РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1347/2014 НА КОМИСИЯТА
от 17 декември 2014 година
за отмяна на окончателното изравнително мито върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 18 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално членове 14 и 18 от него,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
През юли 2002 г. с Регламент (ЕО) № 1338/2002 (2) Съветът наложи окончателно изравнително мито в размер на 7,1 % върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия („първоначалното разследване“).
(2)
С Регламент (ЕО) № 1339/2002 (3) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито в размер на 21 % върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Китайската народна република („КНР“) и окончателно антидъмпингово мито в размер на 18,3 % върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия.
(3)
С Решение 2002/611/ЕО (4) Комисията прие ценова гаранция във връзка с антидъмпинговите и антисубсидийните мерки по отношение на вноса от Индия, предложена от един индийски производител износител, а именно Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. („Kokan“).
(4)
През март 2004 г. с Решение 2004/255/ЕО на Комисията (5) последната отмени Решение 2002/611/ЕО след едностранно оттегляне на гаранцията от Kokan.
(5)
С Решение 2006/37/ЕО (6) Комисията прие предложена от Kokan нова ценова гаранция във връзка с антидъмпинговите и антисубсидийните мерки по отношение на вноса от Индия. Регламенти (ЕО) № 1338/2002 и (ЕО) № 1339/2002 на Съвета бяха съответно изменени с Регламент (ЕО) № 123/2006 на Съвета (7).
(6)
С Регламент (ЕО) № 1000/2008 (8) Съветът наложи антидъмпингови мита върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Китайската народна република и от Индия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. С Регламент (ЕО) № 1010/2008 (9) Съветът наложи окончателни изравнителни мита върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия и измени нивото на антидъмпинговите мита върху вноса на сулфанилова киселина от Индия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките и на междинно преразглеждане.
2. Искане за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(7)
След публикуването на известие за предстоящото изтичане на срока (10) на действащите изравнителни мерки, на 1 юли 2013 г. в Комисията постъпи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на посочените мерки в съответствие с член 18 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета („основния регламент“). Искането бе подадено от CUF - Quimicos Industriais („заявителя“ или „CUF“) - единственият производител на сулфанилова киселина в Съюза, представляващ поради това 100 % от производството на Съюза.
(8)
Основание за искането бе вероятността изтичането на срока на действие на мерките да доведе до продължаване на субсидирането и повторно възникване на вредата от него за промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(9)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, на 16 октомври 2013 г. Комисията обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (11) („известието за започване“), започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 18 от основния регламент.
4. Паралелно протичащи разследвания
(10)
С известие за започване, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (12), на 16 октомври 2013 г. Комисията започна и разследване в рамките на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета (13) по отношение на вноса на сулфанилова киселина с произход, inter alia, от Индия.
5. Разследване
5.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(11)
Разследването за продължаване или повторно възникване на субсидирането обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследвания период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Прегледът на тенденциите от значение за оценката на вероятността за продължаване или повторно възникване на вредата обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“).
5.2. Засегнати страни
(12)
Комисията официално уведоми заявителя, производителите износители от Индия, вносителите, ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на държавата износител, за започването на преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. На заинтересованите страни бе дадена възможност да изложат своите становища в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване.
(13)
Беше предоставено изслушване на единствения производител от Съюза, който беше и единствената заинтересована страна, поискала да бъде изслушана.
5.3. Изготвяне на извадка
(14)
С оглед на видимо големия брой производители износители от Индия и на несвързани вносители от Съюза в известието за започване бе предвидено изготвянето на извадка в съответствие с член 27 от основния регламент. С цел Комисията да може да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване.
(15)
Комисията получи два отговора на формуляра за подбор на извадка от индийски производители износители. Поради това не бе подбрана извадка.
(16)
Един несвързан вносител отговори на формуляра за подбор на извадка, но той не беше извършвал внос на разглеждания продукт от засегнатата държава и не представи отговор на въпросника. Поради това не бе подбрана извадка.
(17)
Тъй като има само един производител от Съюза, не бе изготвена извадка от производители от Съюза.
5.4. Разследване
(18)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността за продължаване на субсидирането и за продължаване или повторно възникване на вредата, както и за определяне на интереса на Съюза. Комисията изпрати въпросници на единствения производител от Съюза, на двамата производители износители от Индия, на правителството на Индия („ПИ“), на известните вносители и на ползвателите от Съюза.
(19)
От двамата индийски производители износители само един представи пълен отговор. Този индийски производител представляваше основна част от общия износ от Индия за Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(20)
Комисията също така проведе консултации в Делхи с ПИ, правителството на Махаращра („ПМ“), правителството на Гуджарат („ПГ“) и на Резервната банка на Индия („РБИ“).
(21)
Освен това бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
производител от Съюза:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Португалия;
б)
производител износител:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Индия;
в)
ползватели от Съюза:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Германия,
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Португалия,
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Испания.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(22)
Разглежданият продукт е сулфанилова киселина, понастоящем класирана в код по КН ex 2921 42 00 (код по ТАРИК 2921420060). Сулфаниловата киселина е с две различни качества, които се определят от чистотата ѝ - сулфанилова киселина с техническо качество и пречистена сулфанилова киселина. Освен това пречистената сулфанилова киселина понякога се пуска на пазара под формата на сол от сулфанилова киселина. Сулфаниловата киселина се използва като суровина в производството на оптични полиращи средства, добавки към бетон, оцветители за храни и специализирани багрила. Отбелязано бе и това, че ограничени количества сулфанилова киселина се използват от фармацевтичната промишленост. Макар и да е безспорно, че продуктите от двата вида качество имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики, поради което се считат за един и същ продукт, е важно да се отбележи, че разследването показа, че на практика взаимозаменяемостта е ограничена. По-специално ползватели, които разчитат на пречистена сулфанилова киселина, биха могли да използват такава с техническо качество само ако са в състояние сами да я пречистят допълнително. Ползвателите, които се нуждаят от сулфанилова киселина с техническо качество или я предпочитат, на теория биха могли да използват пречистена сулфанилова киселина, но поради разликата в цената (20 % - 25 %) това не е икономически обосновано решение.
(23)
Сулфаниловата киселина е чист първичен продукт и неговите основни физически, химически и технически характеристики са идентични за всички държави на произход. Поради това беше установено, че разглежданият продукт и продуктите, които производителят износител от Индия е произвел и продал на вътрешния пазар и за трети държави, както и продуктите, които производителят от Съюза е произвел и продал на пазара на Съюза, имат еднакви основни физически и химически характеристики и са по същество с една и съща употреба, поради което се считат за сходни продукти по смисъла на член 2 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА СУБСИДИРАНЕТО
1. Въведение
(24)
От всички износители от Индия съдействие оказа само един производител износител. Поради липсата на съдействие от други производители размерът на изравнителното мито трябваше да бъде определен въз основа на наличните факти - отговорите на оказалото съдействие дружество, което извършваше основна част от износа от Индия за Съюза, както и въз основа на предоставената от индийските органи информация.
(25)
Въз основа на информацията в искането за преразглеждане и в отговорите на въпросника на Комисията бяха разследвани следните режими, за които се твърди, че са свързани с предоставянето на субсидии:
-
Схеми за субсидиране, разследвани в хода на първоначалното разследване:
-
Схеми на национално равнище:
а)
Схема за зоните за експортна преработка (Export processing zones - „EPZ“)/Схема за специалните икономически зони (Special Economic Zones Scheme - „SEZS“)/Схема за експортно ориентираните единици (Export Oriented Units Scheme - „EOUS“);
б)
Схема за кредитиране на вносни мита на материали, използвани в изнесени стоки (Duty Entitlement Passbook Scheme - „DEPBS“);
в)
Схема за насърчаване на износа чрез внос на капиталови стоки (Export Promotion Capital Goods Scheme - „EPCGS“);
г)
Схема за освобождаване от подоходния данък (Income Tax Exemption Scheme - „ITES“);
д)
Схема за предварителни разрешителни (Advance Authorisation Scheme - „AAS“).
-
Регионални схеми:
е)
Схема с пакет от насърчителни мерки (Package Scheme of Incentives - „PSI“) на правителството на Махаращра.
-
Схеми за субсидиране, които не са разследвани при първоначалното разследване, но са разследвани при първото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките и паралелно протичащото междинно преразглеждане:
-
Схеми на национално равнище:
ж)
Схема за експортно кредитиране (Export Credit Scheme - „ECS“).
-
Схеми за субсидиране, които не са разследвани при първоначалното разследване или/и при предишните преразглеждания:
-
Схеми на национално равнище:
з)
Схема за фокусиране върху продукта (Focus Product Scheme - „FPS“);
и)
Разрешение за безмитен внос (Duty Free Import Authorisation - „DFIA“);
й)
Схема за възстановяване на мита (Duty Drawback Scheme - „DDS“);
к)
Схема за фокусиране върху пазара (Focus Market Schemе - „FMS“);
л)
Схема за стимулиране на титулярите със статут на износители (Status Holder Incentive Scrip - „SHIS“);
м)
вливания на капитал.
-
Регионални схеми:
н)
Регионални схеми на правителството на Гуджарат.
(26)
Посочените по-горе в букви а), б) в), д), з), и), к) и л) схеми се основават на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), в сила от 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Съгласно закона за външната търговия ПИ има право да отправя уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документите „Външнотърговска политика“ (ВТП), издавани на всеки пет години и редовно актуализирани от Министерството на търговията. Документът относно външнотърговската политика, който е от значение за РПП в настоящото разследване, е „Външнотърговска политика, 2009-2014 г.“ („ВТП 09 - 14“). Освен това ПИ определя и процедурите, уреждащи ВТП 2009-2014 г., в „Наръчник на процедурите, том I“ („НП I 09 - 14“). Наръчникът на процедурите се актуализира редовно.
(27)
Схемата за освобождаване от подоходния данък, посочена в буква г) по-горе, се основава на Закона за подоходния данък от 1961 г., изменян всяка година със Закона за финансите.
(28)
Регионалните схеми, посочена в букви е) и н) по-горе, се управляват съответно от щатите Махаращра и Гуджарат и се основават на решения на министерството на промишлеността, енергетиката и заетостта на правителството на Махаращра и на решения на министерството на промишлеността и минното дело на правителството на Гуджарат.
(29)
Схемата за експортно кредитиране, посочена в буква ж) по-горе, се базира на раздели 21 и 35А от Закона за регулиране на банковото дело от 1949 г., който позволява на РБИ да дава нареждания на търговските банки в областта на експортното кредитиране.
(30)
Схемата за възстановяване на мита, посочена в буква й) по-горе, се основава на раздел 75 от Закона за митниците от 1962 г., на раздел 37 от Закона за централните акцизи от 1944 г., на раздели 93А и 94 от Финансовия закон от 1994 г. и на Правилника за възстановяване на митата, централните акцизи и данъка върху услугите от 1995 г. Ставките за възстановяване се публикуват редовно; приложимите ставки за възстановяване на мито през РПП са тези за цялата промишленост (All Industry Rates - AIR) за периода 2012-2013 г., публикувани в уведомление № 92/2012 - Customs (N.T.). Схемата за възстановяване на мита е наречена още схема за освобождаване от задължението за заплащане на мита в глава 4 на ВТП 09 - 14.
2. Зони за експортна преработка („EPZ“)/Специални икономически зони („SEZ“)/Схема за експортно ориентираните единици („EOUS“)
(31)
Беше установено, че оказалият съдействие производител износител не е разположен в SEZ или в EPZ. Оказалият съдействие производител износител обаче е бил учреден по схемата EOUS и през РПП е получавал подлежащи на изравнителни мерки субсидии. Поради това описанието и оценката по-долу се ограничават до схемата EOUS.
а) Правно основание
(32)
Подробно описание на схемата EOUS се съдържа в глава 6 на ВТП 09 - 14 и в глава 6 на НП I 09 - 14.
б) Право на участие
(33)
С изключение на чисто търговските дружества, всички предприятия, които по принцип поемат задължение за износ на цялото си производство на стоки или услуги, могат да бъдат учредени по схемата EOUS. Промишлените предприятия трябва да достигнат минимално ниво на инвестиции в дълготрайни активи (10 милиона индийски рупии), за да имат право на участие в схемата EOUS.
в) Практическо прилагане
(34)
Единиците по схемата EOUS могат да бъдат учредени и разположени навсякъде в Индия.
(35)
Заявленията за предоставяне на статут на експортно ориентирана единица трябва да включват подробна информация за следващите пет години относно, inter alia, планираните производствени количества, прогнозираната стойност на износа, потребностите от внос и потребностите от местни суровини. При одобрение на заявлението на дружеството от страна на органите то бива уведомено за свързаните с това одобрение ред и условия. Споразумението за предоставяне на дружеството на статут на експортно ориентирана единица е валидно за срок от пет години. То може да бъде подновявано за допълнителни периоди.
(36)
Ключово задължение на експортно ориентираните единици, посочено във ВТП 09 - 14, е постигането на нетни външнотърговски (НВТ) приходи, т.е. през съответния референтен период от пет години общата стойност на износа трябва да е по-висока от общата стойност на внесените стоки.
(37)
Учредените по схемата EOUS единици могат да се ползват от следните отстъпки:
i)
освобождаване от вносни мита върху всички видове необходими или свързани с изработката, производството и преработката стоки (включително капиталови стоки, суровини и консумативи);
ii)
освобождаване от акциз върху стоки, набавени от местни източници;
iii)
възстановяване на централния данък върху продажбите, заплащан при закупуване на стоки на местния пазар;
iv)
частично възстановяване на платен данък върху гориво, набавено от местни нефтени компании.
(38)
Функциониращите по тази схема единици са поставени под надзора на митническите служители в съответствие с раздел 65 на Закона за митниците.
(39)
Оказалият съдействие производител износител е функционирал по схемата EOUS през първите четири месеца на разследвания период в рамките на преразглеждането. Официалното писмо за освобождаване от митнически надзор по схемата е издадено на 6 февруари 2013 г. Така през разследвания период в рамките на преразглеждането дружеството е използвало схемата само за възстановяване на централния данък върху продажбите. Разследването показа, че засегнатият производител износител не се е ползвал от освобождаване от вносни мита и акцизи върху покупките на вътрешния пазар, нито от частично възстановяване на платен данък върху горивото, набавено от местни нефтени компании.
г) Заключения относно схемата EOUS
(40)
Възстановяването на централния данък върху продажбите представлява субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Правителството се е отказало от приходи, които щяха да бъдат дължими, ако схемата не съществуваше, като по този начин експортно ориентираната единица е получила ползи по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент, тъй като е подобрила ликвидността си чрез възстановяване на централния данък върху продажбите. Субсидията зависи правно от извършването на износ, поради което се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки в съответствие с член 4, параграф 4, буква а) от основния регламент. Експортната цел на схемата EOUS, както е посочено в параграф 6.1 на ВТП 09 - 14, е задължително условие за ползване на насърчителните мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(41)
Размерът на субсидията беше изчислен въз основа на възстановения през разследвания период в рамките на преразглеждането централен данък върху продажбите на закупените на вътрешния пазар стоки. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията бе отнесен към общия експортен оборот, генериран през разследвания период в рамките на преразглеждането, като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества. Така установеният размер на субсидията е 1,4 %.
3. Схема за кредитиране на вносни мита на материали, използвани в изнесени стоки („DEPBS“)
(42)
Беше потвърдено, че DEPBS реално е преустановена, считано от 30 септември 2011 г., т.е. преди разследвания период в рамките на преразглеждането. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
4. Схема за насърчаване на износа чрез внос на капиталови стоки („EPCGS“)
а) Правно основание
(43)
Подробно описание на EPCGS се съдържа в глава 5 на ВТП 09 - 14 и в глава 5 на НП I 09 - 14.
б) Констатации
(44)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата EPCGS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
5. Схема за освобождаване от подоходния данък („ITES“)
(45)
Беше потвърдено, че ITES е прекратена през април 2011 г., т.е. преди разследвания период в рамките на преразглеждането. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
6. Схема за предварителни разрешителни („AAS“)
а) Правно основание
(46)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздели 4.1.3.1 - 4.1.14 от ПВТ 09 - 14 и в раздели 4.1 - 4.30 от НП I 09 - 14.
б) Констатации
(47)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата AAS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
7. Схема с пакет от насърчителни мерки (PSI) на правителството на Махаращра (ПМ)
а) Правно основание
(48)
С цел да насърчи установяването на промишлени предприятия в по-слабо развитите области на щата Махаращра, от 1964 г. насам ПМ създава стимули за новоразгръщащи се единици, създавани в развиващите се региони на щата, посредством схема, известна като „Схема с пакет от насърчителни мерки“ (PSI). Схемата е изменяна многократно след нейното въвеждане и през РПП са били в сила две схеми PSI: PSI 2007 (която е прилагана до април 2013 г.) и PSI 2013. Схемата PSI на ПМ се състои от няколко подсхеми, основните сред които са: i) възстановяване на данъка октроа/входния данък, ii) освобождаване от такса върху електроенергията, iii) освобождаване от местния данък върху продажбите/отлагане на плащането на местния данък върху продажбите, iv) субсидия за лихви за нови предприятия и v) определени безвъзмездни средства за малките и средните предприятия за технологично модернизиране. Разследването установи, че единствената подсхема, използвана от оказалия съдействие производител износител през разследвания период в рамките на преразглеждането, е тази за отлагане на плащането на данъка върху продажбите (част от подточка iii) по-горе), която в действителност произтича от схемата PSI 2001, но неизплатеният данък върху продажбите все пак се дължи отчасти през разследвания период в рамките на преразглеждането.
б) Право на участие
(49)
За да имат право на участие в схемата, по правило дружествата трябва да инвестират в по-слабо развитите области на щата (които се класифицират в съответствие с икономическото им развитие в различни категории, например слабо развити области, по-слабо развити области и най-слабо развити области), като създават нови промишлени предприятия или като правят широкомащабни капиталовложения в разширяването или диверсификацията на съществуващи промишлени предприятия. Основните критерии за установяване на размера на насърчителните мерки са класификацията на областта, в която предприятието е разположено или ще бъде разположено, и размерът на инвестицията.
в) Практическо прилагане
(50)
В издадения от ПМ сертификат за право на участие се посочва, че по подсхемата за отлагане на плащането на данъка върху продажбите оказалият съдействие производител износител може да отлага плащането на щатските данъци върху продажбите, дължими за продажбите му на вътрешния пазар.
г) Заключение
(51)
С подсхемата за отлагане на плащането на данъка върху продажбата в рамките на схемата PSI на ПМ се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Разгледаната подсхема представлява финансово участие на ПМ, тъй като с тази отстъпка се отлага събирането на иначе дължими приходи за ПМ. С това отлагане се предоставя полза на дружеството, тъй като то подобрява неговата ликвидност.
(52)
В подсхемата могат да участват единствено дружества, които са инвестирали в определени географски области под юрисдикцията на щата Махаращра. В нея не могат да участват дружества, установени извън тези области. Размерът на ползата е различен за различните области. Схемата е специфична съгласно член 4, параграф 2, буква а) и член 4, параграф 3 от основния регламент и следователно подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(53)
Смята се, че отложените суми от щатските данъци върху продажбите по отнасящата се за отсрочките част на схемата, които в края на разследвания период в рамките на преразглеждането са все още дължими, са еквивалентни на предоставен от ПМ безлихвен заем със същия размер. Така ползата, получена от оказалия съдействие производител износител, бе изчислена въз основа на лихвата, платена от дружеството по подобен търговски заем през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(54)
След това в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията (числител) бе отнесен към общия оборот на дружеството през разследвания период в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията не зависи от извършването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(55)
Предвид посоченото по-горе размерът на получената от дружеството субсидия по тази схема е 1,1 %.
8. Схема за експортно кредитиране („ECS“)
(56)
Беше потвърдено, че след измененията в ECS (през юли 2010 г. по отношение на експортните кредити в индийски рупии (INR) и през май 2012 г. по отношение на експортните кредити в чуждестранна валута) лихвените проценти по преференциалните експортни кредити в рамките на тази схема по принцип са престанали да съществуват, с изключение на определен ограничен брой промишлени сектори. Тъй като не беше установено разглежданият химически сектор да е бил в списъка на секторите, ползвали свързани с лихвените проценти безвъзмездни средства през разследвания период в рамките на преразглеждането, не бе необходимо извършването на по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване.
9. Схема за фокусиране върху продукта („FPS“)
а) Правно основание
(57)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздел 3.15 на ВТП 09 - 14 и в раздел 3.9 на НП I 09 - 14.
б) Констатации
(58)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата FPS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
10. Разрешение за безмитен внос („DFIA“)
а) Правно основание
(59)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздели 4.2.1 - 4.2.7 от ПВТ 09 - 14 и в раздели 4.31 - 4.36 от НП I 09 - 14.
б) Констатации
(60)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата DFIA. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
11. Схема за възстановяване на мита („DDS“)
а) Правно основание
(61)
Подробно описание на схемата DDS се съдържа в Правилника за възстановяване на митата и централните акцизи от 1995 г., изменен с последващи уведомления.
б) Право на участие
(62)
Всеки производител износител или търговец износител може да участва в тази схема.
в) Практическо прилагане
(63)
Износител, който има право да участва в тази схема, може да подаде молба за възстановяване на сума, чийто размер се изчислява като процент от стойността франко борд на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставките за възстановяване са установени от ПИ за определени продукти, включително и за разглеждания продукт. Те се определят въз основа на средното количество или средната стойност на материалите, вложени в производството на даден продукт, и средния размер на митата, платени върху материалите за влагане. Те се прилагат независимо дали вносните мита са действително платени. Ставката по схемата DDS за разглеждания продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането е 4 % от стойността франко борд.
(64)
За да може да участва в схемата, дружеството трябва да извършва износ. В момента на вписване на данните за пратката в митническия сървър (ICEGATE) се посочва, че износът се осъществява по схемата DDS и размерът на субсидията се фиксира неотменимо. След като превозвачът подаде манифест за износ и митническата служба направи задоволително сравнение на този документ с данните в товарителницата, са изпълнени всички условия, за да се разреши изплащането на сумата за възстановяване - чрез директно плащане по банковата сметка на износителя или с менителница.
(65)
Износителят също така трябва да представи доказателства за реализиране на постъпленията от износа чрез банково удостоверение. Този документ може да се представи и след изплащането на сумата за възстановяване, но ПИ възстановява изплатената сума, ако износителят не представи банково удостоверение в определен срок.
(66)
Сумата за възстановяване може да бъде използвана за всякаква цел.
(67)
Установено бе, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти сумата за възстановяване на мита може да бъде текущо начислена като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ.
(68)
Беше установено, че след освобождаване от митнически надзор по схемата EOUS, през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие индийски производител износител е използвал схемата DDS.
г) Заключение относно схемата DDS
(69)
Със схемата DDS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Размерът на възстановяването представлява финансово участие на ПИ, тъй като се извършва под формата на пряко прехвърляне на средства от страна на ПИ. Освен това с размера на възстановяване на мита се предоставя полза на износителя, тъй като се подобрява неговата ликвидност.
(70)
Освен това схемата DDS зависи правно от извършването на износ, поради което се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки в съответствие с член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(71)
Тази схема не може да бъде счетена за допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент.
(72)
Не съществува система или процедура, чрез която да се потвърди кои материали за влагане са използвани в производствения процес на изнасяния продукт или дали е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител може да бъде допуснат до участие в схемата DDS независимо от това дали изобщо внася материали за влагане. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на каквито и да е материали за влагане. По този начин дори износители, които доставят своите материали за влагане изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които да могат да бъдат използвани като материали за влагане, имат право да се ползват от схемата DDS.
(73)
Това се потвърждава от циркулярно писмо № 24/2001 на ПИ, в което е ясно посочено, че „[ставките за възстановяване на мита] нямат връзка с модела на действителното потребление и с действителното мито върху материалите за влагане на конкретен износител или индивидуалните доставки […]“ и информира регионалните власти, че „компетентните местни органи не могат да изискват представянето на доказателства по отношение на действителните мита, наложени върху внесени материали за влагане или материали за влагане с местен произход […], заедно с [искането на възстановяване], подадено от износителите“.
(74)
С оглед на изложеното по-горе се стигна до заключението, че схемата DDS подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(75)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен с оглед на предоставената на получателя полза през разследвания период. В това отношение бе прието, че ползата е предоставена на получателя в момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ е длъжно да изплати сумата за възстановяване на мита, която представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителницата за износ, в която, inter alia, се посочва сумата за възстановяване на мита, която следва да се предостави за конкретната експортна сделка, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията. Предвид гореизложеното се счита за целесъобразно оценката на ползата от схемата DDS да се извършва чрез сумиране на възстановените мита по сделките за износ, осъществени по тази схема през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(76)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент тези суми на субсидията бяха отнесени към общия експортен оборот на разглеждания продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(77)
Въз основа на гореописаното ставката на субсидията, установена по отношение на тази схема за оказалия съдействие производител износител през РПП, възлиза на 0,6 %.
12. Схема за фокусиране върху пазара („FMS“)
а) Правно основание
(78)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздел 3.14 на ВТП 09 - 14 и в раздел 3.8 на НП I 09 - 14.
б) Констатации
(79)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата FMS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
13. Схема за стимулиране на титулярите със статут на износители („SHIS“)
а) Правно основание
(80)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздел 3.16 на ВТП 09 - 14 и в раздел 3.10 на НП I 09 - 14.
б) Констатации
(81)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата SHIS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
14. Вливания на капитал
(82)
Бе установено, че оказалият съдействие производител износител не се е ползвал от вливания на капитал от ПИ или от регионалните правителства. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
15. Регионални схеми на правителството на Гуджарат („ПГ“)
(83)
Бе потвърдено, че оказалият съдействие производител износител няма свързани дружества или производствени съоръжения в щата Гуджарат. Поради това по-нататъшен анализ на регионалните схеми на ПГ не беше необходим.
16. Размер на изравнителните субсидии
(84)
Размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии, установени за разследвания период в рамките на преразглеждането в съответствие с разпоредбите на основния регламент, изразен адвалорно, за разследвания производител износител е 3,1 %.
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd
Схема
%
EOUS (14)
1,4
DEPBS (14)
няма
EPCGS (14)
няма
ITES
няма
AAS (14)
няма
PSI (регионална схема на правителството на Махаращра)
1,1
ECS (14)
няма
FPS (14)
няма
DFIA (14)
няма
DDS (14)
0,6
FMS (14)
няма
SHIS (14)
няма
Вливания на капитал
няма
Регионални схеми на правителството на Гуджарат
няма
ОБЩО
3,1
(85)
Въз основа на наличната информация оказалият съдействие производител износител извършва основна част от износа на сулфанилова киселина от Индия за Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането. Нямаше информация, която да доказва, че нивото на евентуалното субсидиране на други производители износители би било по-ниско.
17. Вероятност за продължаване на субсидирането
(86)
В съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент беше разгледана вероятността за продължаване на субсидирането, ако изтече срокът на действащите мерки.
(87)
Бе установено, че макар маржът на субсидията, определен през разследвания период в рамките на преразглеждането, да е по-малък от маржа, установен при първоначалното разследване и предходното преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, оказалият съдействие индийски износител на разглеждания продукт е продължил да се ползва от подлежащо на изравнителни мерки субсидиране от страна на индийските власти. Няма основания да се смята, че схемата DDS - основната програма, която понастоящем се използва от дружеството след освобождаване от митнически надзор по схемата EOUS, ще бъде прекратена в обозримо бъдеще. При тези условия е ясно, че и в бъдеще износителят на разглеждания продукт ще продължи да получава подлежащи на изравнителни мерки субсидии.
Г. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. Производство на Съюза и определение за промишленост на Съюза
(88)
През разследвания период в рамките на преразглеждането сходният продукт е произвеждан в Съюза от един-единствен производител от Съюза, който следователно представлява 100 % от производството на Съюза и съставлява промишлеността на Съюза по смисъла на член 9, параграф 1 от основния регламент.
2. Потребление на Съюза
(89)
Потреблението на Съюза беше установено въз основа на:
-
обема на продажбите на сходния продукт от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза,
-
обема на вноса на сулфанилова киселина (ниво по ТАРИК) на пазара на Съюза, отчетен от Евростат.
(90)
С оглед на факта че производството на Съюза се състои само от един производител и на наличието само на един производител износител от САЩ, за да се запази поверителността на търговската информация, е необходимо информацията в таблиците по-долу да бъде предоставена под формата на индекси.
Таблица 1
Потребление на пазара на Съюза
Обем (индекс)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Потребление на Съюза (2010 г. = 100)
100
106
106
114
Източник: Евростат и отговор на въпросника.
(91)
Разследването показа, че пазарът на сулфанилова киселина постепенно нараства през разглеждания период и към края на РПП отбелязва увеличение от 14 %.
3. Внос от засегнатата държава
а) Обеми на вноса и пазарен дял
Таблица 2
Внос от засегнатата държава
Обем на вноса (индекс)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Индия
100
422
187
52
Източник: Евростат.
Таблица 2a
Внос от засегнатата държава
Обем на вноса (диапазони) (15)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Индия
50 - 200
250 - 550
100 - 250
10 - 80
Източник: Евростат.
Таблица 3
Пазарен дял на засегнатата държава
Пазарен дял (индекс)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Пазарен дял на вноса от Индия
100
397
177
46
(92)
Обемът на вноса с произход от Индия намалява с 48 % през разглеждания период, като през същия период пазарният му дял намалява с 54 %.
б) Цени на вноса
Таблица 4
Средни цени на вноса на сулфанилова киселина от засегнатата държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Индекс на цената на вноса от Индия (2010 г. = 100)
100
79
84
92
Източник: Евростат.
Таблица 4a
Средни цени на вноса на сулфанилова киселина от засегнатата държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Цена на вноса от Индия (диапазони)
1 200 - 1 800
1 000 - 1 400
1 100 - 1 500
1 300 - 1 700
Източник: Евростат.
(93)
Средната цена на разглеждания продукт от Индия намалява през 2011 г. с 21 %, след което постепенно нараства, но все пак остава с 8 % под равнищата на цените от 2010 г.
в) Ниво на подбиване на цените
(94)
Разследването показа, че цените на единствения оказал съдействие индийски производител износител не са подбивали цените на производителя от Съюза. С цел запазване на поверителността на търговската информация точният резултат не може да бъде разгласен, но се посочва, че констатираното подбиване на цените е в диапазона от - 20 % до - 40 %.
(95)
След разгласяването и направените от производителя от Съюза коментари от Комисията беше поискано да изчисли евентуалното подбиване на цените за останалата част на индийския внос въз основа на данни на Евростат. В съответствие с тези данни не беше установено подбиване на цените по отношение на този внос, поради което констатациите от съображение 94 по-горе могат да бъдат потвърдени.
4. Внос от други трети държави
(96)
С изключение на три незначителни по мащаб сделки (през 2010 г. и 2011 г. от Швейцария и една през 2012 г. от Малайзия) целият внос на сулфанилова киселина от други трети държави през разглеждания период е извършен от КНР и САЩ.
Таблица 5
Внос на сулфанилова киселина от други трети държави
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на вноса от САЩ (индекс)
100
267
253
299
Пазарен дял на вноса от САЩ (индекс)
100
180
171
188
Средни цени на вноса от САЩ (индекс)
100
95
101
102
Обем на вноса от Китай (индекс)
100
77
14
1
Пазарен дял на китайския внос (индекс)
100
73
13
1
Средни цени на китайския внос
100
92
104
164
Източник: Евростат.
(97)
Обемът на вноса на сулфанилова киселина от КНР намалява с 99 % между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането, като през същия период пазарният му дял също намалява с 99 %.
(98)
Средната цена на вноса на сулфанилова киселина от КНР отбелязва слабо намаление от 8 % през 2011 г., след което показва тенденция на нарастване и през разследвания период в рамките на преразглеждането се увеличава рязко с 64 %.
(99)
Както обемът, така и пазарният дял на вноса от САЩ на сулфанилова киселина се увеличават значително през разглеждания период - съответно с 199 % и 88 %. Тъй като пазарният дял на промишлеността на Съюза е относително стабилен през същия период, изгубеният от китайските и индийските износители пазарен дял се поема именно от вноса от САЩ.
(100)
Ценовите нива на вноса от САЩ показват значителна стабилност през разглеждания период и са в същия диапазон като тези на производителя от Съюза. През разследвания период в рамките на преразглеждането не е имало подбиване на цените от страна на вноса от САЩ.
5. Състояние на промишлеността на Съюза
(101)
В съответствие с член 8, параграф 4 от основния регламент при проверката на вероятността за продължаване или повторно възникване на вредата бе направена оценка на всички икономически фактори, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(102)
За да се запази поверителността на търговските данни, бе необходимо информацията за състоянието на промишлеността на Съюза да бъде представена под формата на индекси.
5.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
Таблица 6
Производство, капацитет, използване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Производство в тонове (индекс)
100
87
99
107
Капацитет в тонове (индекс)
100
100
100
100
Степен на използване на капацитета (индекс)
100
87
99
107
Източник: отговор на въпросника.
(103)
Нивото на производството на промишлеността на Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането е със 7 % по-високо от отчетеното в началото на разглеждания период ниво. Капацитетът на промишлеността на Съюза остава непроменен през разглеждания период, поради което степента на използване на капацитета се променя по същия начин като производството - увеличава се със 7 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(104)
Следва да се отбележи, че с изключение на 2011 г. промишлеността на Съюза поддържа задоволително ниво на използване на капацитета през разглеждания период и съумява да постигне оптимално равнище през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(105)
След разгласяването промишлеността на Съюза заяви, че в рамките на целия разглеждан период тя е постигнала оптимални равнища на използване на капацитета само през РПП, което показва, че нейното възстановяване е факт едва от скоро и е много нестабилно.
(106)
Този коментар в оценката на Комисията не променя заключенията от съображение 104 по-горе, които не противоречат по никакъв начин на коментарите на промишлеността на Съюза.
5.2. Запаси в края на периода
Таблица 7
Обем на запасите в края на периода
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Запаси в тонове (индекс)
100
576
328
171
Източник: отговор на въпросника.
(107)
Нивото на запасите на промишлеността на Съюза се увеличава рязко през 2011 г., след което показва тенденция за намаляване, но въпреки това през разследвания период в рамките на преразглеждането остава със 71 % над нивото от 2010 г. Във всеки случай въз основа на производствения обем през разследвания период в рамките на преразглеждането запасите в края на периода представляват по-малко от едномесечно производство.
5.3. Обем на продажбите и пазарен дял
Таблица 8
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на продажбите в тонове (индекс)
100
70
97
104
Пазарен дял, проценти (индекс)
100
66
92
92
Източник: отговор на въпросника.
(108)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза се е увеличил с 4 % в сравнение с отчетените в началото на разглеждания период нива. През 2011 г. се отбелязва много рязък спад, последван от постоянно увеличение през следващите периоди.
(109)
Може да се каже, че пазарният дял на промишлеността на Съюза е стабилен през разглеждания период, с изключение на 2011 г., когато подобно на спада в продажбите пазарният дял на промишлеността на Съюза също намалява. През следващите години продажбите и пазарният дял отбелязват възходяща тенденция. Въпреки че пазарният дял на производителя от Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането остава малко под равнището от 2010 г., е необходимо да се отбележи, че промишлеността на Съюза все пак успява да се възползва от растежа на потреблението на Съюза и през целия разглеждан период поддържа господстваща позиция на пазара на Съюза.
(110)
В становището си след разгласяването промишлеността на Съюза заяви, че нейният пазарен дял е много нестабилен поради факта, че сулфаниловата киселина е стока, чиито продажби зависят най-вече от цената, и изтъкна като пример 2011 г., когато пазарният дял на промишлеността на Съюза рязко намалява.
(111)
В това отношение трябва да се подчертае, че загубата на пазарен дял през 2011 г. съвпада с увеличаване на цените на производителя на Съюза, което противоречи на пазарните тенденции по това време. Действително разследването показа, че през 2011 г. цените на вноса от всички държави намалява в диапазона 5 - 20 %. Следва да се отбележи също така, че според наличните статистически данни изгубеният от промишлеността на Съюза пазарен дял е придобит основно от вносителя от САЩ.
5.4. Цени и фактори, влияещи върху цените
Таблица 9
Продажни цени
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Средни продажни цени, евро за тон (индекс)
100
109
108
112
Източник: отговор на въпросника.
(112)
Продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза се увеличават с 12 % през разглеждания период, което се дължи на включването на увеличението на цената на главната суровина (анилин).
5.5. Заетост и производителност
Таблица 10
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Заетост (индекс)
100
100
117
117
Производителност на труда (индекс)
100
88
85
91
Средни разходи за труд (индекс)
100
105
102
116
Източник: отговор на въпросника.
(113)
Заетостта в еквивалент на пълно работно време се увеличава със 17 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. Средните разходи за труд отбелязват възходяща тенденция през разглеждания период, като увеличението през разследвания период в рамките на преразглеждането в сравнение с 2010 г. достига 16 %. Тъй като увеличението на производството е само 7 %, както е показано в съображение 103, производителността на труда намалява с 9 % през разглеждания период.
5.6. Рентабилност
Таблица 11
Рентабилност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Рентабилност (индекс)
100
96
20
65
Източник: отговор на въпросника.
(114)
Рентабилността на промишлеността на Съюза по отношение на сходния продукт намалява през разглеждания период и е малко под оптималното по твърденията на промишлеността на Съюза равнище; важно е обаче да се отбележи, че тази рентабилност все пак остава положителна през целия разглеждан период.
(115)
Спадът на рентабилността се дължи основно на увеличението на средната себестойност, което е 20 % между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането и не може да бъде напълно компенсирано от увеличението на продажните цени от 12 %, посочено в съображение 112.
5.7. Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток
Таблица 12
Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Инвестиции (индекс)
-
100
133
57
Възвръщаемост на инвестициите (индекс)
100
86
30
103
Паричен поток (индекс)
100
116
68
82
(116)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза не е можела да инвестира през 2010 г. Вследствие на това инвестициите в сектора за производство на сулфанилова киселина намаляват с 43 % от 2011 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането, като размерът им в абсолютно изражение може да се счита за нисък, най-вече в съпоставка с дейностите по поддръжка. Тези констатации са в съответствие с възвръщаемостта на инвестициите и ниската рентабилност, постигната през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(117)
През 2011 г. и 2012 г. възвръщаемостта на инвестициите следва почти същите тенденции като тези по отношение на рентабилността. През разследвания период в рамките на преразглеждането възвръщаемостта на инвестициите се повишава и достига същото ниво като това през 2010 г., което се дължи на увеличаването на рентабилността от 2012 г. до разследвания период в рамките на преразглеждането.
(118)
Паричният поток показва тенденция на колебания, но остава положителен през целия разглеждан период. През разследвания период в рамките на преразглеждането паричният поток намалява с 18 % спрямо нивото от 2010 г. Промишлеността на Съюза не е посочвала да е изпитвала затруднения при привличането на капитал през разглеждания период.
5.8. Размер на действителния марж на субсидията и възстановяване от предишно субсидиране
(119)
В съответствие със заключението от съображение 84 установеният през разследвания период в рамките на преразглеждането марж на субсидията не е бил значителен, въпреки че все още е надвишавал нивото de minimis.
(120)
Като се вземе предвид увеличението на обема на продажбите, на цените и на степента на използване на капацитета на промишлеността на Съюза, може да се заключи, че мерките са били успешни и че промишлеността на Съюза се е възстановила от въздействието на предишното субсидиране през разглеждания период. През разследвания период в рамките на преразглеждането се наблюдава известно влошаване на някои показатели за вредата, като например рентабилността и пазарния дял, но това не може да се отдаде на вноса от засегнатата държава поради тяхното много ниско равнище през разследвания период в рамките на преразглеждането. Във всеки случай показателите за вреда, при които се наблюдават неблагоприятни промени, все пак показват устойчиво положение на промишлеността на Съюза.
6. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(121)
Разследването показа, че вносът на разглеждания продукт от Индия е намалял до много ниско равнище. Пазарният дял на промишлеността на Съюза остава относително стабилен, а загубените обеми от засегнатата държава се поемат от вноса от САЩ на ценово равнище, сходно с това на промишлеността на Съюза. Промишлеността на Съюза успява да увеличи обема на продажбите си и средните продажни цени и да постигне близки до оптималните степени на използване на капацитета.
(122)
Както е обяснено в съображение 120, умереният спад на пазарния дял и на рентабилността на промишлеността на Съюза не може да е причинен от индийския внос.
(123)
Поради това се заключава, че промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(124)
Въпреки че промишлеността на Съюза направи някои бележки относно анализа на вредата и те бяха разгледани по-горе в съображения 95, 105, 106, 110 и 111, тя изрази съгласие с общото заключение относно липсата на съществена вреда, по-специално през РПП.
7. Вероятност за повторно възникване на вредата
(125)
За оценката на вероятността за повторно възникване на вредата е важно да се изтъкне, че при оптимално използване на капацитета, което е постигнато през разследвания период в рамките на преразглеждането, промишлеността на Съюза не е в състояние да задоволи цялото потребление на Съюза, вследствие на което е необходимо значителна част от потреблението на Съюза да бъде покрито с внос.
(126)
Освен това промишлеността на Съюза произвежда само пречистена сулфанилова киселина, което означава, че ползвателите, които предпочитат сулфанилова киселина с техническо качество за производството си, се налага да разчитат на внос.
(127)
В допълнение на това промишлеността на Съюза е разполагала със стабилен пазарен дял, като е реализирала продажби за няколко дългосрочни клиента. Разследването показа, че доставчиците на сулфанилова киселина на някои от ползвателите подлежат на строги и скъпоструващи процедури за удостоверяване/проверка, което прави смяната на даден доставчик с друг по-трудна.
(128)
Именно в този контекст беше анализирано потенциалното въздействие на индийския внос върху пазара на Съюза и промишлеността на Съюза в съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент, с цел да се прецени вероятността за повторно възникване на вредата, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
(129)
Както бе заключено в съображения 84, 85 и 87 по-горе, за внасяната от Индия сулфанилова киселина все още се предоставят субсидии и вероятно ще се предоставят и в бъдеще.
(130)
В същото време констатациите от разследването сочат, че наличието на субсидиран внос от Индия няма да доведе до повторно възникване на вреда за промишлеността на Съюза. Това твърдение се основава на анализ на следните фактори:
-
свободния капацитет в Индия,
-
ценообразуването на индийските износители,
-
въздействието на равнището на субсидиране върху цените,
-
индийския продуктов асортимент.
а) Свободен капацитет в Индия
(131)
При разследването не бе установено наличие на значителен свободен капацитет в Индия.
(132)
Промишлеността на Съюза оспори тази констатация, като по-конкретно изрази твърдението, че вероятно ще има увеличение на индийския свободен капацитет в резултат на увеличаващите се продажби на китайски продукти на индийския пазар и че поради това стимулът за износ ще се увеличи още повече.
(133)
В това отношение Комисията отбелязва, че както е описано в съображение 39, през 2013 г. най-големият известен индийски производител и износител на сулфанилова киселина се е отказал от своя статут на експортно ориентирана единица (ЕОЕ), тъй като дружеството е планирало да увеличи продажбите си на своя вътрешен пазар. Тези продажби са били сериозно ограничени от условията на схемата за ЕОЕ (EOUS). Дружеството потвърди, че не е усещало натиск от страна на китайските конкуренти и че по негова оценка индийският пазар е имал добри перспективи за развитие. Поради това няма причини да се предполага, че свободният капацитет на индийските производители понастоящем или в който и да е бъдещ период ще бъде пренасочен към Съюза поради предполагаем натиск от страна на Китай на индийския пазар.
б) Ценообразуване на индийските износители
(134)
По отношение на ценообразуването на индийските износители в съображения 94 и 95 по-горе беше установено, че оказалият съдействие производител износител и други индийски износители са продавали на цени, които не са подбивали ценовите равнища в Съюза през РПП.
(135)
Промишлеността на Съюза изрази твърдението, че експортните цени на Kokan са били основани на ценова гаранция, поради което не са представителни по отношение на другите индийски производители износители. Комисията отбелязва, че през разглеждания период цените на Kokan превишават значително определената в гаранцията минимална цена на вноса („МЦВ“). Що се отнася до другите индийски износители, по данни на Евростат техните средни експортни цени през РПП са дори още по-високи. Това означава, че цените на индийските износители, включително Kokan, са били определяни по-скоро въз основа на пазарните условия, отколкото въз основа на ценовата гаранция.
(136)
Промишлеността на Съюза изтъкна също така, че цените на индийския внос намаляват с 8 % през разглеждания период въпреки увеличението с 40 % на цените на основната суровина (бензен) през същия период. Разследването показа, че относително високото ниво на цените на сулфаниловата киселина на пазара на Съюза е създала възможности за спад на цените, независимо от нарастването на цената на основната суровина. Независимо от своята важност като разходен елемент, сам по себе си бензенът не може да обясни промените в себестойността и цените на продукта, предмет на разследването. На последно място разследването показа, че индийските продажни цени за Съюза не са били извънредно ниски, тъй като са сходни с цените на извършен в значителни количества износ за трети държави. Поради това не се смята, че изтъкнатите от промишлеността на Съюза тенденции на цените на крайния продукт (сулфанилова киселина) и на основната суровина (бензен) са в противоречие.
(137)
На последно място промишлеността на Съюза изтъкна, че индийските експортни цени за трети държави, а именно Турция, са били по-ниски от цените за ЕС. Комисията отбелязва, че събраните от Kokan данни показват, че цените на това дружество за Турция също са били над МЦВ и че не са подбивали цените на промишлеността на Съюза. Обемът на износа от Kokan за Турция е бил в същия мащаб като този, на който промишлеността на Съюза основа твърдението си, поради което констатациите по отношение на Kokan са валидни за целия индийски износ за Турция. Въз основа на гореизложеното предполагаемото различно ценообразуване на индийските износители за трети държави в сравнение с това за ЕС не се потвърждава от наличната информация.
в) Въздействие на равнището на субсидиране върху цените
(138)
Както е посочено в съображение 84 по-горе, установеният през РПП марж на субсидията за оказалия съдействие индийски производител възлиза на 3,1 %. Това показва непрекъсната тенденция за намаляване на субсидирането след налагането на първоначалните изравнителни мерки през 2002 г.
(139)
Този спад не е свързан единствено с положението на това конкретно дружество, а със системни промени в индийските схеми за субсидиране. Както бе обяснено в част В от настоящия регламент, ПИ се е отказало от някои от схемите, а ползите за дружествата по повечето останали са били намалени. Само по една от разследваните схеми, а именно DDS, условията за право на участие и административните процедури са били либерализирани. В резултат на това Kokan веднага се пренасочва към тази схема. Използването на схемата DDS обаче изключва използването на повечето други схеми (EOU, AAS, FPS, DFIA и FMS). По отношение на разглеждания продукт в схемата DDS е ясно определено максимално ниво на субсидиране - 4 % от експортната стойност франко борд през РПП, допълнително намалено след това на 3 %. Въпреки това ограничение за нивото на субсидията може да се очаква, че други производители ще се пренасочат или вече са се пренасочили към тази схема поради нейната ниска административна тежест.
(140)
Комисията вече забеляза такава тенденция през последните 2 години в няколко други разследвания срещу субсидиран внос от Индия (16). Следователно може да се заключи, че описаните в съображение 139 по-горе констатации по отношение на Kokan могат да бъдат екстраполирани към останалите индийски производители на сулфанилова киселина.
(141)
Като се вземе предвид горното ниво на субсидиране (прогнозирано на около 3 % по схемата DDS като основна схема) и настоящото равнище на експортните цени от Индия, които вече отразяват субсидиите, бе заключено, че тези експортни цени не биха подбивали цените на промишлеността на Съюза дори изравнителните мерки по отношение на Индия да бъдат премахнати. Поради това може да се направи изводът, че износът от Индия, дори да е субсидиран, няма да нанесе вреда на промишлеността на Съюза.
г) Продуктов асортимент
(142)
Оказалият съдействие индийски производител (който представлява значителен дял от индийския внос в Съюза) е продавал предимно сулфанилова киселина с техническо качество, по отношение на която се е конкурирал основно с вноса от САЩ и Китай, тъй като промишлеността на Съюза не е произвеждала сулфанилова киселина с техническо качество. Освен това почти целият осъществен от Kokan износ на значителни количества сулфанилова киселина за Турция е бил на сулфанилова киселина с техническо качество.
(143)
Промишлеността на Съюза заяви, че има голямо припокриване в използването на сулфанилова киселина с техническо качество и пречистена сулфанилова киселина, поради което съществува значителна конкуренция между двете качества.
(144)
Макар и да е безспорно, че продуктите от двата вида качество се считат за един и същ продукт, е важно да се отбележи, че разследването потвърди, че на практика взаимозаменяемостта е ограничена. По-специално ползвателите, които се нуждаят от сулфанилова киселина с техническо качество или я предпочитат, на теория биха могли да използват пречистена сулфанилова киселина, но поради значителната разлика в цената (20 % - 25 %) това не е икономически обосновано решение. Поради това се потвърждава, че продажбите на индийските производители, що се отнася до сулфанилова киселина с техническо качество, се конкурират предимно с продуктите от Китай и САЩ.
8. Заключение относно повторното възникване на вредата
(145)
Предвид констатациите от разследването, както е обяснено в съображенията по-горе, бе направено заключението, че в краткосрочен до средносрочен план е малко вероятно отмяната на изравнителните мерки по отношение на Индия да доведе до повторно възникване на вредата.
Д. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(146)
Поради заключението, че няма вероятност за повторно възникване на вредата, не е необходимо определяне на интереса на Съюза.
Е. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА ИЗРАВНИТЕЛНИТЕ МЕРКИ
(147)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, въз основа на които се счита за целесъобразно съществуващите изравнителни мерки по отношение на вноса на сулфанилова киселина от Индия да бъдат отменени. На заинтересованите страни бе дадена възможност да представят коментари след това разгласяване. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(148)
В съответствие с член 18 от основния регламент от изложеното по-горе следва, че изравнителните мерки по отношение на сулфаниловата киселина с произход от Индия следва да бъдат отменени. Следва да бъде отменено и Решението на Комисията за приемане на гаранцията, която понастоящем е в сила по отношение на вноса на сулфанилова киселина от Kokan.
(149)
Като се има предвид, че възстановяването на промишлеността на Съюза е факт от скоро, след като получи съответното искане от производителя от Съюза, Комисията ще осъществи наблюдение на вноса на разглеждания продукт. Наблюдението ще бъде ограничено до период от две години след публикуването на настоящия регламент.
(150)
Комитетът, създаден по силата на член 25, параграф 1 от основния регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Отменя се окончателното изравнително мито върху вноса на сулфанилова киселина, класирана понастоящем в код по КН ex 2921 42 00 (код по ТАРИК 2921420060), с произход от Индия и се прекратяват свързаните с този внос процедури.
2. Отменя се Решение 2006/37/ЕО на Комисията за приемане на гаранцията, която понастоящем е в сила по отношение на вноса на сулфанилова киселина от Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (Индия).
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 17 декември 2014 година.
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1347/2014,
annettu 17 päivänä joulukuuta 2014,
lopullisen tasoitustullin kumoamisesta Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 597/2009 18 artiklan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 11 päivänä kesäkuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 597/2009 (1) ja erityisesti sen 14 ja 18 artiklan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti heinäkuussa 2002 asetuksella (EY) N:o 1338/2002 (2) käyttöön 7,1 prosentin suuruisen lopullisen tasoitustullin Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’.
(2)
Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1339/2002 (3) käyttöön 21 prosentin suuruisen lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa ja 18,3 prosentin suuruisen lopullisen polkumyyntitullin Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa.
(3)
Komissio hyväksyi päätöksellä 2002/611/EY (4) Intiasta peräisin olevaan tuontiin kohdistuvien polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteiden osalta hintasitoumustarjouksen, jonka esitti intialainen vientiä harjoittava tuottaja Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd, jäljempänä ’Kokan’.
(4)
Komissio kumosi maaliskuussa 2004 päätöksellä 2004/255/EY (5) päätöksen 2002/611/EY, kun Kokan peruutti vapaaehtoisesti sitoumuksensa.
(5)
Komissio hyväksyi päätöksellä 2006/37/EY (6) polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteiden osalta uuden hintasitoumustarjouksen, jonka Kokan esitti. Neuvoston asetuksia (EY) N:o 1338/2002 ja (EY) N:o 1339/2002 muutettiin tämän vuoksi neuvoston asetuksella (EY) N:o 123/2006 (7).
(6)
Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1000/2008 (8) käyttöön Kiinasta ja Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa polkumyyntitullit toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun perusteella. Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1010/2008 (9) käyttöön Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa lopullisen tasoitustullin ja muutti Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuontia koskevan polkumyyntitullin tasoa toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun ja välivaiheen tarkastelun perusteella.
2. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö
(7)
Julkaistuaan ilmoituksen (10) lopullisten tasoitustoimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä komissio on asetuksen (EY) N:o 597/2009, jäljempänä ’perusasetus’, 18 artiklan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelupyynnön. Pyynnön esitti CUF - Quimicos Industriais, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’ tai ’CUF’, joka on ainoa sulfaniilihapon tuottaja EU:ssa ja muodostaa siten 100 prosenttia unionin tuotannosta.
(8)
Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti tuen jatkumiseen ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen.
3. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano
(9)
Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 16 päivänä lokakuuta 2013 perusasetuksen 18 artiklan mukaisen tarkastelun vireillepanosta julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen (11), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
4. Rinnakkaiset tutkimukset
(10)
Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä16 päivänä lokakuuta 2013 julkaistulla vireillepanoilmoituksella (12) myös neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (13) 11 artiklan 2 kohdan mukaisen mm. Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta.
5. Tutkimus
5.1 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso
(11)
Tuetun tuonnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2012 ja 30 päivän syyskuuta 2013 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2010 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
5.2 Asianomaiset osapuolet
(12)
Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjälle, vientiä harjoittaville tuottajille Intiassa, tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä asianomaisen viejämaan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää mahdollisuutta tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(13)
Ainoalle unionin tuottajalle, joka oli ainoa kuulemista pyytänyt asianomainen osapuoli, annettiin tilaisuus tulla kuulluksi.
5.3 Otanta
(14)
Koska intialaisia vientiä harjoittavia tuottajia ja unionin etuyhteydettömiä tuojia oli ilmeisen runsaasti, vireillepanoilmoituksessa esitettiin otantamenetelmän käyttämistä perusasetuksen 27 artiklan mukaisesti. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan komissiolle 15 päivän kuluessa tarkastelun vireillepanosta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot.
(15)
Komissio sai otantakyselyyn kaksi vastausta intialaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta. Tämän vuoksi otantaa ei tehty.
(16)
Yksi etuyhteydetön tuoja vastasi otantalomakkeeseen, mutta se ei tuonut tarkasteltavana olevaa tuotetta asianomaisesta maasta eikä toimittanut kyselylomakkeeseen vastausta. Tämän vuoksi otantaa ei tehty.
(17)
Koska unionin tuottajia on vain yksi, unionin tuottajiin ei sovellettu otantaa.
5.4 Tutkimus
(18)
Komissio hankki ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot määrittääkseen, onko tuen ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Komissio lähetti kyselylomakkeet ainoalle unionin tuottajalle, kahdelle vientiä harjoittavalle tuottajalle Intiassa, Intian viranomaisille, tiedossa oleville tuojille sekä unionin käyttäjille.
(19)
Näistä kahdesta intialaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta vain toinen toimitti täydellisen vastauksen. Kyseinen tuottaja edusti valtaosaa Intiasta unioniin suuntautuvasta kokonaisviennistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(20)
Komissio myös järjesti kuulemisia Delhissä Intian viranomaisten, Maharashtran osavaltion viranomaisten, Gujaratin osavaltion viranomaisten ja Intian keskuspankin kanssa.
(21)
Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
a)
Unionin tuottaja:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugali.
b)
Vientiä harjoittavat tuottajat:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Intia.
c)
Unionin käyttäjät:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Saksa
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugali
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Espanja.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
(22)
Tarkasteltavana oleva tuote on sulfaniilihappo, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2921 42 00 (Taric-koodi 2921420060). Sulfaniilihappoa on olemassa kahta laatua, jotka määritetään niiden puhtausasteen mukaan: tekninen laatu ja puhdistettu laatu. Puhdistettua laatua pidetään joskus kaupan sulfaniilihapon suolana. Sulfaniilihappoa käytetään raaka-aineena optisten kirkasteiden, betonin lisäaineiden, elintarvikevärien ja erityisväriaineiden tuotannossa. Esiin tuotiin myös vähäinen käyttö lääketeollisuudessa. Kiistämättä sitä, että molemmilla laaduilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet, minkä vuoksi niitä pidetään yhtenä tuotteena, on kuitenkin tärkeää huomata, että tutkimuksessa vahvistettiin, että käytännössä korvattavuus on vähäistä. Erityisesti puhdistettua sulfaniilihappoa käyttävät käyttäjät voivat käyttää teknisen laadun sulfaniilihappoa vain, jos ne voivat puhdistaa sitä edelleen itse. Ne käyttäjät, jotka tarvitsevat tai suosivat teknisen laadun sulfaniilihappoa, voisivat teoriassa käyttää puhdistettua sulfaniilihappoa, mutta hintaeron (20-25 prosenttia) vuoksi tämä ei ole taloudellisesti järkevää.
(23)
Sulfaniilihappo on puhdas hyödyketuote, jonka fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ovat samat riippumatta siitä, mistä maasta se on peräisin. Tarkasteltavana olevalla tuotteella ja tuotteilla, joita intialainen vientiä harjoittava tuottaja valmistaa ja myy kotimarkkinoillaan ja kolmansiin maihin ja joita unionin tuottajat valmistavat ja myyvät unionin markkinoilla, on siis todettu olevan samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja pääasiassa sama käyttötarkoitus, minkä vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 2 artiklassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
C. TUEN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. Johdanto
(24)
Intialaisista vientiä harjoittavista tuottajista yhteistyössä toimi vain yksi. Koska muut tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, tasoitustullien käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä oli määritettävä käytettävissä olevien tietojen perusteella (yhteistyössä toimineen yrityksen - joka vastasi valtaosasta Intiasta unioniin suuntautuvasta viennistä - antamat vastaukset) ja Intian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella.
(25)
Komissio tutki tarkastelupyyntöön sisältyvien tietojen ja komission kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella seuraavia järjestelmiä, joissa oli esitettyjen väitteiden mukaan myönnetty tukea:
-
Alkuperäisessä tutkimuksessa tutkitut tukijärjestelmät:
-
Koko maata koskevat järjestelmät:
a)
Vientiteollisuuden vapaa-alueiden järjestelmä (Export Processing Zones Scheme, EPZS)/Erityistalousalueiden järjestelmä (Special Economic Zones Scheme, SEZS)/Vientiin suuntautuneiden yksikköjen järjestelmä (Export Oriented Units Scheme, EOUS)
b)
Tuontitullien hyvitysjärjestelmä (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS)
c)
Tuotantohyödykkeiden tuontia etuustullein koskeva järjestelmä (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS)
d)
Tuloverosta vapauttamista koskeva järjestelmä (Income Tax Exemption Scheme, ITES)
e)
Ennakkolupajärjestelmä (Advance Authorisation Scheme, AAS)
-
Alueelliset järjestelmät:
f)
Maharashtran osavaltion kannustinjärjestelmä (Package Scheme of Incentives of the Government of Maharashtra, PSI).
-
Tukijärjestelmät, joita ei tutkittu alkuperäisessä tutkimuksessa mutta tutkittiin ensimmäisessä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa ja rinnakkaisessa välivaiheen tarkastelussa:
-
Koko maata koskevat järjestelmät:
g)
Vientiluottojärjestelmä (Export Credit Scheme, ECS).
-
Tukijärjestelmät, joita ei tutkittu alkuperäisessä tutkimuksessa eikä edellisissä tarkasteluissa:
-
Koko maata koskevat järjestelmät:
h)
Focus Product -järjestelmä (FPS)
i)
Tullittoman tuonnin lupajärjestelmä (Duty Free Import Authorisation, DFIA)
j)
Tullinpalautusjärjestelmä (Duty Drawback Scheme, DDS)
k)
Tärkeimmille markkinoille vientiä varten tarkoitettu järjestelmä (Focus Market Scheme, FMS)
l)
Tietyn statuksen haltijan kannustinosinko (Status Holder Incentive Scrip, SHIS)
m)
Pääomapanostus
-
Alueelliset järjestelmät:
n)
Gujaratin osavaltion alueelliset järjestelmät
(26)
Edellä a, b, c, e, h, i, k ja l alakohdassa mainitut järjestelmät perustuvat 7 päivänä elokuuta 1992 voimaan tulleeseen ulkomaankaupan kehittämistä ja sääntelyä koskevaan lakiin (Foreign Trade Act 1992) nro 22/1992, jäljempänä ’ulkomaankauppalaki’. Ulkomaankauppalaissa Intian viranomaiset valtuutetaan antamaan vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevia tiedonantoja. Nämä tiedonannot esitetään tiivistelmänä ulkomaankauppapolitiikkaa koskevissa asiakirjoissa, jotka kauppaministeriö julkaisee viiden vuoden välein ja joita päivitetään säännöllisesti. Tämän tutkimuksen tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon liittyvä ulkomaankauppa-asiakirja on ”Foreign Trade Policy 2009-2014”, jäljempänä ’FTP 09-14’. Lisäksi Intian viranomaiset esittelevät FTP 09-14 -asiakirjaan liittyviä menettelyjä käsikirjassa ”Handbook of Procedures, Volume I”, jäljempänä ’HOP I 09-14’. Myös kyseinen menettelykäsikirja saatetaan ajan tasalle säännöllisesti.
(27)
Edellä d alakohdassa mainittu tuloverosta vapauttamista koskeva järjestelmä perustuu vuonna 1961 annettuun tuloverolakiin (Income Tax Act), jota muutetaan vuosittain varainhoitolailla (Finance Act).
(28)
Maharashtran osavaltio hallinnoi f alakohdassa ja Gujaratin osavaltio n alakohdassa esitettyjä alueellisia järjestelmiä, jotka perustuvat Maharashtran teollisuus-, energia- ja työministeriön sekä Gujaratin teollisuus- ja kaivostoiminnan ministeriön päätöslauselmiin.
(29)
Edellä g alakohdassa mainittu vientiluottojärjestelmä perustuu vuoden 1949 pankkivalvontalain (Banking Regulation Act 1949) 21 ja 35A §:ään, joiden mukaan Intian keskuspankki (Reserve Bank of India, RBI) voi ohjata kaupallisten pankkien vientiluottotoimintaa.
(30)
Luettelon j alakohdassa esitetty DDS-järjestelmä perustuu vuoden 1962 tullilain 75 §:ään, vuoden 1944 keskusvalmisteverolain (Central Excise Act) 37 §:ään, vuoden 1994 rahoituslain 93A ja 94 §:ään sekä vuonna 1995 annettuihin tullien, valmisteverojen ja palveluverojen palautusjärjestelmää koskeviin sääntöihin. Palautustasot julkaistaan säännöllisesti; tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla sovelletut tasot olivat koko toimialaan sovellettavat tullinpalautustasot 2012-2013, jotka julkaistiin tiedonannossa nro 92/2012-Cus. (N.T.). Tullinpalautusjärjestelmästä (”duty drawback scheme”) käytetään myös nimitystä tullinperuutusjärjestelmä (”duty remission scheme”) FTP 09-14:n luvussa 4.
2. Vientiteollisuuden vapaa-alueiden (Export Processing Zones, EPZ)/Erityistalousalueiden (Special Economic Zones, SEZ)/Vientiin suuntautuneiden yksikköjen järjestelmä (Export Oriented Units Scheme, EOUS)
(31)
Yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja ei kuulunut erityistalousalueiden järjestelmään eikä vientiteollisuuden vapaa-alueiden järjestelmään. Se kuului kuitenkin vientiin suuntautuneiden yksikköjen järjestelmään ja sai tasoitustoimenpiteiden alaista tukea tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Jäljempänä oleva kuvaus ja arviointi koskee siis vain EOU-järjestelmää.
a) Oikeusperusta
(32)
Vientiin suuntautuneiden yksikköjen järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on FTP 09-14 -asiakirjan luvussa 6 ja HOP I 09-14 -käsikirjan luvussa 6.
b) Tukikelpoisuus
(33)
Kaikki yritykset, jotka periaatteessa sitoutuvat viemään koko tavara- tai palvelutuotantonsa - lukuun ottamatta yksinomaan kauppiaina toimivia yrityksiä - voidaan perustaa EOU-järjestelmän mukaisesti. Teollisuusyritysten on kuitenkin tehtävä tietty vähimmäismäärä investointeja käyttöomaisuuteen (10 miljoonaa Intian rupiaa) voidakseen saada tukea vientiin suuntautuneiden yksikköjen järjestelmästä.
c) Käytännön toteutus
(34)
Vientiin suuntautuneet yksiköt voivat sijaita eri puolilla ja niitä voidaan perustaa eri puolille Intiaa.
(35)
Vientiin suuntautuneen yksikön asemaa koskevassa hakemuksessa on esitettävä tiedot muun muassa suunnitelluista tuotantomääristä, viennin arvioidusta arvosta, tuontitarpeista ja kotimarkkinahankintojen tarpeista seuraaviksi viideksi vuodeksi. Jos viranomaiset hyväksyvät yrityksen hakemuksen, yritykselle ilmoitetaan hyväksymisen edellytyksistä. Vientiin suuntautuneen yksikön asemaa koskeva sopimus on voimassa viisi vuotta. Sopimus voidaan uusia useammaksi kaudeksi.
(36)
Olennaista kyseisille yksiköille on FTP 09-14 -asiakirjan velvoite, jonka mukaan niiden on saavutettava niin sanotut nettovaluutta-ansiot, eli viennin kokonaisarvon on viiden vuoden viitekautena oltava suurempi kuin tuontituotteiden kokonaisarvo.
(37)
Vientiin suuntautuneet yksiköt voivat saada seuraavia etuja:
i)
vapautus kaikenlaisten valmistukseen, tuotantoon tai käsittelyyn tarvittavien tai niiden yhteydessä käytettävien tavaroiden (myös tuotantohyödykkeiden, raaka-aineiden ja kulutustavaroiden) tuontitulleista;
ii)
vapautus kotimarkkinoilta hankittujen tavaroiden valmisteverosta;
iii)
paikallisilta markkinoilta hankituista tavaroista maksetun valtion liikevaihtoveron palauttaminen;
iv)
osittainen palautus kotimaisilta öljy-yrityksiltä hankitusta polttoaineesta maksetuista veroista.
(38)
Näiden järjestelmien mukaisesti toimivat yksiköt ovat tullivalvonnassa olevia yksikköjä tullilain 65 pykälän mukaisesti.
(39)
Yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja toimi EOUS-järjestelmän nojalla tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson neljän ensimmäisen kuukauden aikana. Virallinen kirje, joka koski järjestelmän mukaisesta tullivalvonnasta vapauttamista, on päivätty 6 päivänä helmikuuta 2013. Näin ollen yritys hyödynsi järjestelmää tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vain saadakseen palautusta valtion liikevaihtoverosta. Tutkimuksessa kävi ilmi, että asianomainen vientiä harjoittava tuottaja ei saanut etuuksia tuontitullien ja kotimaisten ostojen valmisteverojen vapautuksesta eikä osittaisia korvauksia kotimaisilta öljy-yrityksiltä hankitusta polttoaineesta maksetuista tulleista.
d) EOU-järjestelmää koskevat päätelmät
(40)
Palautus valtion liikevaihtoverosta on perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettua tukea. Valtio luopuu tulosta, joka kannettaisiin, jos järjestelmää ei sovellettaisi, mistä vientiin suuntautunut yksikkö sai etua perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla, koska sen maksuvalmius parani, kun se sai palautusta valtion liikevaihtoverosta. Tuki on oikeudellisesti vientituloksesta riippuvainen, joten perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti se on erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista tukea. Vientiin suuntautuneen yksikön vientitavoite, joka esitetään FTP 09-14 -asiakirjan kohdassa 6.1, on etujen saamisen olennainen edellytys.
e) Tuen määrän laskeminen
(41)
Tuen määrä laskettiin paikallisesti hankituista tavaroista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla palautetun valtion liikevaihtoveron perusteella. Tuen määrä on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson kokonaisviennin liikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. Tukimarginaaliksi tuli täten 1,4 prosenttia.
3. Tuontitullien hyvitysjärjestelmä (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS)
(42)
Tutkimuksessa vahvistettiin, että tuontitullien hyvitysjärjestelmä oli lakkautettu 30 päivästä syyskuuta 2011 eli ennen tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa. Sen vuoksi tässä tutkimuksessa ei pidetty tarpeellisena tutkia järjestelmää yksityiskohtaisemmin.
4. Tuotantohyödykkeiden tuonti etuustullein (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS)
a) Oikeusperusta
(43)
EPCG-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on FTP 09-14 -asiakirjan kohdassa 5 ja HOP I 09-14 -käsikirjan kohdassa 5.
b) Havainnot
(44)
Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan ei todettu saaneen mitään etuja EPCG-järjestelmästä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi tässä tutkimuksessa ei pidetty tarpeellisena tutkia järjestelmää yksityiskohtaisemmin.
5. Tuloverosta vapauttamista koskeva järjestelmä (Income Tax Exemption Scheme, ITES)
(45)
Tutkimuksessa vahvistettiin, että tuloverosta vapauttamista koskeva järjestelmä oli lakkautettu huhtikuussa 2011 eli ennen tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa. Sen vuoksi tässä tutkimuksessa ei pidetty tarpeellisena tutkia järjestelmää yksityiskohtaisemmin.
6. Ennakkolupajärjestelmä (Advance Authorisation Scheme, AAS)
a) Oikeusperusta
(46)
Järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on FTP 09-14 -asiakirjan kohdissa 4.1.3.1-4.1.14 ja HOP I 09-14 -käsikirjan kohdissa 4.1-4.30.
b) Havainnot
(47)
Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan ei todettu saaneen mitään etuja ennakkolupajärjestelmästä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi tässä tutkimuksessa ei pidetty tarpeellisena tutkia järjestelmää yksityiskohtaisemmin.
7. Maharashtran osavaltion kannustinjärjestelmä (Package Scheme of Incentives, PSI)
a) Oikeusperusta
(48)
Kannustaakseen teollisuuden sijoittautumista osavaltion vähän kehittyneille alueille Maharashtran osavaltio on vuodesta 1964 myöntänyt kannustimia osavaltion kehittyville alueille perustettaville uusille yksiköille tai siellä jo sijaitsevien yksiköiden laajennuksille; kannustimet ovat osa järjestelmää, joka tunnetaan nimellä ”Package Scheme of Incentives”. Järjestelmää on muutettu monta kertaa sen käyttöönoton jälkeen, ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla voimassa oli kaksi järjestelmää: PSI 2007 (voimassa huhtikuuhun 2013) ja PSI 2013. Maharashtran osavaltion PSI-järjestelmässä on useita alajärjestelmiä, joista tärkeimmät ovat seuraavat: i) paikallisveron palautus, ii) vapautus sähköverosta, iii) vapautus paikallisesta liikevaihtoverosta/paikallisen liikevaihtoveron lykkääminen, iv) uusien laitosten korkotuki ja v) apurahat pienille ja keskisuurille yrityksille teknologian päivittämistä varten. Tutkimuksessa kävi ilmi, että ainoa yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla hyödyntämä alajärjestelmä oli liikevaihtoveron lykkääminen (edellä oleva iii alakohta), joka itse asiassa on peräisin PSI 2001 -järjestelmästä, mutta jäljellä oleva myyntivero oli edelleen maksettavana osittain tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
b) Tukikelpoisuus
(49)
Jotta yritys olisi tukikelpoinen, sen on investoitava osavaltion vähemmän kehittyneille alueille (jotka on luokiteltu taloudellisen kehitysasteen mukaan eri luokkiin, esim. vähän kehittynyt alue, vähemmän kehittynyt alue ja vähiten kehittynyt alue) joko perustamalla sinne uusi tuotantolaitos tai tekemällä suuria pääomainvestointeja olemassa olevan tuotantolaitoksen laajentamiseksi tai sen toiminnan monipuolistamiseksi. Tärkein peruste kannustimen määrää vahvistettaessa on sen alueen luokitus, jolla yritys sijaitsee tai jolle se aikoo sijoittautua, sekä investointien suuruus.
c) Käytännön toteutus
(50)
Maharashtran osavaltion yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle antamassa tukikelpoisuustodistuksessa todettiin, että yrityksellä oli liikevaihtoveron lykkäämistä koskevan alajärjestelmän nojalla lupa lykätä sen kotimarkkinamyynnistä perityn valtion liikevaihtoveron maksamista.
d) Päätelmät
(51)
Maharashtran osavaltion PSI-järjestelmän liikevaihtoveron lykkäämistä koskevasta alajärjestelmästä annetaan perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tukea. Edellä esitetty alajärjestelmä on Maharashtran osavaltion viranomaisten taloudellista tukea, koska kyseinen etu lykkää Maharashtran osavaltion muutoin saamien tulojen keruuta. Lisäksi lykkäämisestä koituu etua yritykselle, koska se lisää yrityksen maksuvalmiutta.
(52)
Tätä alajärjestelmää voivat käyttää ainoastaan yritykset, jotka ovat investoineet tietyille määritetyille maantieteellisille alueille, joilla Maharashtran osavaltiolla on lainkäyttövalta. Järjestelmää eivät voi hyödyntää näiden alueiden ulkopuolella sijaitsevat yritykset. Edun suuruus vaihtelee alueittain. Järjestelmä on perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti erityinen ja mahdollistaa siten tasoitustoimenpiteet.
e) Tuen määrän laskeminen
(53)
Maksun lykkäämistä koskevassa järjestelyssä osavaltion liikevaihtoveron lykätyn määrän, joka oli vielä maksettavana tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopulla, katsotaan vastaavan Maharashtran osavaltion myöntämää samansuuruista korotonta lainaa. Näin ollen yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle koitunut etu on laskettu sen korkoprosentin perusteella, joka vastaavasta kaupallisesta lainasta olisi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla pitänyt maksaa.
(54)
Tukien määrä (osoittaja) on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson koko yrityksen liikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki ei ole riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.
(55)
Edellä olevan perusteella yrityksen tämän järjestelyn puitteissa saaman tuen määrä on 1,1 prosenttia.
8. Vientiluottojärjestelmä (Export Credit Scheme, ECS)
(56)
Tutkimuksessa vahvistettiin, että vientiluottojärjestelmän muutosten jälkeen (heinäkuussa 2010 rupiamääräisten ja toukokuussa 2012 valuuttamääräisten vientiluottojen osalta) järjestelmän mukaisia vientiluottojen edullisia korkoprosentteja ei enää esiintynyt, lukuun ottamatta muutamaa erityistä sektoria. Koska asianomaisen kemiansektorin ei havaittu olevan korkotukia saaneiden sektoreiden luettelossa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, tutkimuksessa ei pidetty tarpeellisena tutkia järjestelmää yksityiskohtaisemmin.
9. Focus Product -järjestelmä (FPS)
a) Oikeusperusta
(57)
Järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on FTP 09-14 -asiakirjan kohdassa 3.15 ja HOP I 09-14 -käsikirjan kohdassa 3.9.
b) Havainnot
(58)
Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan ei todettu saaneen mitään etuja Focus Product -järjestelmästä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi tässä tutkimuksessa ei pidetty tarpeellisena tutkia järjestelmää yksityiskohtaisemmin.
10. Tullittoman tuonnin lupajärjestelmä (Duty Free Import Authorisation, DFIA)
a) Oikeusperusta
(59)
Järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on FTP 09-14 -asiakirjan kohdissa 4.2.1-4.2.7 ja HOP I 09-14 -käsikirjan kohdissa 4.31-4.36.
b) Havainnot
(60)
Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan ei todettu saaneen mitään etuja tullittoman tuonnin lupajärjestelmästä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi tässä tutkimuksessa ei pidetty tarpeellisena tutkia järjestelmää yksityiskohtaisemmin.
11. Tullinpalautusjärjestelmä (Duty Drawback Scheme, DDS)
a) Oikeusperusta
(61)
Tullinpalautusjärjestelmän yksityiskohtainen kuvaus sisältyy vuoden 1995 tullien ja valmisteverojen palautusjärjestelmää koskeviin sääntöihin, sellaisina kuin ne ovat muutettuna myöhemmillä tiedonannoilla.
b) Tukikelpoisuus
(62)
Tämän järjestelmän mukaista tukea voivat hakea kaikki valmistajaviejät ja kauppiasviejät.
c) Käytännön toteutus
(63)
Tukikelpoinen viejä voi hakea palautuksia, jotka lasketaan prosenttiosuutena järjestelmän mukaisesti vietyjen tuotteiden FOB-arvosta. Intian viranomaiset ovat vahvistaneet tällaiset palautusprosenttiosuudet useille tuotteille, myös tarkasteltavana olevalle tuotteelle. Ne määritetään tuotteen valmistuksessa tuotantopanoksina käytettyjen materiaalien keskimääräisen määrän tai arvon ja tuotantopanoksista maksettujen keskimääräisten tullien perusteella. Niitä sovelletaan riippumatta siitä, onko tuontitulleja tosiasiallisesti maksettu. Tullinpalautusprosentti tarkasteltavana olevalle tuotteelle tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 4 prosenttia FOB-arvosta.
(64)
Jotta yritys voi saada etuutta tästä järjestelmästä, sen on harjoitettava vientiä. Kun lähetystä koskevat yksityiskohtaiset tiedot syötetään tullin serverille (ICEGATE), tämä tarkoittaa, että vienti tapahtuu DDS-järjestelmän mukaisesti, ja DDS-summa vahvistetaan peruuttamattomasti. Kun varustamo on tehnyt yleisen vienti-ilmoituksen (Export General Manifest, EGM) ja tulli on verrannut asiakirjaa lähetysasiakirjaan ja hyväksynyt sen, kaikki palautussumman maksun hyväksymisen edellytykset täyttyvät ja se voidaan maksaa joko suoraan viejän pankkitilille tai sekkinä.
(65)
Viejän on esitettävä näyttö viennin toteutumisesta pankkitositteella (Bank Realisation Certificate, BRC). Asiakirja voidaan antaa sen jälkeen kun palautussumma on maksettu, mutta Intian viranomaiset perivät maksetun summan takaisin, jos viejä ei toimita BRC-tositetta annetussa määräajassa.
(66)
Palautussumma voidaan käyttää mihin tarkoitukseen hyvänsä.
(67)
Intian kirjanpitonormien mukaisesti tullinpalautussummat on vientivelvoitteen täytyttyä mahdollista kirjata tileihin suoriteperusteella tulona.
(68)
Yhteistyössä toimineen intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan havaittiin hyödyntäneen tullinpalautusjärjestelmää tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla sen jälkeen, kun se oli vapautettu EOUS-järjestelmän mukaisesta tullivalvonnasta.
d) DDS-järjestelmää koskevat päätelmät
(69)
DDS-järjestelmästä annetaan perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. Tullipalautuksessa on kyse Intian viranomaisten taloudellisesta tuesta, koska siinä Intian viranomaiset suorittavat varojen suoran siirron. Tullinpalautuksesta koituu myös etua viejälle, koska se lisää tämän maksuvalmiutta.
(70)
Lisäksi DDS-järjestelmä on oikeudellisesti vientituloksesta riippuva, joten perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti se on erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista.
(71)
Tätä järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Se ei ole perusasetuksen liitteessä I olevan i alakohdan, liitteen II (palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) ja liitteen III (korvaavien tuotantopanosten palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) tarkkojen edellytysten mukainen.
(72)
Käytössä ei ole mitään järjestelmää tai menettelyä, jonka avulla voitaisiin tarkistaa, mitkä tuotantopanokset käytetään vientituotteen tuotannossa tai onko tuontitulleja palautettu liikaa perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa ja liitteissä II ja III tarkoitetulla tavalla. Viejä voi saada DDS-järjestelmän edut, vaikkei se toisi maahan lainkaan tuotantopanoksia. Edun saamiseen riittää pelkästään se, että asianomainen viejä vie tavaroita, eikä sen tarvitse osoittaa, että tuotantopanoksia on tuotu maahan. Näin ollen myös viejät, jotka hankkivat kaikki tuotantopanoksensa kotimarkkinoilta eivätkä tuo maahan mitään tuotantopanoksina käytettäviksi kelpaavia tuotteita, voivat saada DDS-järjestelmän etuuksia.
(73)
Tämä vahvistetaan Intian viranomaisten yleiskirjeessä nro 24/2001, jossa selvästi todetaan, että tullinpalautusprosentti ei liity tosiasialliseen tuotantopanosten käyttötapaan eikä tietyn viejän tai yksittäisten lähetysten tuotantopanoksiin kohdistuneisiin tosiasiallisiin kustannuksiin, ja ohjeistetaan alueviranomaisia, että toimivaltaisten paikallislaitosten ei pitäisi vaatia mitään näyttöä tuoduista tai kotimarkkinoilta hankituista tuotantopanoksista maksetuista tulleista viejien esittämän palautushakemuksen yhteydessä.
(74)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, että DSS on tasoitustoimenpiteiden alainen.
e) Tuen määrän laskeminen
(75)
Perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan ja 5 artiklan mukaan tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavan tuen määrä laskettiin sen edun mukaan, joka vastaanottajalle todetaan koituneen tutkimusajanjakson aikana. Tässä yhteydessä katsottiin, että etu koituu vastaanottajalle sillä hetkellä, kun vientitapahtuma suoritetaan järjestelmän mukaisesti. Kyseisellä hetkellä Intian viranomaisten on siis maksettava palautussumma, mikä on perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettua taloudellista tukea. Intian viranomaiset eivät voi enää vaikuttaa tuen myöntämiseen sen jälkeen, kun tulliviranomaiset ovat antaneet viennin lähetysasiakirjan, josta muun muassa käy ilmi kyseiselle vientitapahtumalle myönnettävä palautussumma. Edellä mainitun perusteella on asianmukaista pitää DDS-järjestelmästä saatua etua järjestelmän mukaisista vientitapahtumista tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana saatujen palautusten summana.
(76)
Tuen määrä on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevan tuotteen viennin liikevaihtoon (nimittäjä) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.
(77)
Edellä esitetyn perusteella tämän järjestelmän osalta yhteistyössä toimineelle intialaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle vahvistettu tukiprosentti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 0,6 prosenttia.
12. Tärkeimmille markkinoille vientiä varten tarkoitettu järjestelmä (Focus Market Scheme, FMS)
a) Oikeusperusta
(78)
Järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on FTP 09-14 -asiakirjan kohdassa 3.14 ja HOP I 09-14 -käsikirjan kohdassa 3.8.
b) Havainnot
(79)
Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan ei todettu saaneen mitään etuja FMS-järjestelmästä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi tässä tutkimuksessa ei pidetty tarpeellisena tutkia järjestelmää yksityiskohtaisemmin.
13. Tietyn statuksen haltijan kannustinosinko (Status Holder Incentive Scrip, SHIS)
a) Oikeusperusta
(80)
Järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on FTP 09-14 -asiakirjan kohdassa 3.16 ja HOP I 09-14 -käsikirjan kohdassa 3.10.
b) Havainnot
(81)
Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan ei todettu saaneen mitään etuja SHIS-järjestelmästä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi tässä tutkimuksessa ei pidetty tarpeellisena tutkia järjestelmää yksityiskohtaisemmin.
14. Pääomapanostus
(82)
Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan ei todettu saaneen etua Intian keskus- tai alueviranomaisten pääomapanostuksista. Sen vuoksi tässä tutkimuksessa ei pidetty tarpeellisena tutkia järjestelmää yksityiskohtaisemmin.
15. Gujaratin osavaltion alueelliset järjestelmät
(83)
Tutkimuksessa vahvistettiin, että yhteistyössä toimineella vientiä harjoittavalla tuottajalla ei ole etuyhteydessä olevia yrityksiä tai tuotantolaitoksia Gujaratin osavaltiossa. Sen vuoksi tässä tutkimuksessa ei pidetty tarpeellisena tutkia Gujaratin osavaltion alueellisia järjestelmiä yksityiskohtaisemmin.
16. Tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä
(84)
Perusasetuksen säännösten mukaisten, tasoitustullien käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä tutkimuksen kohteena olevan vientiä harjoittavan tuottajan osalta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla arvon perusteella ilmaistuna on 3,1 prosenttia.
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd
Järjestelmä
%
EOUS (14)
1,4
DEPBS (14)
nolla
EPCGS (14)
nolla
ITES
nolla
AAS (14)
nolla
PSI (Maharashtran alueellinen järjestelmä)
1,1
ECS (14)
nolla
FPS (14)
nolla
DFIA (14)
nolla
DDS (14)
0,6
FMS (14)
nolla
SHIS (14)
nolla
Pääomapanostus
nolla
Gujaratin alueelliset järjestelmät
nolla
YHTEENSÄ
3,1
(85)
Käytettävissä olevien tietojen perusteella yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja vastasi valtaosasta Intiasta unioniin suuntautuneesta sulfaniilihapon viennistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sellaisia tietoja ei ollut saatavilla, jotka olisivat osoittaneet, että muiden mahdollisten vientiä harjoittavien tuottajien tukitaso olisi ollut alhaisempi.
17. Tuen jatkumisen tai toistumisen todennäköisyys
(86)
Perusasetuksen 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen tuen jatkumiseen.
(87)
Vaikka tukimarginaali toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun aikana oli alempi kuin alkuperäisessä tutkimuksessa ja aiemmassa toimenpiteiden voimassaoloon päättymistä koskevassa tarkastelussa, yhteistyössä toimineen intialaisen tarkasteltavana olevan tuotteen viejän havaittiin saavan edelleen etua Intian viranomaisten antamista tasoitustoimenpiteiden alaisista tuista. Ei ole merkkejä siitä, että DDS-järjestelmä - yrityksen käyttämä tärkein järjestelmä sen jälkeen, kun se oli vapautettu EOUS-järjestelmän mukaisesta tullivalvonnasta - oltaisiin poistamassa käytöstä lähitulevaisuudessa. Näissä olosuhteissa on selvää, että tarkasteltavana olevan tuotteen viejä saa edelleen tasoitustoimenpiteiden alaista tukea tulevaisuudessakin.
D. VAHINGON JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. Unionin tuotanto ja unionin tuotannonalan määritelmä
(88)
Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla samankaltaista tuotetta valmisti unionissa yksi ainoa unionin tuottaja, jonka osuus unionin tuotannosta on näin ollen 100 prosenttia ja joka muodostaa unionin tuotannonalan perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.
2. Unionin kulutus
(89)
Unionin kulutus määritettiin seuraavien perusteella:
-
unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymän samankaltaisen tuotteen määrät,
-
Eurostatin ilmoittama sulfaniilihapon (Taric-taso) tuontimäärä unionin markkinoille.
(90)
Koska unionin tuotannonala muodostuu vain yhdestä tuottajasta ja Yhdysvalloissa on vain yksi vientiä harjoittava tuottaja, jäljempänä olevissa taulukoissa olevat tiedot on esitettävä indeksoituina, jotta suojataan liikesalaisuuden piiriin kuuluvia tietoja.
Taulukko 1
Kulutus unionin markkinoilla
Määrä (indeksi)
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin kulutus (2010 = 100)
100
106
106
114
Lähde: Eurostat ja kyselyvastaus
(91)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että sulfaniilihapon markkinat laajentuivat vähitellen tarkastelujaksolla ja kasvoivat 14 prosenttia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun mennessä.
3. Tuonti asianomaisesta maasta
a) Tuonnin määrä ja markkinaosuus
Taulukko 2
Tuonti asianomaisesta maasta
Tuonnin määrä (indeksi)
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Intia
100
422
187
52
Lähde: Eurostat.
Taulukko 2 a
Tuonti asianomaisesta maasta
Tuonnin määrä (vaihteluvälit) (15)
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Intia
50-200
250-550
100-250
10-80
Lähde: Eurostat.
Taulukko 3
Asianomaisen maan markkinaosuus
Markkinaosuus (indeksi)
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Intiasta tulevan tuonnin markkinaosuus
100
397
177
46
(92)
Intiasta peräisin olevan tuonnin määrä taas väheni 48 prosenttia tarkastelujaksolla ja markkinaosuus pieneni 54 prosenttia samalla kaudella.
b) Tuontihinnat
Taulukko 4
Asianomaisesta maasta tuodun sulfaniilihapon keskimääräiset hinnat
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Intiasta tulevan tuonnin hinnat (indeksi) (2010 = 100)
100
79
84
92
Lähde: Eurostat.
Taulukko 4 a
Asianomaisesta maasta tuodun sulfaniilihapon keskimääräiset hinnat
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Intiasta tulevan tuonnin hinnat (vaihteluvälit)
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Lähde: Eurostat.
(93)
Intiasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen keskimääräinen hinta laski 21 prosenttia vuonna 2011, minkä jälkeen se kohosi vähitellen mutta alitti edelleen vuoden 2010 hintatason 8 prosentilla.
c) Hinnan alittavuuden taso
(94)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että ainoan yhteistyössä toimineen intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan veloittamat hinnat eivät alittaneet unionin tuottajan hintoja. Liikesalaisuuden piiriin kuuluvien tietojen suojaamiseksi tarkkaa tulosta ei voida paljastaa, mutta alittavuuden todettiin olevan - 20 - - 40 prosenttia.
(95)
Päätelmistä ilmoittamisen ja unionin tuottajan huomautusten jälkeen komissiota pyydettiin laskemaan muusta intialaisesta tuonnista hintojen mahdollinen alittavuus Eurostatin tietojen perusteella. Näiden tietojen perusteella kyseisen tuonnin osalta ei havaittu hintojen alittavuutta, minkä vuoksi 94 kappaleessa esitetyt havainnot voidaan vahvistaa.
4. Tuonti muista kolmansista maista
(96)
Kolmea vähäpätöistä liiketoimea lukuun ottamatta (vuosina 2010 ja 2011 Sveitsistä ja vuonna 2012 Malesiasta) kaikki sulfaniilihapon tuonti muista kolmansista maista tuli tarkastelujaksolla Kiinasta ja Yhdysvalloista.
Taulukko 5
Sulfaniilihapon tuonti muista kolmansista maista
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Yhdysvalloista tulevan tuonnin määrä (indeksi)
100
267
253
299
Yhdysvalloista tulevan tuonnin markkinaosuus (indeksi)
100
180
171
188
Yhdysvalloista tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat (indeksi)
100
95
101
102
Kiinasta tulevan tuonnin määrä (indeksi)
100
77
14
1
Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus (indeksi)
100
73
13
1
Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat
100
92
104
164
Lähde: Eurostat.
(97)
Kiinasta tulevan sulfaniilihapon tuonnin määrä väheni 99 prosenttia vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä ja sen markkinaosuus pieneni myös 99 prosenttia samalla kaudella.
(98)
Kiinasta tuodun sulfaniilihapon keskimääräinen hinta laski vuonna 2011 hieman eli 8 prosenttia, minkä jälkeen suuntaus oli nouseva, ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtui erittäin jyrkkä 64 prosentin kohoaminen.
(99)
Yhdysvalloista tulevan sulfaniilihapon tuonnin määrä (199 %) ja markkinaosuus (88 %) kasvoivat merkittävästi tarkastelujaksolla. Koska unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi suhteellisen vakaana samalla kaudella, Yhdysvalloista tuleva tuonti valtasi kiinalaisilta ja intialaisilta viejiltä jääneet markkinat.
(100)
Yhdysvalloista tulevan tuonnin hinnat pysyivät kohtuullisen vakaalla tasolla ja olivat samaa luokkaa unionin tuottajan hintatason kanssa. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Yhdysvalloista tulevassa tuonnissa ei esiintynyt hinnan alittavuutta.
5. Unionin tuotannonalan tilanne
(101)
Tutkittaessa vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä arvioitiin perusasetuksen 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset tekijät, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.
(102)
Liikesalaisuuden piiriin kuuluvin tietojen suojaamiseksi ainoaa unionin tuottajaa koskevat tiedot täytyi esittää indeksoidussa muodossa.
5.1 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
Taulukko 6
Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotanto (tonnia) (indeksi)
100
87
99
107
Kapasiteetti (tonnia) (indeksi)
100
100
100
100
Kapasiteetin käyttöaste (indeksi)
100
87
99
107
Lähde: Vastaukset kyselylomakkeeseen
(103)
Unionin tuotannonalan tuotanto oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 7 prosenttia suurempi kuin tarkastelujakson alussa. Unionin tuotannonalan kapasiteetti säilyi ennallaan tarkastelujaksolla, minkä vuoksi kapasiteetin käyttöaste muuttui samalla tavoin kuin tuotanto eli kasvoi 7 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(104)
On huomattava, että unionin tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste oli tyydyttävällä tasolla tarkastelujaksolla, lukuun ottamatta vuotta 2011, ja se onnistui pääsemään optimaaliselle tasolle tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(105)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen unionin tuotannonala väitti, että koko tarkastelujakson aikana se saavutti kapasiteetin optimaalisen käyttöasteen vain tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mikä osoittaa, että toipuminen on edelleen hyvin tuoretta ja että tilanne on edelleen haavoittuva.
(106)
Komission mukaan tämä huomautus ei muuta 104 kappaleessa esitettyjä päätelmiä, jotka eivät ole millään tavalla ristiriidassa unionin tuotannonalan huomautusten kanssa.
5.2 Loppuvarastot
Taulukko 7
Loppuvaraston määrä
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Loppuvarastot (tonnia) (indeksi)
100
576
328
171
Lähde: Vastaukset kyselylomakkeeseen
(107)
Unionin tuotannonalan loppuvarastojen määrä kasvoi jyrkästi vuonna 2011, jonka jälkeen suuntaus oli laskeva, mutta määrä oli kuitenkin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla edelleen 71 prosenttia vuoden 2010 tasoa suurempi. Jos tarkastellaan tuotantomäärää tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, loppuvarastojen määrä edustaa alle yhden kuukauden tuotantoa.
5.3 Myyntimäärät ja markkinaosuus
Taulukko 8
Myyntimäärä ja markkinaosuus
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Myyntimäärä (tonnia) (indeksi)
100
70
97
104
Markkinaosuus (%) (indeksi)
100
66
92
92
Lähde: Vastaukset kyselylomakkeeseen
(108)
Unionin tuotannonalan myyntimäärä kasvoi 4 prosenttia verrattuna tarkastelujakson alun määrään. Vuonna 2011 oli erittäin jyrkkä pudotus, jonka jälkeen kasvu oli vakaata.
(109)
Markkinaosuuden kannalta unionin tuotannonalan tulosta voidaan pitää vakaana tarkastelujaksolla lukuun ottamatta vuotta 2011, jolloin unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni myynnin vähenemistä vastaavasti. Seuraavina vuosina myynnin ja markkinaosuuden suuntaus oli kasvava. Vaikka unionin tuottajan markkinaosuus pysyi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla hieman alle vuoden 2010 tason, on syytä huomata, että unionin tuotannonala pystyi silti saamaan osansa unionin kulutuksen kasvusta, ja sillä oli hallitseva asema unionin markkinoista koko tarkastelujakson ajan.
(110)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen tekemissään huomautuksissa unionin tuotannonala totesi, että sen markkinaosuus on erittäin epävakaa, koska sulfaniilihapon markkinat ovat hintaperusteiset, ja esitti esimerkkinä vuoden 2011, jolloin unionin tuotannonalan markkinaosuus romahti.
(111)
Tältä osin on korostettava, että vuonna 2011 tapahtunut markkinaosuuden menetys osui ajallisesti yhteen unionin tuottajan markkinasuuntauksen vastaisesti tekemän hinnankorotuksen kanssa. Tutkimuksessa kävi ilmi, että tuontihinnat kaikista maista laskivat 5-20 prosenttia vuonna 2011. On myös syytä huomata, että käytettävissä olevien tilastotietojen mukaan unionin tuotannonalan menettämän markkinaosuuden valtasi pääasiassa yhdysvaltalainen tuoja.
5.4 Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät
Taulukko 9
Myyntihinnat
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Keskimääräinen myyntihinta (euroa/tonni) (indeksi)
100
109
108
112
Lähde: Vastaukset kyselylomakkeeseen
(112)
Unionin tuotannonalan myyntihinnat unionin markkinoilla nousivat 12 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä johtui pääraaka-aineen (aniliinin) kasvaneiden kustannusten siirtämisestä hintoihin.
5.5 Työllisyys ja tuottavuus
Taulukko 10
Työllisyys ja tuottavuus
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Työllisyys (indeksi)
100
100
117
117
Työvoiman tuottavuus (indeksi)
100
88
85
91
Keskimääräiset työvoimakustannukset (indeksi)
100
105
102
116
Lähde: Vastaukset kyselylomakkeeseen
(113)
Työllisyys (kokoaikaiseksi muutettuna) kasvoi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 17 prosenttia. Keskimääräisten työvoimakustannusten suuntaus oli kasvava tarkastelujaksolla, ja kasvua oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 16 prosenttia vuoteen 2010 verrattuna. Koska tuotanto kasvoi vain 7 prosenttia (ks. 103 kappale), työvoiman tuottavuus aleni tarkastelujaksolla 9 prosenttia.
5.6 Kannattavuus
Taulukko 11
Kannattavuus
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kannattavuus (indeksi)
100
96
20
65
Lähde: Vastaukset kyselylomakkeeseen
(114)
Unionin tuotannonalan kannattavuus samankaltaisen tuotteen osalta laski tarkastelujaksolla ja oli hieman alle unionin tuotannonalan ilmoittaman optimitason, mutta on tärkeää huomata, että kannattavuus pysyi silti positiivisena koko tarkastelujakson ajan.
(115)
Kannattavuuden lasku johtui pääasiassa keskimääräisten tuotantokustannusten noususta (20 prosenttia vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä), mitä myyntihintojen 12 prosentin kohoaminen ei voinut täysin kompensoida (ks. 112 kappale).
5.7 Investoinnit, sijoitetun pääoman tuotto ja kassavirta
Taulukko 12
Investoinnit, investointien tuotto ja kassavirta
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Investoinnit (indeksi)
-
100
133
57
Investointien tuotto (indeksi)
100
86
30
103
Kassavirta (indeksi)
100
116
68
82
(116)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuotannonala ei pystynyt tekemään investointeja vuonna 2010. Sulfaniilihappoon liittyvään liiketoimintaan tehdyt investoinnit pienenivät 43 prosenttia vuodesta 2011 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun; investointien absoluuttista määrää voidaan pitää alhaisena, ja ne liittyivät pääasiassa huoltotoimintaan. Nämä havainnot ovat johdonmukaisia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikaisen investointien tuoton ja alhaisen kannattavuuden kanssa.
(117)
Investointien tuotto noudatteli tiiviisti kannattavuuden suuntausta vuosina 2011 ja 2012. Investointien tuotto kasvoi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja pääsi vuoden 2010 tasolle sen ansiosta, että kannattavuus parani vuodesta 2012 tarkastelua koskevalle tutkimusajanjaksolle.
(118)
Kassavirta oli vaihteleva mutta pysyi positiivisena koko tarkastelujakson ajan. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kassavirta supistui 18 prosenttia vuoden 2010 tasoon verrattuna. Unionin tuotannonala ei ilmoittanut pääomansaantiin liittyvistä vaikeuksista tarkastelujaksolla.
5.8 Tosiasiallisen tukimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta tuetusta tuonnista
(119)
Kuten 84 kappaleessa todettiin, tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla havaittu tukimarginaali ei ollut merkittävä, vaikkakin se ylitti edelleen vähimmäistason.
(120)
Kun otetaan huomioon unionin tuotannonalan myyntimäärän ja -hintojen sekä kapasiteetin käyttöasteen kasvu, voidaan päätellä, että toimenpiteet ovat purreet ja että unionin tuotannonala on toipunut aiemman tuetun tuonnin vaikutuksista tarkastelujakson aikana. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla havaittiin joidenkin vahinkoindikaattoreiden, kuten kannattavuuden ja markkinaosuuden, vähäistä heikkenemistä, mutta tämän ei voida katsoa johtuvan asianomaisesta maasta tulevasta tuonnista, koska se oli erittäin vähäistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Negatiivisestikin kehittyneet vahinkoindikaattorit osoittavat silti edelleen, että unionin tuotannonalan tilanne on kestävä.
6. Unionin tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät
(121)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Intiasta on pudonnut erittäin alhaiselle tasolle. Unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi melko vakaana, ja asianomaisen maan menettämät määrät korvautuivat Yhdysvalloista tulevalla tuonnilla unionin tuotannonalan hintatasoa vastaavilla hinnoilla. Unionin tuotannonala pystyi lisäämään myyntimääriään, korottamaan keskimääräisiä myyntihintojaan ja saavuttamaan lähes optimaalisen kapasiteetin käyttöasteen.
(122)
Unionin tuotannonalan markkinaosuuden ja kannattavuuden vähäisen laskun ei voida katsoa johtuneen Intiasta tulevasta tuonnista (ks. 120 kappale).
(123)
Sen vuoksi katsotaan, että unionin tuotannonalalle ei aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(124)
Vaikka unionin tuotannonala esitti vahinkoanalyysistä joitakin havaintoja, joita on käsitelty 95, 105-106 ja 110-111 kappaleessa, se hyväksyi yleiset päätelmät, joiden mukaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ei aiheutunut merkittävää vahinkoa.
7. Vahingon toistumisen todennäköisyys
(125)
Vahingon toistumisen todennäköisyyttä arvioitaessa on tärkeää tuoda esiin, että optimaalisellakaan kapasiteetin käyttöasteella - johon päästiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla - unionin tuotannonala ei pysty tyydyttämään koko unionin kulutusta, minkä vuoksi merkittävä osa unionin kulutuksesta on katettava tuonnilla.
(126)
Lisäksi unionin tuotannonala tuottaa vain puhdistettua sulfaniilihappoa, mikä tarkoittaa sitä, että teknisen laadun sulfaniilihappoa tuotannossaan suosivien käyttäjien on hyödynnettävä tuontia.
(127)
Unionin tuotannonalalla oli myös vakaa markkinaosuus, ja sillä oli myyntiä monille pitkäaikaisille asiakkaille. Tutkimuksessa kävi ilmi, että joidenkin käyttäjien osalta sulfaniilihapon toimittajien on läpäistävä tiukka ja kallis sertifiointi-/todennusprosessi, joka vaikeuttaa toimittajan vaihtamista.
(128)
Tähän liittyen Intiasta tulevan tuonnin mahdollista vaikutusta unionin markkinoihin ja unionin tuotannonalaan analysoitiin perusasetuksen 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti, jotta voitiin arvioida vahingon toistumisen todennäköisyys, jos toimenpiteiden annetaan raueta.
(129)
Intiasta tuotu sulfaniilihappo sai edelleen ja todennäköisesti saa jatkossakin etuja tuista, kuten 84-85 ja 87 kappaleessa todettiin.
(130)
Samaan aikaan tutkimuksen havainnot viittaavat siihen, että tuettu tuonti Intiasta ei johda unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen. Tämä perustuu seuraavien tekijöiden analyysiin:
-
käyttämätön kapasiteetti Intiassa,
-
intialaisten viejien hinnoittelukäyttäytyminen,
-
tukien vaikutus hintoihin,
-
Intian tuotevalikoima.
a) Käyttämätön kapasiteetti Intiassa
(131)
Tutkimuksen mukaan Intiassa ei ollut merkittävää käyttämätöntä kapasiteettia.
(132)
Unionin tuotannonala kiisti tämän havainnon ja väitti, että Intian käyttämätön kapasiteetti todennäköisesti kasvaa, kun kiinalaisia tuotteita tulee lisää Intian markkinoille, mistä syystä kannustin vientiin kasvaa.
(133)
Tältä osin komissio huomauttaa, että suurin tiedossa oleva intialainen sulfaniilihapon tuottaja ja viejä hylkäsi vuonna 2013 vientiin suuntautuneen yksikön (EOU) asemansa (ks. 39 kappale), koska se aikoi lisätä myyntiään kotimarkkinoilla. EOU-järjestelmän ehdot olivat rajoittaneet voimakkaasti tätä myyntiä. Yritys vahvisti, että se ei kokenut painetta kiinalaisten kilpailijoiden taholta ja että sen arvion mukaan Intian markkinoilla on hyvät kehitysnäkymät. Sen vuoksi ei ole syytä olettaa, että intialaisten tuottajien nykyinen tai mahdollinen tuleva käyttämätön kapasiteetti suunnattaisiin unionin markkinoille sen vuoksi, että Intian markkinoille kohdistuu väitetysti painetta kiinalaisten taholta.
b) Intialaisten viejien hinnoittelukäyttäytyminen
(134)
Intialaisten viejien hinnoittelukäyttäytymisestä todettiin 94 ja 95 kappaleessa, että yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja samoin kuin muut intialaiset viejät myivät hinnoilla, jotka eivät alittaneet unionin hintatasoja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(135)
Unionin tuotannonala väitti, että Kokanin vientihinnat perustuivat hintasitoumukseen, minkä vuoksi ne eivät olleet edustavia muiden intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta. Komissio muistuttaa, että tarkastelujaksolla Kokanin hinnat olivat merkittävästi korkeammat kuin sitoumuksessa asetettu vähimmäistuontihinta. Muiden intialaisten viejien keskimääräiset vientihinnat olivat Eurostatin tietojen mukaan vieläkin korkeammat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämä tarkoittaa sitä, että intialaisten viejien, Kokan mukaan luettuna, hinnat perustuivat pikemminkin markkinatilanteeseen kuin hintasitoumukseen.
(136)
Unionin tuotannonala toi myös esiin, että Intiasta tulevan tuonnin hinnat laskivat 8 prosenttia tarkastelujaksolla siitä huolimatta, että tärkeimmän raaka-aineen (bentseenin) hinnat nousivat yli 40 prosenttia samalla kaudella. Tutkimuksessa kävi ilmi, että sulfaniilihapon suhteellisen korkea hintataso unionin markkinoilla salli hinnan alennuksen tärkeimmän raaka-aineen kustannusten noususta huolimatta. Vaikka bentseeni onkin tärkeä kustannustekijä, pelkästään se ei voi selittää tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kustannusten ja hintojen kehitystä. Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että Intian myyntihinnat unioniin eivät olleet poikkeuksellisen alhaiset, koska ne olivat samanlaiset kuin Intian kolmansiin maihin suuntautuvan - määrältään merkittävän - viennin hinnat. Sen vuoksi lopputuotteen (sulfaniilihapon) ja tärkeimmän raaka-aineen (bentseenin) hintasuuntauksia, jotka unionin tuotannonala otti esiin, ei pidetä keskenään ristiriitaisina.
(137)
Unionin tuotannonala toi vielä esiin, että Intian vientihinnat kolmansiin maihin, esimerkiksi Turkkiin, olivat alemmat kuin EU:hun. Komissio toteaa, että Kokanin keräämät tiedot osoittivat, että sen Turkkiin suuntautuvan viennin hinnat olivat myös vähimmäistuontihintaa korkeammat eivätkä alittaneet unionin tuotannonalan hintoja. Kokanin Turkkiin suuntautuvan viennin määrä oli samaa luokkaa kuin se, mihin unionin tuotannonala perustaa väitteensä, minkä vuoksi Kokania koskevat päätelmät pätevät kaikkeen Intiasta Turkkiin suuntautuvaan vientiin. Edellä esitetyn perusteella intialaisten viejien väitetty erilainen hinnoittelukäyttäytyminen kolmansissa maissa verrattuna EU:hun ei saa tukea käytettävissä olevista tiedoista.
c) Tukien vaikutus hintoihin
(138)
Yhteistyössä toimineen intialaisen tuottajan tukimarginaali tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli siis 3,1 prosenttia (ks. 84 kappale). Tämä osoittaa tukien jatkuvasti alenevaa suuntausta siitä lähtien, kun alkuperäiset toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2002.
(139)
Se ei liity pelkästään tämän yksittäisen yrityksen tilanteeseen vaan perusteellisempiin muutoksiin Intian tukijärjestelmissä. Kuten tämän asetuksen C osassa selitetään, Intian viranomaiset hylkäsivät jotkin järjestelmistä, ja useimpien muiden tasoa alennettiin yrityksille koituvien etuuksien osalta. Vain yhden tutkitun järjestelmän, DDS:n, tapauksessa tukikelpoisuusehtoja ja hallinnollista menettelyä höllennettiin. Tämän seurauksena Kokan siirtyi välittömästi tähän järjestelmään. DDS-järjestelmän käyttö kuitenkin sulkee pois useimpien muiden järjestelmien (EOU, AAS, FPS, DFIA ja FMS) käytön. DDS-järjestelmässä on tarkasteltavana olevan tuotteen osalta selvä tuen enimmäistaso: tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla se oli 4 prosenttia FOB-vientiarvosta, ja se alennettiin myöhemmin 3 prosenttiin. Tästä tukitason rajoituksesta huolimatta voidaan odottaa, että myös muut tuottajat siirtyvät tai ovat jo siirtyneet tähän järjestelmään sen vähäisen hallinnollisen rasitteen ansiosta.
(140)
Komissio on jo havainnut tällaisen suuntauksen useissa muissa tukien vastaisissa tutkimuksissa Intiassa viimeisten kahden vuoden aikana (16). Näin ollen voidaan päätellä, että Kokania koskevat päätelmät (ks. 139 kappale) voidaan ekstrapoloida muihin sulfaniilihapon intialaisiin tuottajiin.
(141)
Kun otetaan huomioon edellä esitetty tuen taso (ennusteen mukaan noin 3 prosenttia, kun DDS on tärkein järjestelmä) ja Intian vientihintojen taso, johon tuet jo sisältyvät, voidaan päätellä, että nämä vientihinnat eivät alita unionin tuotannonalan hintoja siinäkään tapauksessa, että Intiaa koskevat tasoitustoimenpiteet poistettaisiin. Näin ollen voidaan päätellä, että Intiasta - jopa tuetusti - tapahtuva vienti ei aiheuta vahinkoa unionin tuotannonalalle.
d) Tuotevalikoima
(142)
Yhteistyössä toiminut intialainen tuottaja (joka edusti merkittävää osuutta intialaisesta viennistä unioniin) myi pääasiassa teknisen laadun sulfaniilihappoa, jossa se kilpaili ensisijaisesti Yhdysvalloista ja Kiinasta tulevan tuonnin kanssa, koska unionin tuotannonala ei tuottanut teknisen laadun sulfaniilihappoa. Lisäksi Kokanin Turkkiin suuntautunut sulfaniilihapon vienti, joka oli määrältään merkittävä, oli käytännössä kokonaan teknisen laadun sulfaniilihappoa.
(143)
Unionin tuotannonala väitti, että teknisen laadun ja puhdistettua sulfaniilihappoa käytetään erittäin paljon päällekkäin ja että niiden välillä on näin ollen merkittävää kilpailua.
(144)
Kiistämättä sitä, että molempia laatuja pidetään yhtenä tuotteena, on kuitenkin tärkeää huomata, että tutkimuksessa vahvistettiin, että käytännössä korvattavuus on vähäistä. Erityisesti käyttäjät, jotka tarvitsevat tai suosivat teknisen laadun sulfaniilihappoa, voisivat teoriassa käyttää puhdistettua sulfaniilihappoa, mutta suuren hintaeron (20-25 prosenttia) vuoksi tämä ei ole taloudellisesti järkevää. Sen vuoksi katsotaan, että intialaisten tuottajien teknisen laadun sulfaniilihapon myynti kilpailee pääasiassa kiinalaisten ja yhdysvaltalaisten tuotteiden kanssa.
8. Vahingon toistumista koskevat päätelmät
(145)
Edeltävissä kappaleissa selostettujen tutkimuksen havaintojen perusteella päätellään, että jos tasoitustoimenpiteet Intiaa vastaan kumotaan, vahingon toistuminen lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä ei ole todennäköistä.
E. UNIONIN ETU
(146)
Koska pääteltiin, että vahingon toistuminen ei ole todennäköistä, ei ollut tarpeen määrittää unionin etua.
F. TASOITUSTOIMENPITEIDEN PÄÄTTÄMINEN
(147)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella pidetään asianmukaisena, että Intiasta peräisin olevaan sulfaniilihapon tuontiin sovellettavat tasoitustoimenpiteet kumotaan. Asianomaisille osapuolille annettiin määräaika, jonka kuluessa niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Toimitetut tiedot ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon aina, kun se oli perusteltua.
(148)
Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti voidaan todeta, että Intiasta peräisin olevaan sulfaniilihappoon sovellettavat tasoitustoimenpiteet olisi kumottava. Myös komission päätös, jolla hyväksytään Kokanin sulfaniilihapon tuonnissa voimassa oleva hintasitoumus, olisi kumottava.
(149)
Ottaen huomioon, että unionin tuotannonala on vasta hiljattain toipunut polkumyynnin vaikutuksista, komissio seuraa - unionin tuottajan pyynnön mukaisesti - tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia. Seuranta rajoittuu tämän asetuksen julkaisua seuraavien kahden vuoden ajanjaksolle.
(150)
Perusasetuksen 25 artiklan 1 kohdalla perustettu komitea ei antanut lausuntoa,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Kumotaan lopullinen tasoitustulli Intiasta peräisin olevan ja tällä hetkellä CN-koodiin ex 2921 42 00 (Taric-koodi 2921420060) kuuluvan sulfaniilihapon tuonnissa ja päätetään tätä tuontia koskeva menettely.
2. Kumotaan komission päätös 2006/37/EY, jolla hyväksytään yrityksen Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd (Intia) sulfaniilihapon tuonnissa voimassa oleva hintasitoumus.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 17 päivänä joulukuuta 2014.