РЕГЛАМЕНТ (ЕВРАТОМ) № 237/2014 НА СЪВЕТА
от 13 декември 2013 г.
за създаване на Инструмент за сътрудничество в областта на ядрената безопасност
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност за атомна енергия, и по-специално член 203 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като взе предвид становището на Европейския парламент (1),
като има предвид, че:
(1)
Инструментът за сътрудничество в областта на ядрената безопасност, създаден с Регламент (Евратом) № 300/2007 на Съвета (2) представлява един от инструментите, които осигуряват пряка подкрепа за външните политики на Европейския съюз и на Европейската общност за атомна енергия.
(2)
Съюзът е важен доставчик на икономическа, финансова, техническа, хуманитарна и макроикономическа помощ за трети държави. Настоящият регламент представлява част от рамката, предназначена за планиране на сътрудничеството и предоставянето на помощ за насърчаване на високо равнище на ядрена безопасност, радиационна защита и прилагане на ефикасни и ефективни гаранции за ядрения материал в трети държави.
(3)
Аварията в Чернобил през 1986 г. подчерта глобалното значение на ядрената безопасност. Аварията във Фукушима Даиичи през 2011 г. потвърди необходимостта от продължаващи усилия за подобряване на ядрената безопасност и постигане на най-високите стандарти. За да създаде условията за безопасност, необходими за премахването на опасностите за живота и здравето на населението, Общността следва да може да подкрепя ядрената безопасност в трети държави.
(4)
Като действа в рамките на общи политики и стратегии със своите държави членки, Съюзът сам по себе си притежава критичната маса, за да отговори на световните предизвикателства, а също така е в най-добра позиция да координира сътрудничеството с трети държави.
(5)
С Решение 1999/819/Евратом на Комисията (3) Общността се присъедини към Конвенцията за ядрена безопасност от 1994 година. С Решение 2005/510/Евратом на Комисията (4) Общността също така се присъедини към Единната конвенция за безопасност при управление на отработено гориво и за безопасност при управление на радиоактивни отпадъци.
(6)
За да се поддържат и насърчават постоянното подобряване на ядрената безопасност и нейното регулиране, Съветът прие Директива 2009/71/Евратом (5) и Директива 2011/70/Евратом (6). Тези директиви и спазваните в Общността високи стандарти на ядрена безопасност и управление на отработеното гориво и радиоактивните отпадъци са примери, които следва да се използват с цел насърчаване трети държави да приемат подобни високи стандарти.
(7)
Насърчаването на сътрудничеството в областта на регулирането и на други форми на сътрудничество с държавите с бързо растящи икономики и насърчаването на подходи, правила, стандарти и практики на Съюза са външнополитически цели на стратегията „Европа 2020“.
(8)
Държавите-членки на Общността, са страни, подписали Договора за неразпространение на ядреното оръжие и допълнителния протокол.
(9)
Общността вече осъществява тясно сътрудничество с Международната агенция за атомна енергия (МААЕ) в съответствие с глава 10 от Договора за създаване на Европейската общност за атомна енергия („Договора за Евратом“), както във връзка с ядрените гаранции,за подпомагане изпълнението на целите на дял втори, глава 7 от Договора за Евратом, така и по отношение на ядрената безопасност.
(10)
Съществуват редица международни организации и програми, които следват цели, подобни на целите на настоящия регламент, например МААЕ, Организацията за икономическо сътрудничество и развитие/Агенция за атомна енергия (ОИСР/АААР),Европейската банка за възстановяване и развитие (ЕБВР) и Партньорство за околната среда в рамките на северното измерение (NDEP).
(11)
Особено е необходимо Общността да продължи да полага усилия в подкрепа на прилагането на ефективни гаранции за ядрения материал в трети държави, като се основава на собствените си дейности за осигуряване на гаранции в рамките на Съюза.
(12)
При прилагането на настоящия регламент Комисията следва да се консултира с Групата на европейските регулатори в областта на ядрената безопасност (ENSREG), преди да изготви и приеме стратегическия документ и многогодишните индикативни програми. Програмите за действие следва да се основават на консултация, доколкото е подходящо, с националните регулаторни органи на държавите членки, и на диалог с партньорските държави.
(13)
Мерките за постигане на целите на настоящия регламент следва да бъдат също подкрепени чрез търсенето на допълнителни полезни взаимодействия с преките и непреките действия на рамковите програми на Евратом за ядрени изследвания и обучение.
(14)
Общото разбиране е, че отговорността за безопасността на инсталацията се поема от оператора и държавата, под чиято юрисдикция се намира въпросната инсталация.
(15)
Въпреки че външната помощ от Съюза се нуждае от все повече финансиране, икономическата и бюджетната ситуация на Съюза ограничава ресурсите, налични за тази помощ. Следователно Комисията следва да потърси най-ефикасната употреба на наличните ресурси, по-специално чрез използването на финансови инструменти с ефект на ливъридж. Този ефект на ливъридж се засилва, като позволява инвестираните средства, генерирани от тези финансови инструменти, да се използват и няколко пъти.
(16)
На Комисията следва да се предоставят изпълнителни правомощия с оглед да се гарантират еднакви условия за прилагане на настоящия регламент.
(14)
Изпълнителните правомощия, свързани с програмирането и финансирането на действия, подкрепяни съгласно настоящия регламент, следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 (7), който следва да се прилага за целите на настоящия регламент, въпреки факта, че не посочва член 106а от Договора за Евратом. Като се има предвид естеството на тези актове за изпълнение, по-специално ориентацията към дадена политика или финансовото им отражение, за тяхното приемане следва по принцип да се ползва процедурата по разглеждане, предвидена в същия регламент, освен за техническите мерки за изпълнение с малък финансов размер. Комисията следва в надлежно обосновани случаи, свързани с ядрена или радиологична катастрофа,включително аварийно облъчване, които изискват бърза реакция на Общността, или в случаи на неотложна необходимост да приема актове за изпълнение с незабавно приложение.
(18)
Правилата и процедурите, определени в Регламент (ЕС) № 236/2014 на Европейския парламент и на Съвета (8), следва да се прилагат по отношение на изпълнението на настоящия регламент, когато това е уместно.
(19)
Съюзът и Общността продължават да използват единна институционална рамка. Ето защо е от основно значение да се осигури последователността между тяхната външна дейност. Европейската служба за външна дейност следва, когато е подходящо, да участва в изготвянето на програмите за този инструмент в съответствие с Решение 2010/427/EС на Съвета (9).
(20)
Съюзът следва да се стреми към най-ефективно използване на наличните ресурси с оглед оптимизирането на въздействието на външната му дейност. Това следва да бъде постигнато чрез съгласуваност и взаимно допълване между инструментите за външна дейност, както и чрез създаването на взаимодействия между настоящия инструмент, другите инструменти за външна дейност и другите политики на Съюза. В допълнение това следва да доведе и до взаимното укрепване на програмите, разработени в рамките на тези инструменти.
(21)
Настоящият регламент заменя Регламент (Евратом) № 300/2007, чийто срок на действие изтича на 31 декември 2013 г.,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ДЯЛ I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Обща цел
Съюзът финансира мерки за насърчаване на високо ниво на ядрена безопасност, радиационна защита, както и прилагането на ефикасни и ефективни гаранции за ядрения материал в трети държави в съответствие с разпоредбите на настоящия регламент и приложението.
Член 2
Конкретни цели
Сътрудничеството по линия на настоящия регламент е насочено към следните конкретни цели
(1)
Насърчаването на култура на ефективна ядрена безопасност и прилагане на най-високи стандарти за ядрена безопасност и радиационна защита, както и постоянно подобряване на ядрената безопасност;
(2)
Отговорното и безопасно управление на отработено гориво и радиоактивни отпадъци (т.е. транспорт, предварителна обработка, обработка, съхранение и погребване) и извеждането от експлоатация и възстановяването на околната среда на бивши ядрени обекти и инсталации;
(3)
Установяването на рамки и методики за прилагане на ефикасни и ефективни гаранции за ядрения материал в трети държави.
Член 3
Специфични мерки
1. Посочените в член 2, точка 1 цел се изпълняват по-специално посредством следните мерки:
а)
подкрепа на регулаторните органи, организациите за техническа поддръжка;
б)
засилване на регулаторната рамка, по-специално по отношение на дейностите по преглед и оценка, лицензиране и контрол на атомните електроцентрали и другите ядрени инсталации;
в)
насърчаване на създаването на ефективни регулаторни мрежи, процедури и системи, осигуряващи подходяща защита срещу йонизиращи лъчения от радиоактивни материали, по-специално от силно радиоактивни източници, и безопасното им погребване;
г)
установяване на ефективни механизми за предотвратяване на катастрофи с радиологични последици, включително аварийно облъчване, както и мерки за смекчаване на въздействието на такива последици, в случай че възникнат, например мониторинг на околната среда в случай на изхвърляне на радиоактивни вещества, разработване и изпълнение на мерки за смекчаване на последиците и за възстановяване на околната среда и сътрудничество с национални и международни организации в случай на аварийно облъчване, както и мерки за действие при извънредна ситуация, готовност и ответна реакция, гражданска защита и рехабилитационни мерки;
д)
подкрепа за осигуряване на безопасността на ядрените инсталации и обекти по отношение на практическите защитни мерки, предназначени да намалят съществуващите радиационни рискове за здравето на работниците и на широката общественост.
2. Посочените в член 2, точка 2 цел се изпълнява по-специално посредством следните мерки:
а)
подкрепа за регулаторни органи и организации за техническа поддръжка и укрепване на регулаторната рамка, по-специално по отношение на отговорното и безопасно управление на отработеното гориво и радиоактивните отпадъци;
б)
разработване и изпълнение на конкретни стратегии и рамки за отговорно и безопасно управление на отработеното ядрено гориво и радиоактивните отпадъци;
в)
разработване и изпълнение на стратегии и рамки за извеждането от експлоатация на съществуващи инсталации, за възстановяване на околната среда на бивши ядрени обекти и бивши обекти, свързани с добива на уран, и за събиране и управление на потънали радиоактивни предмети и материали в морето.
3. Целта по член 2, точка 3 се ограничава до техническите аспекти, така че да се гарантира, че рудите, ресурсите и специалните делящи се материали не се отклоняват от предназначената им употреба, така както е декларирана от потребителите и ще се постигне, по-конкретно, чрез следните мерки:
а)
установяването на необходимата регулаторна рамка, методики, технология и подходи за прилагането на ядрените гаранции, включително с оглед доброто отчитане и контрол на делящите се материали на държавно равнище и на ниво оператор;
б)
подкрепа за инфраструктурата и обучението на персонала.
4. Мерките по параграфи 1 и 2 може да включват действия за насърчаване на международното сътрудничество, включително изпълнението и мониторинга на международните конвенции и договори. Освен това те включват съществен елемент на трансфер на знания, като информационен обмен, изграждане на капацитет и обучение в областта на ядрената безопасност и научни изследвания, за да се осигури по-голяма устойчивост на постигнатите резултати. Мерките се изпълняват посредством сътрудничество с компетентните органи на държавите - членки на Съюза, и/или с органите на трети държави, с ядрените регулатори и техните организации за техническа поддръжка и/или със съответните международни организации, по-специално МААЕ. В конкретни, надлежно обосновани случаи по отношение на параграф 1, букви б) и в), те се изпълняват в сътрудничество с операторите и/или компетентните органи от държавите членки, и с операторите на ядрени инсталации в трети държави, съгласно определението в член 3, параграф 1 от Директива 2009/71/Евратом, и ядрени обекти.
Член 4
Съответствие, съгласуваност и допълване
1. Напредъкът към постигане на конкретните цели, установени в член 2, се оценява съответно чрез следните показатели за изпълнение:
а)
броя и значимостта на проблемите, установени по време на изпълнение на сътрудничеството;
б)
състоянието по отношение на стратегиите за отработеното гориво, ядрените отпадъци и извеждането от експлоатация, на съответната законодателна и регулаторна рамка и на изпълнението на проекти;
в)
броя и значимостта на проблемите, установени в съответните доклади относно ядрените гаранции.
Преди да започне изпълнението на проектите и като се отчитат особеностите на всяко действие, се определят конкретни показатели за наблюдение, оценка и преглед на изпълнението, съгласно посоченото в член 7, параграф 2.
2. Комисията гарантира, че приетите мерки са в съответствие с цялостната стратегическа рамка на политиката на Съюза по отношение на съответната партньорска държава, и по-специално с целите на нейните политики и програми за развитие и икономическо сътрудничество.
3. Финансовото, икономическото и техническото сътрудничество, предоставяно по силата на настоящия регламент, допълва сътрудничеството, предоставяно от Съюза по силата на други инструменти.
ДЯЛ II
ПРОГРАМИРАНЕ И ИНДИКАТИВНО РАЗПРЕДЕЛЕНИЕ НА СРЕДСТВАТА
Член 5
Стратегически документ
1. Общностното сътрудничество по настоящия регламент се изпълнява на базата на общ многогодишен стратегически документ за Инструмента за сътрудничество в областта на ядрената безопасност
2. Стратегическият документ представлява общата основа за сътрудничеството и се установява за период от не повече от седем години. Той излага стратегията на Общността за сътрудничество по силата на настоящия регламент, като се отчитат потребностите на съответните държави, приоритетите на Общността, международната ситуация и дейностите на съответните трети държави. В стратегическия документ се посочва и добавената стойност на сътрудничеството, както и начините за избягване на повторението с други програми и инициативи, по-специално на международни организации, които преследват сходни цели, и на големите донори.
3. Стратегическият документ има за цел да предостави съгласувана рамка за сътрудничество между Общността и съответните трети държави или региони, която съответства на общото намерение, обхвата, целите, принципите и политиката на Общността.
4. При подготовката на стратегическия документ се прилагат принципите за ефективност на помощта: национална ангажираност, партньорство, координация, хармонизация, съобразяване със системите на държавата получател или с регионалните системи, взаимна отчетност и ориентираност към резултати.
5. Комисията одобрява стратегическия документ в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 11, параграф 2. Комисията преразглежда и при необходимост актуализира стратегическия документ в средата на периода или, ако се наложи, в друг момент, като следва същата процедура.
Член 6
Многогодишни индикативни програми
1. Многогодишните индикативни програми се съставят на основата на стратегическия документ, посочен в член 5. Многогодишните индикативни програми обикновено обхващат период от 2 до 4 години.
2. Многогодишните индикативни програми определят приоритетните области, избрани за финансиране, конкретните цели, очакваните резултати, показателите за изпълнение и индикативните разпределени финансови средства, както като цялостен размер, така и по приоритетни области, включително разумен резерв от неразпределени средства; това може да се направи, като се посочи диапазон или минимален размер, когато е уместно. В многогодишните индикативни програми се дават насоки с цел избягване на повторението.
3. Многогодишните индикативни програми се основават на искания от партньорските държави или регион(и), както и на диалог с тях, в който участват заинтересованите страни, така че да се гарантира, че съответната държава или регион се ангажира в достатъчна степен с процеса, и да се насърчи подкрепата за националните стратегии за развитие. С цел допълване и избягване на дублирането, многогодишните индикативни програми са съобразени с текущото и планираното международно сътрудничество, по-специално с международни организации, които преследват сходни цели, и с големите донори в посочените в член 2 области. В многогодишните индикативни програми се посочва и добавената стойност на сътрудничеството.
4. Комисията приема многогодишните индикативни програми в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 11, параграф 2. Комисията, като следва същата процедура, преразглежда и при необходимост актуализира тези индикативни програми, като взема предвид всяко преразглеждане на стратегическия документ по член 5.
ДЯЛ III
ИЗПЪЛНЕНИЕ
Член 7
Годишни програми за действие
1. Годишните програми за действие (по-нататък наричани„програмите за действие“) се съставят на базата на стратегическия документ и на многогодишните индикативни програми, посочени съответно в член 5 и член 6. Програмите за действие се определят за всяка трета държава или регион и в тях се уточняват подробностите относно изпълнението на сътрудничеството, предвидено в настоящия регламент.
По изключение, особено когато все още не е приета програма за действие, Комисията може, въз основа на индикативните програмни документи, да приеме индивидуални мерки съгласно същите правила и процедури, като следваните за програмите за действие.
В случай на непредвидени и надлежно обосновани потребности, обстоятелства или ангажименти, Комисията може да приеме специални мерки, които не са предвидени в индикативните програмни документи.
2. В програмите за действие се уточняват преследваните цели, областите на интервенция, предвидените мерки и проекти, очакваните резултати, процедурите за управление, както и общият предвиден размер на финансовите средства. Те съдържат кратко описание на операциите, които ще се финансират, указание за сумите, разпределени за всяка операция, индикативен график на изпълнение и конкретни показатели за наблюдение, оценка и преглед на изпълнението, когато това е уместно. Когато е подходящо, програмите включват резултатите от евентуалните поуки, извлечени от предишно сътрудничество.
3. Комисията приема програмите за действие, индивидуалните и специалните мерки в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 11, параграф 2. Комисията може да преразгледа и удължи срока на действие на програмите за действие и на мерките, като следва същата процедура.
4. Чрез дерогация от параграф 3, […] процедурата по разглеждане, посочена в член 11, параграф 2, не се изисква за:
i)
индивидуалните мерки, за които финансовата помощ на Европейския съюз не надхвърля 5 млн. евро,
ii)
специалните мерки, за които финансовата помощ на Европейския съюз не надхвърля 5 млн. евро,
iii)
техническите изменения на програмите за действие, индивидуалните и специалните мерки.
За целите на настоящия параграф техническите изменения са корекции като:
-
удължаване на периода на изпълнение,
-
преразпределяне на средства между действията, включени в годишните програми за действие, индивидуалните или специалните мерки и проектите в размер до 20 % от първоначалния бюджет, но без да се надвишават 5 милиона евро, или
-
увеличаване или намаляване на бюджета на годишните програми за действие, на индивидуалните или специалните мерки в размер до 20 % от първоначалния бюджет, но без да се надвишават 5 милиона евро,
при условие че тези изменения не засягат значително целите на първоначалните мерки и програми за действие.
Мерките, приети по силата на настоящия параграф, се съобщават на Европейския парламент, на Съвета и на комитета по член 11, параграф 1 в рамките на един месец от приемането им.
5. В надлежно обосновани случаи на неотложна необходимост, свързани необходимостта от бърза реакция от страна на Общността за смекчаване на последствията от ядрена или радиологична авария, Комисията приема или изменя програмите за действие или мерките посредством актове за изпълнение с незабавно приложение в съответствие с процедурата по член 11, параграф 3.
6. Комисията може да реши да се присъедини към евентуална инициатива на международни организации и на големи донори, преследващи сходни цели, доколкото такава инициатива съответства на общата цел, указана в член 1. Съответното решение за финансиране се взема в съответствие с процедурата по параграфи 2 и 3 от настоящия член.
Член 8
Съгласуваност и допълване
При всяко програмиране или преразглеждане на програмите, което се прави след публикуването на междинния доклад по член 17 от Регламент (ЕС) № 236/2014, се отчитат резултатите, констатациите и заключенията на този доклад.
Член 9
Изпълнение
Настоящият регламент се изпълнява в съответствие с член 1, параграфи 3 и 4, членове 3, 4, 5, 7, 8, 9, 12 и 17 от Регламент (ЕС) № 236/2014, освен ако не е посочено друго в настоящия регламент.
Член 10
Отчет
Комисията проверява напредъка, постигнат при изпълнение на мерките, приети по силата на настоящия регламент и представя на Европейския парламент и на Съвета годишен отчет относно изпълнението на сътрудничеството по настоящия регламент. Отчетът съдържа информация за предишната година относно финансираните мерки, и информация за резултатите от дейностите по мониторинг и оценка и изпълнението на бюджетните ангажименти и плащания, разбити по страни, региони и видове сътрудничество.
ДЯЛ IV
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 11
Комитет
1. Комисията се подпомага от Комитета по сътрудничество в областта на ядрената безопасност. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
3. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 8 от Регламент (ЕС) № 182/2011 във връзка с член 5 от него.
Член 12
Европейска служба за външна дейност
Настоящият регламент се изпълнява в съответствие с член 9 от Решение 2010/427/ЕС.
Член 13
Референтен размер на финансовите средства
1. Референтната стойност на финансовите средства за изпълнение на настоящия регламент за периода 2014-2020 г. е 225 321 000 EUR.
2. Европейският парламент и Съветът дават разрешение за отпускането на годишните бюджетни кредити в рамките на ограниченията на многогодишната финансова рамка.
Член 14
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко в държавите членки в съответствие с Договорите.
Съставено в Брюксел на 13 декември 2013 г.
NEUVOSTON ASETUS (EURATOM) N:o 237/2014,
annettu 13 päivänä joulukuuta 2013,
välineen perustamisesta ydinturvallisuuteen liittyvää yhteistyötä varten
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 203 artiklan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1),
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Ydinturvallisuuteen liittyvää yhteistyötä varten 19 päivänä helmikuuta 2007 annetulla neuvoston asetuksella (Euratom) N:o 300/2007 (2) perustettu väline on eräs Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisönulkoiselle politiikalle tukea antava väline.
(2)
Unioni on merkittävä taloudellisen, rahoituksellisen, teknisen, humanitaarisen ja makrotaloudellisen avun antaja kolmansille maille. Tämä asetus on osa yhteistyön suunnitteluun ja avun toimittamiseen laadittua kehystä, jonka tavoitteena on edistää ydinturvallisuuden, säteilysuojelun ja tehokkaan ja toimivan ydinmateriaalivalvonnan soveltamisen korkeaa tasoa kolmansissa maissa.
(3)
Vuonna 1986 tapahtunut Tšernobylin onnettomuus osoitti ydinturvallisuuden maailmanlaajuisen tärkeyden. Fukushima-Daiichin onnettomuus vuonna 2011 vahvisti, että ydinturvallisuuden parantamista on edelleen jatkettava, kunnes se on saatu mahdollisimman korkealle tasolle. Jotta saataisiin aikaan turvallisuusolosuhteet, jotka ovat välttämättömät, jotta väestön elämää ja terveyttä vaarantavat tekijät saadaan poistettua, yhteisön olisi voitava tukea ydinturvallisuutta kolmansissa maissa.
(4)
Ainoastaan unioni kykenee saavuttamaan maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaamiseksi tarvittavan kriittisen massan toimimalla yhteisten politiikkojen ja strategioiden mukaisesti yhdessä jäsenvaltioidensa kanssa, ja sillä on myös parhaat mahdollisuudet sovittaa yhteen kolmansien maiden kanssa tehtävää yhteistyötä.
(5)
Yhteisö on komission päätöksellä 1999/819/Euratom (3) liittynyt vuonna 1994 tehtyyn ydinturvallisuutta koskevaan yleissopimukseen. Yhteisö on komission päätöksellä 2005/510/Euratom (4) liittynyt myös käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon turvallisuutta koskevaan yleissopimukseen.
(6)
Neuvosto on ydinturvallisuuden ja sen valvonnan jatkuvan parantamisen ylläpitämiseksi ja edistämiseksi antanut direktiivin 2009/71/Euratom (5) ja direktiivin 2011/70/Euratom (6). Nämä direktiivit ja yhteisön ydinturvallisuudelle sekä radioaktiivisen jätteen ja käytetyn ydinpolttoaineen huollolle asettamat tiukat vaatimukset toimivat esimerkkeinä, joilla kannustetaan kolmansia maita nostamaan vaatimustasonsa yhtä korkealle.
(7)
Eurooppa 2020 -strategian ulkoisiin toimintapoliittisiin tavoitteisiin kuuluvat sääntely- ja muun yhteistyön edistäminen kehittyvien talousalueiden kanssa sekä unionin toimintamallien, sääntöjen, standardien ja käytäntöjen tukeminen.
(8)
Yhteisön jäsenvaltiot ovat ydinsulkusopimuksen ja sen lisäpöytäkirjan allekirjoittajaosapuolia.
(9)
Yhteisö tekee jo tiivistä yhteistyötä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen, jäljempänä ”Euratomin perustamissopimus”, X luvun mukaisesti Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) kanssa sekä ydinmateriaalivalvonnan osalta Euratomin perustamissopimuksen toisen osaston VII luvun tavoitteiden saavuttamiseksi että ydinturvallisuuden osalta.
(10)
On olemassa joukko kansainvälisiä järjestöjä ja ohjelmia, kuten IAEA, Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö/ydinenergisjärjestö (OECD/NEA), Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD) ja pohjoisen ulottuvuuden ympäristökumppanuus (NDEP), jotka pyrkivät tässä asetuksessa asetettujen tavoitteiden kaltaisiin tavoitteisiin.
(11)
Yhteisön on erityisesti tarpeen jatkaa pyrkimyksiään tukea toimivan ydinmateriaalivalvonnan soveltamista kolmansissa maissa hyödyntäen omia ydinmateriaalivalvontatoimiaan unionissa.
(12)
Soveltaessaan tätä asetusta komission olisi kuultava Euroopan ydinturvallisuusviranomaisten ryhmää (ENSREG) ennen kuin se laatii ja hyväksyy strategia-asiakirjan ja suuntaa-antavia monivuotisia ohjelmia. Toimintaohjelmien olisi tarvittaessa perustuttava jäsenvaltioiden kansallisten sääntelyelinten kanssa käytyihin keskusteluihin ja kumppanimaiden kanssa käytävään vuoropuheluun.
(13)
Tämän asetuksen tavoitteita tukevia toimenpiteitä olisi tuettava myös pyrkimällä yhteisvaikutukseen Euratomin ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmiin sisältyvien suorien ja epäsuorien toimien kanssa.
(14)
Vastuu asianomaisen laitoksen turvallisuudesta on toiminnanharjoittajalla ja valtiolla, jonka lainkäyttövaltaan laitos kuuluu.
(15)
Vaikka ulkoisen avun rahoitustarpeet kasvavat jatkuvasti, unionin talous- ja budjettitilanne rajoittaa tällaiseen apuun käytettävissä olevia voimavaroja. Sen vuoksi komission olisi pyrittävä käyttämään saatavilla olevia varoja mahdollisimman tehokkaasti erityisesti suosimalla sellaisia rahoitusvälineitä, joilla on vipuvaikutusta. Tällainen vipuvaikutus kasvaa, jos rahoitusvälineistä investoituja ja niiden tuottamia varoja on mahdollista käyttää uudelleen.
(16)
Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa.
(17)
Tämän asetuksen nojalla tuettavien toimien ohjelmasuunnitteluun ja rahoitukseen liittyvää täytäntöönpanovaltaa olisi käytettävä asetuksen (EU) N:o 182/2011 (7) mukaisesti, jota olisi sovellettava tämän asetuksen tarkoitukseen vaikka siinä ei ole viittausta Euratomin perustamissopimuksen 106 a artiklaan. Täytäntöönpanosäädösten erityisesti politiikkaa ohjaava luonne tai niiden rahoitusvaikutukset huomioon ottaen niitä hyväksyttäessä olisi pääsääntöisesti noudatettava mainitussa asetuksessa säädettyä tarkastelumenettelyä lukuun ottamatta teknisiä täytäntöönpanotoimenpiteitä, joilla on vähäinen rahoitusvaikutus. Komission olisi hyväksyttävä välittömästi sovellettavia täytäntöönpanosäädöksiä, jos tämä on tarpeen asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, jotka liittyvät ydin- tai säteilyonnettomuuteen, myös vahinkoaltistukseen, ja jos yhteisön on tarpeen toimia nopeasti onnettomuuden seurausten lieventämiseksi tai jos pakottavat kiireellisyysnäkökohdat sitä vaativat.
(18)
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 236/2014 (8) säädettyjä sääntöjä ja menettelyjä olisi tarvittaessa sovellettava tämän asetuksen täytäntöönpanoon.
(19)
Yhteinen institutionaalinen kehys palvelee edelleen unionia ja yhteisöä. Sen vuoksi on tärkeää huolehtia kummankin ulkoisen toiminnan välisestä johdonmukaisuudesta. Euroopan ulkosuhdehallinto on määrä tarvittaessa ottaa mukaan tämän välineen ohjelmasuunnitteluun neuvoston päätöksen 2010/427/EU (9) mukaisesti.
(20)
Unionin olisi pyrittävä hyödyntämään käytettävissä olevia resursseja mahdollisimman tehokkaasti optimoidakseen ulkoisen toimintansa vaikutukset. Tähän olisi päästävä ulkoisen toiminnan välineiden välisellä johdonmukaisuudella ja täydentävyydellä sekä luomalla yhteisvaikutuksia tämän välineen, muiden ulkoisen toiminnan välineiden ja unionin muiden politiikkojen välillä. Tällä tavoin näihin välineisiin perustuvat ohjelmat vahvistaisivat toisiaan.
(21)
Tällä asetuksella korvataan asetus (Euratom) N:o 300/2007, jonka voimassaolo lakkaa 31 päivänä joulukuuta 2013,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
I OSASTO
YLEISET SÄÄNNÖKSET
1 artikla
Yleinen tavoite
Unioni rahoittaa toimenpiteitä, joilla on tarkoitus edistää ydinturvallisuuden, säteilysuojelun ja tehokkaan ja toimivan ydinmateriaalivalvonnan soveltamisen korkeaa tasoa kolmansissa maissa tämän asetuksen säännösten ja sen liitteen mukaisesti.
2 artikla
Erityistavoitteet
Tämän asetuksen mukaisella yhteistyöllä pyritään seuraaviin erityistavoitteisiin:
1)
toimivan ydinturvallisuuskulttuurin edistäminen sekä mahdollisimman tiukkojen ydinturvallisuus- ja säteilysuojeluvaatimusten täytäntöön paneminen ja ydinturvallisuuden jatkuva parantaminen;
2)
käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen vastuullinen ja turvallinen huolto, eli kuljetus, esikäsittely, käsittely, jälleenkäsittely, varastointi ja loppusijoitus, sekä ydinlaitosten käytöstä poistaminen ja entisten ydinlaitosalueiden kunnostaminen;
3)
puitteiden ja menetelmien käyttöönotto tehokkaan ja toimivan ydinmateriaalivalvonnan soveltamiseksi kolmansissa maissa.
3 artikla
Erityistoimenpiteet
1. Edellä 2 artiklan 1 kohdassa esitettyihin tavoitteisiin pyritään erityisesti seuraavin toimenpitein:
a)
sääntelyelinten ja teknisen tuen organisaatioiden tukeminen;
b)
sääntelykehyksen vahvistaminen etenkin ydinvoimaloiden ja muiden ydinlaitosten tarkastamiseen ja arviointiin sekä luvan myöntämiseen ja valvontaan liittyvien toimien osalta;
c)
toimivien sääntelykehysten, -menettelyjen ja -järjestelmien edistäminen, jotta voidaan varmistaa riittävä suoja radioaktiivisista aineista ja erityisesti korkea-aktiivisista radioaktiivisista lähteistä johtuvaa ionisoivaa säteilyä vastaan sekä näiden aineiden turvallinen loppusijoitus;
d)
tehokkaiden järjestelyjen käyttöönotto säteilyonnettomuuksien, tahaton vahinkoaltistus mukaan lukien, ehkäisemistä ja tällaisen säteilyn seurausten lieventämistä varten esimerkiksi seuraamalla ympäristön tilaa, kun on kyse radioaktiivisista päästöistä, seurauksia lieventävien toimien ja korjaavien toimien suunnittelu ja toteuttaminen sekä yhteistyö kansallisten ja kansainvälisten organisaatioiden kanssa tahattoman altistuksen osalta sekä valmiussuunnittelu-, torjuntavalmius- ja torjunta-, pelastuspalvelu- ja kunnostustoimenpiteitä varten;
e)
ydinlaitosten ja ydinlaitosalueiden turvallisuuden varmistamisen tukeminen sellaisten käytännön suojatoimien osalta, joiden tarkoituksena on vähentää olemassa olevia säteilystä aiheutuvia työntekijöiden ja väestön terveysriskejä.
2. Edellä 2 artiklan 2 kohdassa esitettyihin tavoitteisiin pyritään erityisesti seuraavin toimenpitein:
a)
sääntelyelinten ja teknisen tuen organisaatioiden tukeminen sekä sääntelykehyksen vahvistaminen etenkin käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen vastuullisen ja turvallisen huollon osalta;
b)
erityisten strategioiden ja kehysten kehittäminen ja täytäntöönpano käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen vastuullista ja turvallista huoltoa varten;
c)
strategioiden ja kehysten kehittäminen ja täytäntöönpano olemassa olevien laitosten käytöstä poistamista ja entisten ydinlaitosalueiden ja perinteisten uraanikaivosalueiden kunnostamista sekä mereen upotettujen radioaktiivisten esineiden ja materiaalien talteenottoa ja huoltoa varten.
3. Edellä 2 artiklan 3 kohdassa esitetty tavoite rajoitetaan teknisiin näkökohtiin, joilla varmistetaan, että malmeja, lähtöaineita ja erityisiä halkeamiskelpoisia aineita ei käytetä muuhun kuin käyttäjän ilmoittamaan tarkoitukseen. Tähän tavoitteeseen pyritään erityisesti seuraavin toimenpitein:
a)
tarvittavan sääntelykehyksen, menetelmien, teknologian ja toimintamallien käyttöönotto ydinmateriaalivalvonnan täytäntöön panemiseksi, mukaan lukien halkeamiskelpoisten aineiden asianmukainen kirjanpito ja valvonta valtion ja toiminnanharjoittajien tasolla;
b)
infrastruktuurin ja henkilöstön koulutuksen tukeminen.
4. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin voi kuulua toimenpiteitä, joilla edistetään kansainvälistä yhteistyötä, mukaan lukien kansainvälisten yleissopimusten ja sopimusten täytäntöönpano ja seuranta. Tällaisiin toimenpiteisiin on kuuluttava keskeisenä osana myös tietämyksen siirto, kuten tietojenvaihto, valmiuksien kehittäminen ja koulutus ydinturvallisuuden ja tutkimuksen alalla, saavutettujen tulosten kestävyyden lisäämiseksi. Ne on pantava täytäntöön yhteistyössä unionin jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten ja/tai kolmansien maiden viranomaisten, ydinalan sääntelyviranomaisten ja niiden teknisen tuen organisaatioiden ja/tai asianomaisten kansainvälisten järjestöjen, erityisesti IAEA:n kanssa. Asianmukaisesti perustelluissa erityistapauksissa 1 kohdan b ja c alakohtaa koskevat toimenpiteet on pantava täytäntöön jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden ydinlaitosten, sellaisina kuin ne on määritelty direktiivin 2009/71/Euratom 3 artiklan 1 kohdassa, ja ydinlaitosalueiden toiminnanharjoittajien ja/tai toimivaltaisten organisaatioiden kanssa tehtävällä yhteistyöllä.
4 artikla
Säännösten noudattaminen, johdonmukaisuus ja täydentävyys
1. Edistymistä 2 artiklassa esitettyjen erityistavoitteiden saavuttamisessa arvioidaan seuraavien suoritustasoa osoittavien indikaattorien perusteella:
a)
yhteistyön täytäntöönpanossa todettujen ongelmien määrä ja merkittävyys;
b)
käytettyä polttoainetta, ydinjätettä ja käytöstäpoistoa koskevien strategioiden, niitä koskevien lainsäädäntö- ja sääntelykehysten sekä hankkeiden täytäntöönpanon kehitys;
c)
ydinmateriaalivalvontaa koskevissa raporteissa osoitettujen ongelmien määrä ja merkittävyys.
Ennen hankkeiden toteuttamista ja ottaen huomioon kunkin toimen erityispiirteet on määriteltävä 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja erityisindikaattoreita suoritustason seurantaa, arviointia ja tarkastelua varten.
2. Komissio varmistaa, että toteutettavat toimenpiteet ovat yhdenmukaisia asianomaiselle kumppanimaalle laaditun unionin yleisen poliittisen strategiakehyksen ja erityisesti kyseisen kumppanimaan kehitysyhteistyötä ja taloudellista yhteistyötä koskevien politiikkojen ja ohjelmien tavoitteiden kanssa.
3. Tämän asetuksen nojalla tehtävän rahoitus-, taloudellisen ja teknisen yhteistyön on täydennettävä unionin muiden välineiden perusteella tekemää yhteistyötä.
II OSASTO
OHJELMOINTI JA VAROJEN SUUNTAA-ANTAVA KOHDENTAMINEN
5 artikla
Strategia-asiakirja
1. Tämän asetuksen mukainen yhteisön yhteistyö toteutetaan ydinturvallisuuteen liittyvää yhteistyötä koskevaa välinettä koskevan monivuotisen yleisen strategia-asiakirjan perusteella.
2. Strategia-asiakirja muodostaa yhteistyön yleisen perustan, ja se laaditaan enintään seitsemäksi vuodeksi. Siinä esitetään tämän asetuksen mukaista yhteistyötä koskeva yhteisön strategia ottaen huomioon kyseessä olevien maiden tarpeet, yhteisön ensisijaiset tavoitteet, kansainvälinen tilanne ja asianomaisten kolmansien maiden toiminta. Strategia-asiakirja osoittaa myös yhteistyön tuoman lisäarvon ja sen, miten vältetään päällekkäisyys muiden, erityisesti samankaltaisiin tavoitteisiin pyrkivien kansainvälisten järjestöjen ja tärkeiden avunantajien ohjelmien ja aloitteiden kanssa.
3. Strategia-asiakirjan tavoitteena on tarjota yhdenmukainen kehys yhteisön ja asianomaisten kolmansien maiden tai alueiden keskinäiselle yhteistyölle yhteisön yleisen tarkoituksen ja toimivallan, tavoitteiden, periaatteiden ja politiikan mukaisesti.
4. Strategia-asiakirjan laatimisessa sovelletaan avun tuloksellisuutta koskevia periaatteita, jotka ovat kansallinen omistajuus, kumppanuus, yhteensovittaminen, yhdenmukaistaminen, vastaanottajamaan tai alueellisiin järjestelmiin mukautuminen, keskinäinen tilintekovelvollisuus ja tuloshakuisuus.
5. Komissio hyväksyy strategia-asiakirjan 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. Komissio tarkistaa ja saattaa tarvittaessa ajan tasalle strategia-asiakirjan samaa menettelyä noudattaen sen keston puolivälissä tai milloin tahansa se on tarpeen.
6 artikla
Suuntaa antavat monivuotiset ohjelmat
1. Suuntaa-antavat monivuotiset ohjelmat laaditaan 5 artiklassa tarkoitetun strategia-asiakirjan perusteella. Ohjelmat käsittävät 2-4 vuoden jakson.
2. Suuntaa-antavissa monivuotisissa ohjelmissa esitetään rahoitettaviksi valitut ensisijaiset alat, erityistavoitteet, odotetut tulokset, tulosindikaattorit sekä alustavat määrärahat, jotka esitetään sekä kokonaisuutena että ensisijaisen tavoitteen mukaan jaoteltuina ja jotka sisältävät kohtuullisen määrän kohdentamattomia varoja. Tämä voidaan tarvittaessa esittää vaihteluvälinä tai vähimmäismäärinä. Suuntaa-antavissa monivuotisissa ohjelmissa on esitettävä suuntaviivat päällekkäisyyden välttämiseksi.
3. Suuntaa-antavien monivuotisten ohjelmien on perustuttava kumppanimaiden tai -alueen (-alueiden) esittämään pyyntöön ja niiden kanssa käytävään vuoropuheluun, johon sidosryhmät osallistuvat, jotta voidaan varmistua kyseisen maan tai alueen riittävästä omistajuudesta ja edistää kansallisille kehitysstrategioille annettavaa tukea. Täydentämistarkoituksessa ja päällekkäisyyden välttämiseksi suuntaa-antavissa monivuotisissa ohjelmissa on otettava huomioon nykyinen ja suunnitteilla oleva kansainvälinen yhteistyö ja erityisesti se, jota tehdään erityisesti sellaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa, jotka pyrkivät samankaltaisiin tavoitteisiin, ja tärkeiden avunantajien kanssa 2 artiklassa esitetyillä aloilla. Suuntaa-antavissa monivuotisissa ohjelmissa on myös osoitettava yhteistyöllä saavutettava lisäarvo.
4. Komissio hyväksyy suuntaa-antavat monivuotiset ohjelmat 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. Samaa menettelyä noudattaen komissio tarkistaa ja tarvittaessa saattaa kyseiset suuntaa-antavat ohjelmat ajan tasalle ottaen huomioon 5 artiklassa tarkoitetun strategia-asiakirjan mahdollisen tarkistuksen.
III OSASTO
TÄYTÄNTÖÖNPANO
7 artikla
Vuotuiset toimintaohjelmat
1. Vuotuiset toimintaohjelmat, jäljempänä ”toimintaohjelmat”, laaditaan 5 artiklassa tarkoitetun strategia-asiakirjan ja 6 artiklassa tarkoitettujen suuntaa-antavien monivuotisten ohjelmien perusteella. Toimintaohjelmat laaditaan kunkin kolmannen maan tai alueen osalta, ja niissä täsmennetään tässä asetuksessa säädetyn yhteistyön täytäntöönpanoa koskevia yksityiskohtia.
Erityisesti silloin kun toimintaohjelmaa ei ole vielä hyväksytty, komissio voi suuntaa-antavien ohjelmasuunnitteluasiakirjojen perusteella poikkeuksellisesti hyväksyä yksittäisiä toimenpiteitä toimintaohjelmiin sovellettavia sääntöjä ja menettelyjä noudattaen.
Kun on kyse ennakoimattomista ja asianmukaisesti perustelluista tarpeista, olosuhteista tai sitoumuksista, komissio voi hyväksyä suuntaa-antaviin ohjelmasuunnitteluasiakirjoihin kuulumattomia erityistoimenpiteitä.
2. Toimintaohjelmissa määritellään tavoitteet, toiminta-alat, suunnitellut toimenpiteet ja hankkeet, odotetut tulokset, hallinnointimenettelyt sekä suunnitellun rahoituksen kokonaismäärä. Niihin sisältyy yhteenveto rahoitettavista toimista, maininta kullekin toimelle osoitetuista määrärahoista, täytäntöönpanon alustava aikataulu sekä tarvittaessa erityisindikaattoreita suoritustason seurantaa, arviointia ja tarkastelua varten. Niissä on tarvittaessa esitettävä aiemmasta yhteistyöstä mahdollisesti saadut kokemukset.
3. Komissio hyväksyy toimintaohjelmat, yksittäiset toimenpiteet ja erityistoimenpiteet 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. Komissio voi tarkistaa toimintaohjelmia ja toimenpiteitä ja jatkaa niiden voimassaoloa samaa menettelyä noudattaen.
4. Poiketen siitä, mitä 3 kohdassa säädetään, 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä ei edellytetä seuraavien osalta:
i)
yksittäiset toimenpiteet, joiden osalta unionin rahoitusapu ei ole yli 5 miljoonaa euroa;
ii)
erityistoimenpiteet, joiden osalta unionin rahoitusapu ei ole yli 5 miljoonaa euroa;
iii)
tekniset mukautukset toimintaohjelmiin, yksittäisiin toimenpiteisiin ja erityistoimenpiteisiin.
Tätä kohtaa sovellettaessa ”teknisillä mukautuksilla” tarkoitetaan muun muassa seuraavanlaisia mukautuksia:
-
täytäntöönpanokauden jatkaminen,
-
varojen uudelleenkohdentaminen vuotuisiin toimintaohjelmiin, yksittäisiin toimenpiteisiin, erityistoimenpiteisiin ja hankkeisiin sisältyvien toimien välillä enintään 20 prosentilla niiden alkuperäisestä talousarviosta, kuitenkaan ylittämättä 5 miljoonan euron määrää, tai
-
vuotuisten toimintaohjelmien, yksittäisten toimenpiteiden tai erityistoimenpiteiden talousarvion korottaminen tai supistaminen enintään 20 prosentilla niiden alkuperäisestä talousarviosta, kuitenkaan ylittämättä 5 miljoonan euron määrää,
edellyttäen, että nämä muutokset eivät merkittävällä tavalla vaikuta alkuperäisten toimenpiteiden ja toimintaohjelmien tavoitteisiin.
Tämän kohdan mukaisesti hyväksytyt toimenpiteet on ilmoitettava Euroopan parlamentille, neuvostolle ja 11 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulle komitealle kuukauden kuluessa niiden hyväksymisestä.
5. Asianmukaisesti perustelluissa erittäin kiireellisissä tapauksissa, joissa yhteisön on toimittava nopeasti ydin- tai säteilyonnettomuuden seurausten lieventämiseksi, komissio hyväksyy tai muuttaa toimintaohjelmat tai toimenpiteet välittömästi sovellettavin täytäntöönpanosäädöksin 11 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.
6. Komissio voi päättää osallistua mihin tahansa aloitteeseen, jonka käynnistäjinä ovat samankaltaisiin tavoitteisiin pyrkivät kansainväliset järjestöt tai tärkeät avunantajat, mikäli kyseinen hanke on 1 artiklassa esitetyn yleistavoitteen mukainen. Vastaava rahoituspäätös on tehtävä tämän artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.
8 artikla
Johdonmukaisuus ja täydentävyys
Kaikessa asetuksen (EU) N:o 236/2014 17 artiklassa tarkoitetun välikertomuksen julkaisemisen jälkeisessä ohjelmasuunnittelussa tai ohjelmien uudelleentarkastelussa on otettava huomioon kertomuksessa esitetyt tulokset, havainnot ja päätelmät.
9 artikla
Täytäntöönpano
Tämä asetus pannaan täytäntöön asetuksen N:o 236/2014 1 artiklan 3 ja 4 kohdan sekä 3, 4, 5, 7, 8, 9, 12 ja 17 artiklan mukaisesti, jollei tässä asetuksessa toisin säädetä.
10 artikla
Kertomus
Komissio tarkastelee tämän asetuksen nojalla toteutettavien toimenpiteiden täytäntöönpanon edistymistä ja toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosikertomuksen tässä asetuksessa tarkoitetun yhteistyön toteuttamisesta. Kertomuksessa esitetään edellistä vuotta koskevat tiedot rahoitetuista toimenpiteistä, tiedot seuranta- ja arviointitoimien tuloksista sekä maksusitoumusten ja maksujen täytäntöönpanosta eriteltyinä maittain, alueittain sekä yhteistyöaloittain.
IV OSASTO
LOPPUSÄÄNNÖKSET
11 artikla
Komitea
1. Komissiota avustaa ydinturvallisuusalan yhteistyökomitea. Komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.
2. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.
3. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 8 artiklaa yhdessä sen 5 artiklan kanssa.
12 artikla
Euroopan ulkosuhdehallinto
Tätä asetusta sovelletaan päätöksen 2010/427/EU 9 artiklan mukaisesti.
13 artikla
Rahoitusohje
1. Rahoitusohje tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi kaudella 2014-2020 on 225 321 000 euroa.
2. Euroopan parlamentti ja neuvosto myöntävät vuosittaiset määrärahat monivuotisen rahoituskehyksen rajoissa.
14 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014 alkaen 31 päivään joulukuuta 2020 saakka.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa perussopimusten mukaisesti.
Tehty Brysselissä 13 päivänä joulukuuta 2013.