РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
от 28 януари 2014 година
относно наличието на прекомерен дефицит в Хърватия
(2014/56/ЕС)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 126, параграф 6 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като взе предвид съображенията, представени от Хърватия,
като има предвид, че:
(1)
В съответствие с член 126 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) държавите членки трябва да избягват прекомерния бюджетен дефицит.
(2)
Пактът за стабилност и растеж (ПСР) се основава на целта за осигуряване на стабилни публични финанси като средство за укрепване на предпоставките за ценова стабилност и висок и устойчив растеж, водещ до създаване на трудова заетост.
(3)
Процедурата при прекомерен дефицит (ППД) съгласно член 126 от ДФЕС, пояснена в Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета (1), който е част от ПСР, предвижда приемането на решение на Съвета, потвърждаващо наличието на прекомерен дефицит. Протокол № 12 относно процедурата при прекомерен дефицит, приложен към Договора за Европейския съюз и ДФЕС, определя допълнителни разпоредби, свързани с прилагането на ППД. С Регламент (ЕО) № 479/2009 на Съвета (2) се определят подробни правила и определения за прилагането на тези разпоредби.
(4)
Съгласно член 126, параграф 5 ДФЕС, ако Комисията счита, че в дадена държава членка съществува или може да възникне прекомерен дефицит, тя изпраща становище до съответната държава членка и информира за това Съвета.
(5)
Като взе предвид доклада си съгласно член 126, параграф 3 ДФЕС и становището на Икономическия и финансов комитет в съответствие с член 126, параграф 4 ДФЕС, Комисията заключи, че в Хърватия съществува прекомерен дефицит. Поради това Комисията изпрати такова становище до Хърватия и информира Съвета за това на 10 декември 2013 г. (3)
(6)
В член 126, параграф 6 ДФЕС се предвижда Съветът да разгледа всички съображения, които заинтересованата държава членка желае да представи, преди да реши след цялостна оценка дали съществува прекомерен дефицит. В случая с Хърватия цялостната оценка води до изложените по-долу заключения.
(7)
Според преразгледания бюджет за 2013 г. и проектобюджета за 2014 г. (4), приет от правителството на Хърватия и представен на парламента на Хърватия на 14 ноември 2013 г., хърватските власти планират бюджетният дефицит да възлезе на 5,5 % от БВП през 2013 г. (спрямо 5,0 % от БВП през 2012 г.), да се запази на същото равнище през 2014 г. и постепенно да намалява през 2015 г. и 2016 г. Съгласно прогнозата на службите на Комисията от есента на 2013 г., публикувана на 5 ноември 2013 г., още през 2013 г. бюджетният дефицит ще надхвърли значително заложената в Договора референтна стойност от 3 % от БВП, достигайки над 6 % от БВП през периода 2013-2015 г. при отсъствието на компенсиращи мерки. Както е посочено в доклада на Комисията, изготвен съгласно член 126, параграф 3 ДФЕС, планираните и прогнозираните дефицити превишават значително референтната стойност от Договора. Превишението на референтната стойност може да се счита за извънредно по смисъла на ПСР. По-специално, то се дължи отчасти на сериозен икономически спад по смисъла на ПСР. Според оценките икономическата активност е намаляла с почти 12 % спрямо върховата си стойност от 2008 г. Очаква се реалният БВП да се свие допълнително през 2013 г., като едва през 2014 г. ще настъпи частично подобрение. През 2009 г. растежът на потенциалния БВП, изчислен от службите на Комисията съгласно общоприетата методика, е бил без промяна, а през 2010 г. е станал отрицателен, като тази тенденция се запазва и до днес. Изчислената разлика между фактическия и потенциалния БВП, която от 2009 г. е отрицателна, се очаква през прогнозния период постепенно да намалее, но да остане отрицателна и през 2015 г., което потвърждава дълбочината и мащаба на рецесията. Планираното превишение на референтната стойност обаче не може да се счита за временно по смисъла на ПСР. Съгласно предвижданията на хърватските власти и прогнозата на службите на Комисията от есента на 2013 г. бюджетният дефицит ще остане значително над референтната стойност и през 2014 г. и 2015 г. Следователно залегналият в ДФЕС критерий за дефицита не е изпълнен.
(8)
В проектобюджета за 2014 г. правителството предвижда съотношението на държавния дълг към БВП да нарасне от 58,1 % през 2013 г. до 62 % през 2014 г., а след това до 64,1 % през 2015 г. и 64,7 % през 2016 г. Тези данни са малко по-високи от посочените в насоките за икономическата и фискалната политика на Хърватия от септември 2013 г., в които правителството прогнозира съотношението на държавния дълг към БВП да достигне 56,6 % през 2013 г. и 60,6 %, 63,4 % и 65,3 % съответно през 2014 г., 2015 г. и 2016 г. Според прогнозата на службите на Комисията от есента на 2013 г. очакваното съотношение на консолидирания държавен дълг възлиза на 59,7 % за 2013 г. При запазване на курса на политика се очаква съотношението на държавния дълг към БВП да нарасне над 60 % през 2014 г., надвишавайки по този начин заложената в Договора референтна стойност от 60 % от БВП. Според наличната към момента информация в резултат на емитираните през ноември 2013 г. облигации в USD съотношението на държавния дълг към БВП ще надхвърли прага от 60 % преди края на 2013 г. Член 2, параграф 1а от Регламент (ЕО) № 1467/97 предвижда, че изискването по критерия за дълга се смята за изпълнено и ако бюджетните прогнози на Комисията сочат, че изискваното намаление на разликата спрямо референтната стойност ще настъпи през тригодишния период, който включва двете години, следващи последната година, за която има данни. Прогнозите на хърватските власти и на службите на Комисията показват, че поради продължаващия висок дефицит и слабата икономическа активност съотношението на държавния дълг към БВП следва тенденция към повишаване, която се очаква да се запази в рамките на прогнозния хоризонт. Следователно показателят за дълга и съответно изискването по отношение на критерия за дълга по ДФЕС не са изпълнени.
(9)
В съответствие с разпоредбите на ДФЕС Комисията разгледа „съответните фактори“ в доклада си по член 126, параграф 3 ДФЕС. Както е определено в член 2, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1467/97, по отношение на държави, чието съотношение на държавния дълг към БВП надхвърля референтната стойност, тези съответни фактори се вземат предвид при стъпките, водещи до вземане на решение относно съблюдаването на критерия за дефицита, само ако бюджетният дефицит остане близо до референтната стойност и превишението на референтната стойност е временно - случаят с Хърватия не е такъв. При оценката на спазването на критерия за дълга бяха отчетени съответните фактори, най-вече дълбоката и продължителна рецесия, на фона на неблагоприятните външни условия. Въпреки това съответните фактори не променят заключението, че критерият за дълга по ДФЕС не е изпълнен,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
От цялостната оценка следва, че в Хърватия съществува прекомерен дефицит.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Република Хърватия.
Съставено в Брюксел на 28 януари 2014 година.
NEUVOSTON PÄÄTÖS,
annettu 28 päivänä tammikuuta 2014,
liiallisen alijäämän olemassaolosta Kroatiassa
(2014/56/EU)
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan 6 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
ottaa huomioon Kroatian esittämät huomautukset,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 126 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkisen talouden alijäämiä.
(2)
Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja kestävä kasvu.
(3)
SEUT 126 artiklassa tarkoitettu liiallisia alijäämiä koskeva menettely, jota on selkeytetty vakaus- ja kasvusopimukseen kuuluvalla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1467/97 (1), edellyttää neuvoston päätöstä, jolla vahvistetaan liiallisen alijäämän olemassaolo. Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja SEUT-sopimukseen liitetyssä liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 12 annetaan tarkemmat määräykset liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanosta. Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 479/2009 (2) esitetään yksityiskohtaiset säännöt ja määritelmät kyseisten määräysten soveltamiseksi.
(4)
Jos komissio katsoo, että jäsenvaltiossa on tai siellä voi ilmetä liiallinen alijäämä, se antaa SEUT 126 artiklan 5 kohdan nojalla asiasta lausunnon kyseiselle jäsenvaltiolle ja ilmoittaa asiasta neuvostolle.
(5)
Otettuaan huomioon SEUT 126 artiklan 3 kohdan nojalla antamansa kertomuksen sekä talous- ja rahoituskomitean SEUT 126 artiklan 4 kohdan nojalla antaman lausunnon komissio katsoi, että Kroatiassa oli liiallinen julkisen talouden alijäämä. Komissio antoi tämän vuoksi Kroatialle asiasta lausunnon ja ilmoitti asiasta neuvostolle 10 päivänä joulukuuta 2013 (3).
(6)
SEUT 126 artiklan 6 kohdan mukaan neuvosto ottaa huomioon kyseisen jäsenvaltion mahdolliset huomautukset, ennen kuin se kokonaistilanteen arvioituaan päättää, onko jäsenvaltiossa liiallinen alijäämä. Kroatiaa koskevan kokonaistilanteen arvioinnin perusteella voidaan todeta seuraavaa.
(7)
Vuoden 2013 talousarvion tarkistuksen sekä Kroatian hallituksen hyväksymän ja Kroatian parlamentille 14 päivänä marraskuuta 2013 toimitetun vuoden 2014 talousarvioesityksen (4) mukaan Kroatian viranomaiset ennakoivat, että julkisen talouden alijäämä on 5,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, kun se vuonna 2012 oli 5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja odottavat alijäämän pysyvän samalla tasolla vuonna 2014 ja supistuvan vähitellen vasta vuosina 2015 ja 2016. Marraskuun 5 päivänä 2013 julkistetussa komission yksiköiden syksyn 2013 talousennusteessa arvioidaan julkisen talouden alijäämän ylittävän merkittävästi perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen jo vuonna 2013 ja kasvavan yli 6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuosina 2013-2015, ellei tämän kehityksen pysäyttämiseksi toteuteta toimenpiteitä. Kuten SEUT 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditussa komission kertomuksessa todetaan, ennakoidut ja ennustetut alijäämät ylittävät perussopimuksessa määritetyn viitearvon eivätkä ole lähellä sitä. Viitearvon ylittymistä voidaan pitää poikkeuksellisena vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitetulla tavalla. Erityisesti se on osittain seurausta vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitetusta vakavasta taloudellisesta taantumasta. Talouden toimeliaisuuden arvioidaan vähentyneen lähes 12 prosenttia vuoden 2008 huippulukemista. Reaalisen BKT:n ennakoidaan supistuvan edelleen vuonna 2013 ja kasvavan hieman vasta vuonna 2014. Komission yksiköiden yhteisesti sovittua menetelmää käyttäen laatiman arvion mukaan potentiaalisen tuotannon kasvu pysähtyi vuonna 2009, kääntyi laskusuuntaan vuonna 2010 ja on siitä lähtien pysytellyt negatiivisena. Tuotantokuilu on ollut vuodesta 2009 lähtien negatiivinen, ja vaikka sen arvioidaan supistuvan vähitellen ennustejaksolla, sen ennakoidaan kuitenkin pysyvän negatiivisena vuoteen 2015 asti, mikä kertoo taantuman syvyydestä ja laaja-alaisuudesta. Viitearvon ennakoitua ylittymistä ei kuitenkaan voida pitää väliaikaisena vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitetulla tavalla. Kroatian viranomaisten ennusteiden ja komission yksiköiden syksyn 2013 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä ylittää merkittävästi viitearvon myös vuosina 2014 ja 2015. SEUT-sopimuksen alijäämäkriteeri ei näin ollen täyty.
(8)
Hallitus ennakoi vuoden 2014 talousarvioesityksessä julkisen talouden velkasuhteen kasvavan 58,1 prosentista vuonna 2013 62 prosenttiin vuonna 2014, 64,1 prosenttiin vuonna 2015 ja 64,7 prosenttiin vuonna 2016. Nämä luvut ovat hieman suuremmat kuin syyskuussa 2013 annetuissa Kroatian talous- ja finanssipolitiikan suuntaviivoissa esitetyt luvut, joissa hallitus ennakoi julkisen talouden velkasuhteen olevan 56,6 prosenttia vuonna 2013, 60,6 prosenttia vuonna 2014, 63,4 prosenttia vuonna 2015 ja 65,3 prosenttia vuonna 2016. Komission yksiköiden syksyn 2013 talousennusteessa vuoden 2013 julkisen talouden velkaennuste on 59,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ellei politiikkaa muuteta, julkisen talouden velkasuhteen odotetaan kasvavan yli 60 prosenttiin vuonna 2014 eli ylittävän perussopimuksessa vahvistetun 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen mukaan marraskuussa 2013 toteutettu dollarimääräisten joukkovelkakirjojen liikkeeseenlasku kasvattaisi julkisen talouden velkasuhteen yli 60 prosentin viitearvon jo vuoden 2013 loppuun mennessä. Asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 1 a kohdassa säädetään, että velkakriteerin mukaista vaatimusta katsotaan myös noudatetun, jos komission talousarvioennusteet osoittavat, että vaadittu eron pieneneminen suhteessa viitearvoon tapahtuu kolmen vuoden jakson aikana, johon sisältyvät sitä viimeistä vuotta seuraavat kaksi vuotta, jolta tiedot ovat saatavilla. Kroatian viranomaisten ja komission yksiköiden ennusteet osoittavat, että julkisen talouden velkasuhde on kasvussa jatkuvasti suurten alijäämien ja talouden heikon toimeliaisuuden takia, ja kehityksen arvioidaan pysyvän samansuuntaisena koko ennustejakson ajan. Tämän vuoksi Kroatia ei kykene saavuttamaan velan supistamiselle asetettua viitearvoa eikä noudattamaan SEUT-sopimuksen velkakriteeriä.
(9)
SEUT-sopimuksen määräysten mukaisesti komissio on analysoinut myös muita merkityksellisiä tekijöitä SEUT 126 artiklan 3 kohdan nojalla antamassaan kertomuksessa. Kuten asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 4 kohdassa täsmennetään, sellaisten maiden osalta, joiden julkisen talouden velkasuhde ylittää viitearvon, nämä tekijät voidaan ottaa huomioon alijäämäkriteerin noudattamista koskevaan päätökseen johtavissa vaiheissa ainoastaan, jos julkisen talouden alijäämä pysyy lähellä viitearvoa ja viitearvon ylittäminen on väliaikaista, mikä ei toteudu Kroatian tapauksessa. Velkakriteerin noudattamista arvioitaessa on otettu huomioon merkitykselliset tekijät ja erityisesti syvä ja pitkään jatkunut taantuma sekä ulkoiset olosuhteet, joista ei ole ollut tukea. Siitä huolimatta komissio katsoo, että SEUT-sopimuksen velkakriteeri ei täyty,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Kokonaistilanteen arviointi osoittaa, että Kroatiassa on liiallinen alijäämä.
2 artikla
Tämä päätös on osoitettu Kroatian tasavallalle.
Tehty Brysselissä 28 päivänä tammikuuta 2014.