РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА СЪВЕТА
от 13 септември 2013 година
за одобряване на програма за макроикономически мерки за Кипър и за отмяна на Решение 2013/236/ЕС
(2013/463/ЕС)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 472/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. за засилване на икономическото и бюджетно наблюдение над държавите-членки в еврозоната, изпитващи или застрашени от сериозни затруднения по отношение на финансовата си стабилност (1), и по-специално член 7, параграфи 2 и 5 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
Регламент (ЕС) № 472/2013 се прилага и спрямо държавите-членки, които вече получават финансова помощ, включително тези от Европейския механизъм за стабилност (ЕМС), към момента на влизането му в сила.
(2)
Регламент (ЕС) № 472/2013 определя правилата за одобряване на програма за макроикономически мерки за държавите-членки, получаващи финансова помощ, които трябва да бъдат в съответствие с разпоредбите на Договора за създаване на Европейски механизъм за стабилност.
(3)
По искане, отправено на 25 юни 2012 г. от Кипър за финансова помощ от ЕМС, Съветът реши на 25 април 2013 г. с Решение 2013/236/ЕС (2), че Кипър трябва стриктно да прилага програма за макроикономически мерки.
(4)
На 24 април 2013 г. Съветът на управителите на ЕМС реши принципно да предостави подкрепа за стабилността на Кипър и одобри Меморандума за разбирателство относно специфичните условия на икономическата политика („меморандум за разбирателство“) и подписването му от Комисията от името на ЕМС.
(5)
В съответствие с член 1, параграф 2 от Решение 2013/236/ЕС Комисията, в сътрудничество с ЕЦБ и, когато е уместно, с МВФ, извърши първия преглед на напредъка по изпълнението на договорените мерки, както и на тяхната ефективност и социално-икономическо въздействие. Като последица от този преглед, съществуващата програма за макроикономически мерки беше актуализирана, за да отрази действията, предприети от кипърските власти до второто тримесечие на 2013 г.
(6)
След влизането в сила на Регламент (ЕС) № 472/2013 програмата за макроикономически мерки предстои да бъде приета под формата на решение за изпълнение на Съвета. Следователно, по причини, свързани с яснота и правна сигурност, програмата следва да се приеме повторно въз основа на член 7, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 472/2013. Съдържанието на програмата следва да остане идентично с това, одобрено с Решение 2013/236/ЕС, но да включва и резултатите от прегледа, извършен в съответствие с член 1, параграф 2 от Решение 2013/236/ЕС. В същото време Решение 2013/236/ЕС следва да бъде отменено.
(7)
Комисията, в сътрудничество с Европейската централна банка (ЕЦБ) и Международния валутен фонд (МВФ), извърши първия преглед на напредъка по изпълнението на договорените мерки, както и на тяхната ефективност и социално-икономическо въздействие. В резултат на това меморандумът за разбирателство беше актуализиран в областта на реформата на финансовия сектор, фискалната политика и структурните реформи, особено по отношение на i) пътна карта за постепенно намаляване на контрола върху капитала, ii) създаване на правна рамка за нова структура на управление, ръководеща участието на държавата в кооперативния кредитен сектор, iii) план за действие срещу изпирането на пари, iv) схема за компенсиране за взаимоспомагателния фонд и пенсионните фондове, които имат депозити в „Cyprus Popular Bank“, v) осигуряване на необходимите налични национални средства за покриване на националните вноски по проекти, финансирани от Структурния фонд и други фондове на ЕС, vi) предоставяне на подробна информация относно планираната реформа на публичните помощи, и vii) изготвяне на политически предложения за политики за стимулиране на трудовата заетост и предприемане на бързи действия за създаването на възможности за младите хора и подобряване на перспективите им намиране на работа. Провеждането на широкообхватни и амбициозни реформи във финансовата, фискалната и структурната области се очаква да запази средносрочната устойчивост на държавния дълг на Кипър.
(8)
В периода на прилагане на всеобхватния пакет от мерки за Кипър Комисията следва да предоставя и допълнителни съвети за прилагане на политиката, както и техническа помощ в конкретни области. Държава-членка, която прилага програма за макроикономически мерки и не разполага с необходимия административен капацитет, следва да се обърне за техническа помощ към Комисията, която може да създаде експертни групи за тази цел.
(9)
Кипърските власти следва да поискат становищата на социалните партньори и гражданските организации, в съответствие с действащите национални правила и практики, относно участието в подготовката, прилагането, наблюдението и оценката на програмата за макроикономически мерки.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. С цел улесняване на възстановяването на устойчивия растеж и на фискалната и финансовата стабилност на кипърската икономика, Кипър стриктно прилага програмата за макроикономически мерки (наричана по-долу „програмата“), чиито основни елементи са определени в член 2 от настоящото решение.
2. Комисията, в сътрудничество с ЕЦБ и, когато е уместно, с МВФ, наблюдава напредъка, постигнат от Кипър при прилагането на неговата програма. Кипър предоставя на Комисията и на ЕЦБ пълното си сътрудничество. По-специално той им предоставя цялата информация, която те смятат за необходима за наблюдението на програмата. Кипърските власти се консултират предварително с Комисията, ЕЦБ и МВФ относно приемането на политики, които не са включени в настоящото решение за изпълнение, но които могат да окажат съществено въздействие върху постигането на програмните цели.
3. Комисията, в сътрудничество с ЕЦБ и, когато е уместно, с МВФ, разглежда заедно с кипърските власти всички промени и актуализации на програмата, които може да се окажат необходими, за да се вземе предвид, inter alia, всяка значителна разлика между макроикономическите и фискалните прогнози, и реализираните стойности (включително заетостта), разпространението на отрицателното въздействие, както и макроикономическите и финансовите сътресения.
За да се гарантира безпроблемното изпълнение на програмата и за да се коригират дисбалансите по устойчив начин, Комисията ще осигурява непрекъснати консултации и насоки във връзка с фискалните и структурните реформи, както и с реформите на финансовите пазари.
Комисията редовно прави преглед на икономическото въздействие на програмата и препоръчва необходимите корекции с оглед на засилване на растежа и създаването на работни места, като гарантира необходимата фискална консолидация и минимизира вредните социални въздействия. Програмата за макроикономически мерки, включително целите ѝ и очакваното разпределение на усилията, свързани с тези мерки, се правят публично достояние.
Член 2
1. Ключовите цели на програмата са: възстановяване на стабилността на кипърския банков сектор; продължаване на текущия процес на фискална консолидация, както и осъществяването на структурни реформи в подкрепа на конкурентоспособността и устойчивия и балансиран растеж. Програмата е насочена към конкретните рискове, произтичащи от кризата в Кипър, за финансовата стабилност на еврозоната като цяло и има за цел постигането на бързо възстановяване на стабилността и устойчивостта на икономическата и финансовата ситуация в Кипър, както и възстановяване на способността на страната да се финансира изцяло на международните финансови пазари. В програмата се отразяват препоръките на Съвета, адресирани до Кипър съгласно членове 121, 126, 136 и 148 от Договора, както и предприетите от Кипър действия за тяхното изпълнение, като същевременно се цели разширяване, засилване и задълбочаване на необходимите мерки на политиката.
2. Кипър работи за постигане на фискална консолидация в съответствие със задълженията си съгласно процедурата при прекомерен дефицит посредством висококачествени постоянни мерки, като същевременно се сведе до минимум въздействието върху уязвимите групи от населението.
3. С цел намаляване на дефицита под 3 % от БВП до 2016 г. възможно най-скоро Кипър трябва да има готовност да предприеме допълнителни мерки за консолидация. По-конкретно, в случай на незадоволителни резултати от приходите или по-големи нужди в областта на социалните разходи вследствие на неблагоприятни макроикономически последици, правителството на Кипър трябва да има готовност да предприеме допълнителни мерки за запазване на целите на програмата, включително чрез намаляване на дискреционните разходи, като в същото време се свежда до минимум въздействието върху уязвимите групи от населението. През програмния период паричните приходи, надвишаващи предвижданията на програмата, включително всички извънредни приходи, се спестяват или се използват за намаляване на дълга. Ако обаче се осъществи преизпълнение до такава степен, че то се счита за постоянно, това може да намали необходимостта от допълнителни мерки през следващите години.
4. Кипър трябва да поддържа доброто усвояване на Структурния фонд и други фондове на ЕС по отношение на бюджетните цели на програмата. За да се осигури ефективното усвояване на фондовете на ЕС, кипърското правителство гарантира, че необходимите национални средства остават на разположение за покриване на вноските на държавите-членки, включително във връзка с недопустимите разходи, по отношение на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕФРР, ЕСФ, Кохезионния фонд, ЕЗФРСР и ЕФР/ЕФМДР) в рамките на програмните периоди 2007-2013 г. и 2014-2020 г., като същевременно се взема предвид наличното по линия на Европейската инвестиционна банка финансиране. Властите гарантират повишаването на институционалния капацитет за изпълнение на настоящите и бъдещите програми и наличието на подходящите човешки ресурси в управляващите и изпълнителните органи.
5. С оглед на възстановяването на стабилността на финансовия си сектор Кипър продължава основно да реформира и преструктурира банковия сектор и да подкрепя жизнеспособните банки чрез възстановяване на капитала им, като така преодолява проблемите във връзка с тяхната ликвидност и укрепва надзора върху тях. Програмата предвижда следните мерки и резултати:
а)
осигуряването на ликвидността на банковия сектор ще бъде следено отблизо. Временните ограничения върху свободното движение на капитали (inter alia, ограничение на тегленията на пари в брой, плащанията и преводите) се наблюдават отблизо. Целта е контролът да се запази само докато това е абсолютно наложително за смекчаването на сериозните рискове за стабилността на финансовата система. Публикувана е пътна карта за постепенното намаляване на контрола въз основа на етапите и напредъка по изпълнението на програмата, и в съответствие с ликвидността на банките. Средносрочните планове по отношение на финансирането и капитала на местните банки, които разчитат на рефинансиране от централната банка или получават държавна помощ, реално отразява очакваното намаляване на задлъжнялостта в банковия сектор, както и да намали зависимостта от заеми от централните банки, като същевременно се избягва прибързана продажба на активи и ограничаване на кредитирането. Правилата за минималните изисквания за ликвидност трябва да бъдат актуализирани, за да се предотврати прекомерна концентрация при емитентите в бъдеще;
б)
приемане на необходимите регулаторни изисквания във връзка с увеличаването на минималното равнище на капиталова адекватност за базовия капитал от първи ред на 9 % до края на 2013 г.;
в)
предприемане на действия за намаляване на разходите за данъкоплатците, свързани с преструктурирането на банките. Търговските и кооперативните кредитни институции, които не разполагат с необходимия капитал, трябва преди отпускането на държавни помощи да привлекат във възможно най-голяма степен капитал от частни източници. Плановете за преструктуриране трябва да бъдат официално одобрени съгласно правилата за държавна помощ преди предоставянето на държавна помощ. Търговските банки, изпитващи недостиг на капитал, могат да поискат от държавата помощ за рекапитализирането си, ако останалите мерки се окажат недостатъчни, в съответствие с процедурите за отпускане на държавна помощ;
г)
осигуряване на създаването на кредитен регистър, преразглеждането и, когато е необходимо - изменението на действащата регулаторна рамка за отпускане и управление на заеми, и на приемането на законодателство за укрепване на управлението на търговските банки;
д)
укрепване на управлението на банките, включително чрез забрана за отпускане на заеми на независими членове на ръководния съвет или на свързани с тях лица;
е)
увеличаване в максимална степен на постъпленията по необслужвани заеми, като същевременно бъдат сведени до минимум стимулите за стратегическо неизпълнение от страна на заемополучателя. Това включва облекчаване на ограниченията за опис на обезпечението и за съответното наблюдение и управление на необслужваните заеми;
ж)
завършване на хармонизирането на регулирането и надзора върху кооперативните кредитни институции и търговските банки;
з)
прилагане на стратегия за бъдещата структура, функциониране и жизнеспособност на сектора на кооперативните кредитни институции, както е проектиран от „Central Bank of Cyprus“ в сътрудничество с Комисията, ЕЦБ и МВФ;
и)
засилване на наблюдението върху задлъжнялостта на корпоративните клиенти и на домакинствата и създаване на рамка за целево преструктуриране на дълга на частния сектор с цел улесняване на отпускането на нови заеми и намаляване на кредитните ограничения;
й)
допълнително укрепване на рамката срещу изпирането на пари и изпълнение на план за действие, който осигурява прилагането на по-добри практики по отношение на финансовия надзор над клиентите и прозрачността на предприятията, в съответствие с най-добрата практика;
к)
внасяне на законодателство за извършване на задължителен надзор в зависимост от нивата на капитализация;
л)
включване на стрес тестове в осъществявания от разстояние редовен надзор над банките;
м)
въвеждане на задължителни изисквания за оповестяване, за да се гарантира, че банките редовно уведомяват пазарите за напредъка в преструктурирането на дейностите си; както и
н)
създаване на правна рамка за нова управленска структура, ръководеща участието на държавата в кооперативния кредитен сектор.
6. През 2013 г. кипърските власти трябва стриктно да прилагат Закона за бюджета за 2013 г. (със съответните изменения), заедно с допълнителни постоянни мерки, приети преди отпускането на първия транш от финансовата помощ, която е най-малко 351 млн. EUR (2,1 % от БВП). Кипър приема следните мерки:
а)
реформа на своята система за данъчно облагане на моторните превозни средства, основана на принципи за екологосъобразност и целяща реализиране на допълнителни приходи в средносрочен план; както и
б)
схема за компенсиране за взаимоспомагателния фонд и пенсионните фондове, които имат депозити в „Cyprus Popular Bank“, с което се гарантира съпоставимото им третиране както при „Bank of Cyprus“. Схемата отчита паричните потоци и актюерското състояние на всеки фонд и минимизира въздействието върху дефицита на консолидирания държавен бюджет. С оглед на социалното естество на тези фондове, заложеният за 2013 г. дефицит по консолидирания държавен бюджет може да бъде изменян, за да включва отражението на тази схема върху бюджета; и
в)
пълното прилагане на консолидационните мерки, приети след декември 2012 г.
7. Следните мерки се прилагат по отношение на Кипър от 1 януари 2014 г.:
а)
по отношение на разходите, бюджетът включва: намаляване на общите разходи за социални плащания чрез по-добро насочване; допълнително намаляване на заплатите в публичния сектор, както и на заплащането на наднормения труд; въвеждане на платени карти за обществен транспорт за студенти и пенсионери; и мерки за структурни реформи в образователния сектор с цел по-ефективно използване на ресурсите; както и
б)
по отношение на приходите, бюджетът за 2014 г. включва: удължаване на временната вноска върху брутния доход на наетите лица в публичния и частния сектор до 31 декември 2016 г.; увеличаване на ДДС; повишаване на акцизите; и увеличаване на вноските за общата схема за социално осигуряване.
8. С цел да се гарантира дългосрочната устойчивост на публичните финанси, Кипър трябва да проведе фискално-структурни реформи, включващи, inter alia, следните мерки и крайни резултати:
а)
ако е необходимо, допълнителни реформи на общата пенсионна система и тази в публичния сектор, за да се осигури дългосрочна жизнеспособност на пенсионната система, като същевременно се обърне внимание на адекватността на пенсиите. Актюерско проучване ще предложи варианти за реформа;
б)
контрол на увеличаването на разходите за здравеопазване с цел да се осигурят достатъчно средства за основни здравни грижи, като се засилят устойчивостта на структурата на финансиране и ефективността на общественото здравеопазване; прилагане на национална здравна система, като се гарантира нейната финансова устойчивост и същевременно пълен обхват;
в)
повишаване на ефективността на публичните разходи и бюджетния процес посредством ефективна средносрочна бюджетна рамка като част от подобреното управление на публичните финанси, допринасяйки по този начин за усилията за бюджетна консолидация, които отчитат необходимостта от гарантиране на достатъчно средства за основни политики като политиките в областта на образованието и здравеопазването. Тази рамка трябва да бъде в пълно съответствие с Директива 2011/85/ЕС на Съвета (3) и Договора за стабилност, координация и управление в икономическия и паричен съюз, подписан в Брюксел на 2 март 2012 г.;
г)
приемане на подходяща нормативна и институционална рамка за публично-частни партньорства, разработена в съответствие с най-добрите практики;
д)
изработване на програма за постигането на стабилна система за корпоративно управление за държавни и смесени предприятия и полагане на началото на план за приватизация, за да се повиши икономическата ефективност и да се възстанови устойчивостта на обслужване на дълга;
е)
изготвяне и прилагане на план за всеобхватна реформа за повишаване на ефективността и ефикасността на събирането и управлението на данъците, включително мерки за борба с данъчните измами и укриването на данъци, както и за осигуряване на пълното и навременно прилагане на законите и стандартите, уреждащи международното сътрудничество в областта на данъчното облагане, както и обмена на данъчна информация;
ж)
реформа на данъчния режим на недвижимото имущество;
з)
реформа на публичната администрация с цел подобряване на нейната работа и икономическа ефективност, по-специално чрез преразглеждане на нейния размер, условията на заетост и функционалната организация на обществените услуги, за да се гарантира ефикасното използване на държавните ресурси и предоставянето на качествени услуги за населението;
и)
реформи на цялостната структура и нивата на социално подпомагане с цел постигане на ефективно използване на ресурсите и гарантиране на подходящ баланс между социални помощи и стимули за започване на работа. Планираната реформа на държавните помощи следва да гарантира, че социалното подпомагане служи като предпазна мярка, която гарантира минимален доход за тези, които са неспособни да си осигурят минимален жизнен стандарт, като в същото време се осигуряват стимули за започване на работа; както и
й)
извършване на цялостен одит на публичните финанси, с оглед, inter alia, да се изготви оценка на причините, довели до натрупването на прекомерен дълг.
9. Кипър трябва да гарантира, че временното прекратяване на индексирането на заплатите в целия публичен сектор остава в сила до края на програмата. Всяка промяна на минималната работна заплата трябва да е съобразена с икономическите промени и промените на пазара на труда и да се предприема след консултация със социалните партньори.
10. Кипър ще изготви подробни предложения за политики във връзка с преодоляването на установените недостатъци в своите политики за стимулиране на трудовата заетост. Кипър трябва да предприеме бързи действия за създаването на възможности за младите хора и подобряване на перспективите им за намиране на работа, в съответствие с целите на препоръката на Съвета за създаване на гаранция за младежта (4). Разработването, управлението и прилагането на мерки, насочени към младежта, следва да бъде добре интегрирано в по-широката система на политиките за стимулиране на трудовата заетост и да бъде съгласувано с реформата на системата за социално осигуряване и с договорените бюджетни цели.
11. Кипър приема всички други изменения в секторнотозаконодателство, необходими за пълното прилагане на Директива 2006/123/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (5). Неоправданите пречки на пазарите на услуги, по-специално по отношение на регламентираните професии, трябва да бъдат премахнати. Рамката за конкуренция трябва да бъде подобрена чрез разширяване на дейността на компетентния в тази област орган и гарантиране на независимостта и правомощията на националните регулаторни органи.
12. Кипър трябва да гарантира намаляването на броя на предвидените за издаване нотариални актове и да предприеме действия за ускоряване на премахването на финансовите тежести върху нотариалните актове, прехвърляни при закупуване на недвижимо имущество, както и да въведе гарантирани срокове за издаването на сертификати за сгради и нотариални актове.
13. Кипър трябва да измени разпоредбите относно принудителната продажба на ипотекирани имоти и да разреши провеждането на частни търгове в рамките на най-кратки срокове. До края на програмата трябва да се съкрати продължителността на съдебните производства и да бъдат приключени висящите дела. Кипър трябва да предприеме инициативи за засилване на конкурентоспособността на туристическия сектор, като представи конкретен план за действие, който да доведе до осъществяването на определените, inter alia, количествени цели в наскоро преразгледаната Стратегия за туризма за периода 2011-2015 г. Кипър докладва относно нуждите, свързани с въздушните връзки, като основа за политическа стратегия в областта на въздухоплаването.
14. В енергийния сектор Кипър изцяло прилага третия енергиен пакет, независимо от член 44, параграф 2 от Директива 2009/72/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (6) и член 49, параграф 1 от Директива 2009/73/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (7). Кипър преценява дали да се възползва от дерогациите, предоставени в посочените по-горе членове. Успоредно с това се изготвя всеобхватен план за развитие във връзка с преразпределението в кипърския енергиен сектор. Планът включва:
а)
план за въвеждане на инфраструктурата, необходима за експлоатацията на природен газ, като се вземат предвид търговските възможности и рискове;
б)
цялостно определяне на регулаторния режим и организацията на пазара за преструктурирания енергиен сектор и износа на природен газ, включително подходяща търговска рамка за доставката на природен газ в крайбрежни води, насочена към постигане на максимални приходи; както и
в)
план за създаване на институционална рамка за управление на въглеводородните ресурси, включително фонд за ресурсите, който да получава и управлява публичните приходи от експлоатация на природен газ в крайбрежни води и който е създаден въз основа на международно признати най-добри практики.
15. Кипър представя искане пред Комисията за техническа помощ по време на програмния период. В искането трябва да се определят и да се уточнят областите на техническа помощ или консултантските услуги, които според кипърските власти имат основно значение за изпълнението на програмата за макроикономически мерки.
Член 3
Решение 2013/236/ЕС на Съвета се отменя.
Член 4
Адресат на настоящото решение е Република Кипър.
Съставено в Брюксел на 13 септември 2013 година.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,
annettu 13 päivänä syyskuuta 2013,
Kyproksen makrotalouden sopeutusohjelman hyväksymisestä ja päätöksen 2013/236/EU kumoamisesta
(2013/463/EU)
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien euroalueen jäsenvaltioiden talouden ja julkisen talouden valvonnan tiukentamisesta 21 päivänä toukokuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 472/2013 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 2 ja 5 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Asetusta (EU) N:o 472/2013 sovelletaan jäsenvaltioihin, jotka sen tullessa voimaan saavat jo rahoitustukea, Euroopan vakausmekanismista, jäljempänä ’EVM’, tukea saavat jäsenvaltiot mukaan lukien.
(2)
Asetuksessa (EU) N:o 472/2013 vahvistetaan säännöt rahoitustukea saavien jäsenvaltioiden makrotalouden sopeutusohjelmien hyväksymiselle; näiden sääntöjen on oltava Euroopan vakausmekanisminperustamisesta tehdyn sopimuksen määräysten mukainen.
(3)
Kyproksen pyydettyä 25 päivänä kesäkuuta 2012 rahoitustukea EVM:stä neuvosto päätti 25 päivänä toukokuuta 2013 päätöksellä 2013/236/EU (2), että Kyproksen on toteutettava määrätietoisesti makrotalouden sopeutusohjelma.
(4)
EVM:n hallintoneuvosto päätti 24 päivänä huhtikuuta 2013 periaatteessa myöntää Kyprokselle vakaustukea ja hyväksyi talouspoliittiset ehdot vahvistavan yhteisymmärryspöytäkirjan, jäljempänä ’yhteisymmärryspöytäkirja’, sekä sen, että komissio allekirjoittaa yhteisymmärryspöytäkirjan EVM:n puolesta.
(5)
Komissio on tarkastellut päätöksen 2013/236/EU 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti yhdessä Euroopan keskuspankin, jäljempänä ’EKP’, ja, jos se on ollut tarpeen, Kansainvälisen valuuttarahaston, jäljempänä ’IMF’, kanssa ensimmäistä kertaa edistymistä sovittujen toimenpiteiden toteutuksessa sekä toimenpiteiden tuloksellisuutta ja niiden taloudellisia ja yhteiskunnallisia vaikutuksia. Olemassa olevaa makrotalouden sopeutusohjelmaa on tarkastelun seurauksena päivitetty siten, että siinä otetaan huomioon Kyproksen viranomaisten ennen vuoden 2013 toista vuosineljännestä toteuttamat toimenpiteet.
(6)
Asetuksen (EU) N:o 472/2013 tultua voimaan makrotalouden sopeutusohjelma on nyt hyväksyttävä neuvoston täytäntöönpanopäätöksenä. Selvyyden ja oikeusvarmuuden vuoksi ohjelma olisi hyväksyttävä uudelleen asetuksen (EU) N:o 472/2013 7 artiklan 2 kohdan perusteella. Ohjelman sisällön olisi pysyttävä samana kuin päätöksellä 2013/236/EU hyväksytyssä ohjelmassa, mutta siihen olisi lisäksi sisällytettävä mainitun päätöksen 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti toteutetun tarkastelun tulokset. Samalla olisi kumottava päätös 2013/236/EU.
(7)
Komissio on yhdessä EKP:n ja IMF:n kanssa tarkastellut ensimmäistä kertaa edistymistä sovittujen toimenpiteiden toteutuksessa sekä toimenpiteiden tuloksellisuutta ja niiden taloudellisia ja yhteiskunnallisia vaikutuksia. Tarkastelun tuloksena yhteisymmärryspöytäkirjaa on ajantasaistettu rahoitussektorin uudistamisen, finanssipolitiikan ja rakenteiden uudistamisen osalta erityisesti suhteessa seuraaviin: i) pääomaliikkeiden rajoitusten asteittaista löyhentämistä koskeva etenemissuunnitelma; ii) oikeudellisten puitteiden luominen uudelle hallintorakenteelle, jolla hallinnoidaan valtion omistuksia osuuskuntamuotoisella luottosektorilla; iii) rahanpesunvastainen toimintasuunnitelma; iv) Cyprus Popular Bankiin talletettuja eläkerahastoja koskeva korvausjärjestelmä; v) sen varmistaminen, että kansallisia varoja on käytettävissä riittävästi rakennerahastoista ja muista EU:n rahastoista rahoitettavien hankkeiden kansallisten maksuosuuksien kattamiseksi; vi) tietojen antaminen suunnitteilla olevasta sosiaalihuollon uudistuksesta ja vii) aktivointipolitiikkaa koskevien seikkaperäisten toimintaehdotusten valmistelu ja pikaisiin toimiin ryhtyminen mahdollisuuksien luomiseksi nuorille ja heidän työllistymisnäkymiensä parantamiseksi. Kyproksen julkisen velan keskipitkän aikavälin kestävyys on määrä turvata toteuttamalla kattavia ja kunnianhimoisia uudistuksia rahoituksen, julkisen talouden ja rakenteiden osalta.
(8)
Komission olisi Kyproksen toimenpidepaketin koko toteutuksen ajan annettava lisäohjausta ja teknistä apua yksittäisillä osa-alueilla. Makrotalouden sopeutusohjelman kohteena olevan jäsenvaltion, jonka hallinnolliset valmiudet ovat riittämättömät, on pyydettävä teknistä apua komissiolta, joka voi muodostaa tätä tarkoitusta varten asiantuntijaryhmiä.
(9)
Kyproksen viranomaisten olisi voimassa olevien kansallisten sääntöjen ja käytäntöjen mukaisesti pyydettävä työmarkkinaosapuolilta ja kansalaisyhteiskunnan järjestöiltä näkemyksiä makrotalouden sopeutusohjelman valmisteluun, seurantaan ja arviointiin,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
1. Jotta voitaisiin helpottaa Kyproksen talouden paluuta kestävän kasvun uralle ja julkisen talouden ja rahoitusjärjestelmän vakauteen, Kyproksen on toteutettava määrätietoisesti makrotalouden sopeutusohjelma, jäljempänä ’ohjelma’, jonka tärkeimmät osatekijät on säädetty tämän päätöksen 2 artiklassa.
2. Komissio seuraa yhteistyössä EKP:n ja, jos se on tarpeen, IMF:n kanssa Kyproksen edistymistä ohjelman toteuttamisessa. Kyproksen on tehtävä komission ja EKP:n kanssa kaikin tavoin yhteistyötä. Sen on muun muassa annettava niille kaikki tiedot, jotka ne katsovat ohjelman seurannan kannalta tarpeellisiksi. Kyproksen viranomaisten on kuultava komissiota, EKP:tä ja IMF:ää ennen sellaisten politiikkojen hyväksymistä, jotka eivät sisälly tähän päätökseen mutta jotka voisivat vaikuttaa merkittävästi ohjelman tavoitteiden saavuttamiseen.
3. Komissio tarkastelee yhdessä Kyproksen viranomaisten kanssa ja yhteistyössä EKP:n ja, jos se on tarpeen, IMF:n kanssa mahdollisia muutoksia ja tarkistuksia, joita ohjelmaan voi olla tarpeen tehdä, jotta voidaan ottaa asianmukaisesti huomioon muun muassa mahdolliset merkittävät erot makrotalouden ja julkisen talouden ennusteiden ja toteutuneiden lukujen (ml. työllisyysluvut) välillä sekä negatiiviset heijastusvaikutukset ja makrotalouden ja rahoitusmarkkinoiden shokit.
Komissio huolehtii jatkuvan ohjauksen ja neuvonnan antamisesta julkisen talouden, rahoitusjärjestelmän ja rakenteiden uudistamista varten sen varmistamiseksi, että ohjelman toteuttaminen on sujuvaa ja että epätasapainotilat voidaan auttaa korjaamaan kestävällä tavalla.
Komissio arvioi säännöllisin väliajoin ohjelman taloudellisia vaikutuksia ja suosittelee tarvittavia korjauksia kasvun ja työpaikkojen luomisen edistämiseksi, tarvittavan julkisen talouden vakauttamisen turvaamiseksi ja haitallisten yhteiskunnallisten vaikutusten pitämiseksi mahdollisimman vähäisinä. Makrotalouden sopeutusohjelma, mukaan lukien sen tavoitteet ja sopeutustoimien odotettu jakautuminen, on julkistettava.
2 artikla
1. Ohjelman keskeisten tavoitteiden on oltava seuraavat: Kyproksen pankkisektorin tervehdyttäminen, julkisen talouden käynnissä olevan vakauttamisen jatkaminen ja rakenneuudistusten toteuttaminen kilpailukyvyn sekä kestävän ja tasapainoisen kasvun tukemiseksi. Ohjelmalla on puututtava erityisiin riskeihin, joita Kypros aiheuttaa euroalueen rahoitusvakaudelle, ja sillä on pyrittävä nopeasti palauttamaan Kyprokseen terve ja kestävä talous- ja rahoitustilanne sekä maan kyky hankkia tarvitsemansa rahoitus kokonaisuudessaan kansainvälisiltä rahoitusmarkkinoilta. Ohjelmassa on otettava asianmukaisesti huomioon Kyprokselle perussopimuksen 121, 126, 136 ja 148 artiklan nojalla osoitetut neuvoston suositukset sekä toimet, jotka Kypros on toteuttanut suositusten noudattamiseksi, ja siinä on pyrittävä laajentamaan, lujittamaan ja syventämään tarvittavia politiikkatoimenpiteitä.
2. Kyproksen on liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaisten velvoitteidensa mukaisesti vakautettava julkista taloutta korkealaatuisin ja pysyvin toimenpitein pitäen samalla vaikutukset vähäosaisiin mahdollisimman pieninä.
3. Jotta alijäämä saataisiin viimeistään vuonna 2016 alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, Kyproksen on oltava valmis toteuttamaan lisää vakauttamistoimia. Erityisesti jos tulot jäävät ennustettua pienemmiksi tai sosiaalimenot lisääntyvät kielteisten makrotaloudellisten vaikutusten vuoksi, Kyproksen hallituksen on oltava valmis toteuttamaan lisätoimenpiteitä ohjelman tavoitteiden ylläpitämiseksi, myös vähentämällä päätösperäisiä menoja, huolehtien kuitenkin, että vaikutus vähäosaisiin on mahdollisimman pieni. Ohjelmakauden aikana saatavat ennusteita suuremmat käteistulot, satunnaiset tulot mukaan lukien, on säästettävä tai käytettävä velan lyhentämiseen. Jos taas odotukset ylittyvät siinä määrin, että tilanne katsotaan pysyväksi, lisätoimien tarve voi ohjelmakauden loppuvuosina pienentyä.
4. Kyproksen on ylläpidettävä rakennerahastojen ja muiden EU:n rahastojen moitteetonta toteuttamista ohjelmaan sisältyviä julkisen talouden tavoitteita kunnioittaen. EU:n rahastojen tuloksellisen toteuttamisen varmistamiseksi Kyproksen hallituksen on huolehdittava siitä, että kansallisia varoja on käytettävissä riittävästi kattamaan jäsenvaltion maksuosuudet Euroopan rakenne- ja investointirahastoihin (EAKR, ESR, koheesiorahasto, maaseuturahasto ja EKTR/EMKR) vuosien 2007-2013 ja 2014-2020 ohjelmakausilla, mukaan lukien ei-tukikelpoiset menot, saatavilla oleva Euroopan investointipankin rahoitus huomioon ottaen. Viranomaisten on varmistettava, että institutionaalisia valmiuksia toteuttaa nykyisiä ja tulevia ohjelmia parannetaan ja että hallinnointiviranomaisilla ja täytäntöönpanoelimillä on käytettävissään asianmukaiset henkilöstöresurssit.
5. Rahoitussektorinsa tervehdyttämiseksi Kyproksen on jatkettava pankkisektorin perusteellista uudistamista ja uudelleenjärjestelyä sekä elinkelpoisten pankkien vahvistamista palauttamalla niiden pääoma asianmukaiselle tasolle, ratkaisemalla niiden maksuvalmiustilanne ja vahvistamalla niiden valvontaa. Ohjelmaan on sisällytettävä seuraavat toimenpiteet ja tulokset:
a)
Varmistetaan, että pankkisektorin maksuvalmiustilannetta seurataan tiiviisti. Väliaikaisia pääomien vapaan liikkuvuuden rajoituksia (mm. käteisnostojen, maksujen ja siirtojen rajoituksia) on seurattava tiiviisti. Tavoitteena on, että rajoitukset ovat voimassa vain niin kauan kuin on ehdottoman välttämätöntä rahoitusjärjestelmän vakauteen kohdistuvien vakavien riskien lieventämiseksi. Rajoitusten asteittaista löyhentämistä koskeva, välitavoitteisiin ja ohjelman toteuttamisessa edistymiseen perustuva ja pankkien maksuvalmiustilanteen mukainen etenemissuunnitelma on julkaistu. Keskuspankkirahoitukseen turvautuvien tai valtiontukea saavien kotimaisten pankkien keskipitkän aikavälin varainhankinta- ja pääomasuunnitelmissa on otettava realistisesti huomioon odotettavissa oleva velkavivun purkaminen pankkisektorilla ja vähennettävä riippuvuutta keskuspankkien lainanannosta välttäen samalla omaisuuserien pikaista myyntiä ja luottolamaa. Vähimmäismaksuvalmiusvaatimuksia koskevat säännökset saatetaan ajan tasalle, jotta tulevaisuudessa voidaan ehkäistä liialliset keskittymät samoihin liikkeeseenlaskijoihin.
b)
Hyväksytään tarvittavat säännöt, joiden mukaan pankkien on nostettava rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen (core tier 1) suhdelukunsa 9 prosenttiin vuoden 2013 loppuun mennessä.
c)
Toteutetaan toimenpiteitä pankkien uudelleenjärjestelystä veronmaksajille aiheutuvien kulujen pitämiseksi mahdollisimman vähäisinä. Ennen valtiontukitoimenpiteiden toteuttamista liike- ja osuuskuntamuotoisten luottolaitosten, joilla on liian vähän pääomaa, on hankittava mahdollisimman paljon pääomaa yksityisistä lähteistä. Uudelleenjärjestelysuunnitelmat on hyväksyttävä virallisesti valtiontukisääntöjen nojalla, ennen kuin valtiontukea annetaan. Liikepankit, joilla on liian vähän pääomaa, voivat valtiontukea koskevien menettelyjen mukaisesti pyytää pääomaa valtiolta, jos muut toimenpiteet eivät ole riittäviä.
d)
Varmistetaan, että luodaan luottorekisteri, että voimassa olevaa lainan haku- ja hallinnointimenettelyjä koskevaa sääntelyä tarkastellaan ja tarvittaessa muutetaan ja että hyväksytään lainsäädäntöä liikepankkien hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän vahvistamiseksi.
e)
Vahvistetaan pankkien hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää muun muassa kieltämällä lainananto riippumattomille hallituksen jäsenille tai heihin sidossuhteessa oleville tahoille.
f)
Maksimoidaan järjestämättömien lainojen takaisinperintä ja minimoidaan samalla lainanottajien kannustimet strategiseen maksujen laiminlyöntiin. Tähän sisältyy vakuuksien pakkotäytäntöönpanoa koskevien rajoitusten lieventäminen ja järjestämättömien lainojen asianmukainen seuranta ja hallinta.
g)
Saatetaan päätökseen osuuskuntamuotoisten luottolaitosten sääntelyn ja valvonnan saattaminen liikepankkien sääntelyä ja valvontaa vastaavaksi.
h)
Toteutetaan osuuskuntamuotoisten luottolaitosten tulevaa rakennetta, toimintaa ja elinkelpoisuutta koskeva strategia, jonka Central Bank of Cyprus on suunnitellut komissiota, EKP:tä ja IMF:ää kuullen.
i)
Tehostetaan yritys- ja kotitaloussektorin velkaantuneisuuden seurantaa ja luodaan puitteet kohdennetulle yksityisen sektorin velkojen uudelleenjärjestelylle tarkoituksena helpottaa uusien lainojen myöntämistä ja vähentää lainansaannin esteitä.
j)
Vahvistetaan edelleen rahanpesun vastaisia säännöksiä ja pannaan täytäntöön toimintasuunnitelma, jolla varmistetaan asiakkaan tuntemista ja huolellisuusvelvollisuutta sekä oikeushenkilöiden läpinäkyvyyttä koskevien parannettujen käytänteiden toteuttaminen parhaiden käytänteiden mukaisesti.
k)
Annetaan lainsäädäntöä pääomitusmääriin perustuvasta pakollisesta valvonnasta.
l)
Otetaan stressitestaus osaksi säännöllistä pankkien etävalvontaa.
m)
Otetaan käyttöön pakolliset tiedonantovelvollisuudet, joilla varmistetaan että pankit tiedottavat säännöllisesti markkinoille edistymisestä pankkien toimintojen uudelleenjärjestelyssä.
n)
Luodaan oikeudelliset puitteet uudelle hallintorakenteelle, jolla hallinnoidaan valtion omistuksia osuuskuntamuotoisella luottosektorilla.
6. Kyproksen viranomaisten on vuonna 2013 pantava määrätietoisesti täytäntöön vuoden 2013 talousarviolaki (sellaisena kuin se on muutettuna) ja vähintään 351 miljoonan euron (2,1 % suhteessa BKT:hen) pysyvät lisätoimenpiteet, jotka on hyväksytty ennen rahoitustuen ensimmäisen maksuerän myöntämistä. Kyproksen on toteutettava seuraavat toimenpiteet:
a)
lisätulojen saamiseksi keskipitkällä aikavälillä sen on uudistettava moottoriajoneuvojen verojärjestelmänsä ympäristöystävällisten periaatteiden mukaisesti;
b)
Cyprus Popular Bankiin talletettuja eläkerahastoja koskevassa korvausjärjestelmässä, jolla varmistetaan samanlainen kohtelu kuin on Bank of Cyprusiin talletetuilla vastaavilla rahastoilla, otetaan huomioon kunkin rahaston kassavirta ja vakuutusmatemaattinen asema ja pidetään julkisen talouden alijäämään kohdistuvat vaikutukset mahdollisimman pieninä. Tällaisten rahastojen yhteiskunnallista hyvinvointia edistävän luonteen vuoksi vuoden 2013 julkisen talouden alijäämätavoitteita voidaan tarkistaa tämän järjestelmän talousarviovaikutusten sisällyttämiseksi siihen; ja
c)
joulukuun 2012 jälkeen käyttöön otettujen vakauttamistoimenpiteiden täysimääräinen toteuttaminen on varmistettava.
7. Kyproksen on sovellettava seuraavia toimenpiteitä 1 päivästä tammikuuta 2014:
a)
menopuolella talousarvioon sisällytetään seuraavat: sosiaalisista tulonsiirroista aiheutuvien menojen supistaminen tulonsiirtojen kohdentamista parantamalla; julkisen sektorin ja laajemman julkisen sektorin palkkojen ja ylityökorvausten alentaminen edelleen; opiskelijoiden ja eläkeläisten joukkoliikennekorttien muuttaminen maksullisiksi; ja rakenneuudistustoimenpiteiden toteuttaminen koulutussektorilla resurssien käytön parantamiseksi; ja
b)
tulopuolella vuoden 2014 talousarvioon sisällytetään seuraavat: julkisen ja yksityisen sektorin työntekijöiden bruttoansioista vähennettävän tilapäisen maksun voimassaolon pidentäminen 31 päivään joulukuuta 2016; arvonlisäveron korottaminen; valmisteverojen korottaminen; ja yleisen sosiaalivakuutusjärjestelmän maksuosuuksien korottaminen.
8. Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden varmistamiseksi Kyproksen on toteutettava finanssi- ja rakennepoliittisia uudistuksia, jotka sisältävät muun muassa seuraavat toimenpiteet ja tulokset:
a)
yleisen eläkejärjestelmän ja julkisen sektorin eläkejärjestelmän uudistamisen jatkaminen tarvittaessa eläkejärjestelmän pitkän aikavälin elinkelpoisuuden varmistamiseksi huolehtien samalla eläkkeiden riittävyydestä. Uudistusvaihtoehtojen on perustuttava vakuutusmatemaattiseen selvitykseen;
b)
terveydenhuoltomenojen kasvun hillitseminen perusterveydenhuollon resurssien riittävyyden varmistamiseksi vahvistamalla rahoitusrakenteen kestävyyttä ja tehostamalla julkista terveydenhuoltoa; kansallisen terveydenhuoltojärjestelmän perustaminen ja sen rahoituksen kestävyyden varmistaminen huolehtien samalla yleisestä kattavuudesta;
c)
julkisten menojen ja budjettiprosessin tehokkuuden parantaminen tehokkaan julkisen talouden keskipitkän aikavälin kehyksen avulla osana julkisen varainhoidon parantamista. Näin voidaan vaikuttaa talousarvion vakauttamistoimiin ottaen samalla huomioon tarve varmistaa riittävät välineet olennaisen tärkeille politiikanaloille, kuten koulutukselle ja terveydenhuollolle. Tämän kehyksen on oltava kaikilta osin neuvoston direktiivin 2011/85/EU (3) sekä talous- ja rahaliiton vakautta, yhteensovittamista sekä ohjausta ja hallintaa koskevan, Brysselissä 2 päivänä maaliskuuta 2012 allekirjoitetun sopimuksen mukainen;
d)
parhaiden käytänteiden mukaisesti laaditun asianmukaisen lainsäädännöllisen ja institutionaalisen kehyksen säätäminen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia varten;
e)
ohjelman laatiminen vankan hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän (corporate governance) luomiseksi valtion omistamille ja puoliksi julkisille yrityksille sekä yksityistämissuunnitelman vireille pano talouden tehokkuuden parantamiseksi ja velanhoitokyvyn palauttamiseksi;
f)
veronkannon ja verohallinnon tuloksellisuuden ja tehokkuuden parantamiseen tähtäävän kokonaisvaltaisen uudistussuunnitelman laatiminen ja toteuttaminen, mihin kuuluvat myös toimenpiteet, joilla torjutaan veropetoksia ja veronkiertoa ja varmistetaan kansainvälistä veroyhteistyötä ja verotietojen vaihtoa koskevien lakien ja normien täysimääräinen ja oikea-aikainen soveltaminen;
g)
kiinteistöverotuksen uudistaminen;
h)
julkishallinnon uudistaminen sen toimivuuden ja kustannustehokkuuden parantamiseksi erityisesti tarkistamalla julkishallinnon kokoa, työehtoja ja toiminnallista organisaatiota, jotta voidaan varmistaa julkisten resurssien tehokas käyttö ja tarjota väestölle laadukkaita palveluja;
i)
sosiaalietuuksien yleisen rakenteen ja etuuksien tason uudistaminen pyrkien resurssien tehokkaaseen käyttöön ja sopivaan tasapainoon sosiaaliavustusten ja työnteon kannustimien välillä. Suunnitellulla sosiaalihuollon uudistuksella olisi varmistettava, että sosiaaliavustukset toimivat turvaverkkona, jolla varmistetaan vähimmäistoimeentulo niille, jotka eivät pysty hankkimaan peruselintasoa, kuitenkin niin, että kannustimet työn vastaanottamiseen säilyvät; ja
j)
Kyproksen julkisen talouden kattava tarkastus muun muassa niiden syiden arvioimiseksi, jotka johtivat liiallisen velan syntymiseen.
9. Kyproksen on varmistettava, että palkkojen indeksoinnin keskeyttäminen pysyy voimassa koko julkisella sektorilla ohjelman loppuun asti. Mahdolliset vähimmäispalkan muutokset on tehtävä työmarkkinaosapuolia kuullen, ja niiden on vastattava talouden ja työmarkkinoiden kehitystä.
10. Kyproksen on valmisteltava täsmällisiä toimintaehdotuksia aktivointipolitiikassaan havaittujen puutteiden korjaamiseksi. Sen on ryhdyttävä pikaisiin toimiin mahdollisuuksien luomiseksi nuorille ja heidän työllistymisnäkymiensä parantamiseksi nuorisotakuun perustamisesta annetun neuvoston suosituksen (4) tavoitteiden mukaisesti. Nuorille suunnattujen toimenpiteiden suunnittelu, hallinnointi ja täytäntöönpano on integroitava tehokkaasti laajempaan aktivointipolitiikkojen järjestelmään, ja niiden on oltava johdonmukaisia suhteessa sosiaaliturvajärjestelmän uudistamiseen ja sovittuihin talousarviotavoitteisiin.
11. Kyproksen on tehtävä alakohtaiseen lainsäädäntöön loput tarpeelliset muutokset, joita Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/123/EY (5) täysimääräinen täytäntöönpano edellyttää. Palvelumarkkinoilta on poistettava perusteettomat esteet, erityisesti säänneltyjen ammattien osalta. Kilpailupuitteita on kohennettava parantamalla toimivaltaisen kilpailuviranomaisen toimintaa ja varmistamalla kansallisten sääntelyviranomaisten riippumattomuus ja toimivalta.
12. Kyproksen on huolehdittava antamatta olevien saantokirjojen määrän vähentämisestä, ryhdyttävä toimiin kiinteistöjen ostajille siirrettävien saantokirjojen kiinnitysten pikaiseksi vapauttamiseksi ja pantava rakennustodistusten ja saantokirjojen antamisen sitovat määräajat täytäntöön.
13. Kyproksen on muutettava kiinnitetyn omaisuuden pakkohuutokauppaa koskevia sääntöjä ja sallittava yksityiset huutokaupat mahdollisimman nopean aikataulun mukaisesti. Asioiden käsittelyvauhtia tuomioistuimissa on nopeutettava, ja tuomioistuinten käsittelyruuhka on purettava ohjelmakauden loppuun mennessä. Kyproksen on tehtävä aloitteita matkailualan kilpailukyvyn vahvistamiseksi laatimalla konkreettinen toimintasuunnitelma, joka tähtää esimerkiksi hiljattain tarkistetussa, vuosia 2011-2015 koskevassa matkailualan strategiassa määriteltyjen määrällisten tavoitteiden saavuttamiseen. Kyproksen on raportoitava lentoyhteyksiä koskevista tarpeistaan ilmailupoliittisen strategian pohjaksi.
14. Energiasektorilla Kyproksen on pantava kolmas energiapaketti kaikilta osin täytäntöön, sen estämättä, mitä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/72/EY (6) 44 artiklan 2 kohdassa ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/73/EY (7) 49 artiklan 1 kohdassa säädetään. Kyproksen on harkittava, hyödyntääkö se sille näissä artikloissa myönnettyjä poikkeuksia. Samalla on muotoiltava kattava kehityssuunnitelma Kyproksen energiasektorin uudelleenjärjestelyä varten. Suunnitelmassa on oltava:
a)
maakaasun hyödyntämisen edellyttämän infrastruktuurin toteutussuunnitelma, jossa otetaan huomioon kaupalliset vaihtoehdot ja riskit;
b)
kattava yhteenveto uudelleenjärjestellyn energiasektorin ja kaasun viennin sääntelyjärjestelmästä ja markkinajärjestelystä sekä merellä olevien kaasuvarojen myyntiä koskevasta asianmukaisesta kehyksestä, joka tähtää tulojen maksimointiin; ja
c)
hiilivetyvarojen hallinnan institutionaalisten puitteiden luomista koskeva suunnitelma, johon kuuluu myös kansainvälisesti tunnustettuja parhaita käytänteitä noudattaen perustettava rahasto, joka vastaanottaa ja hoitaa merellä tapahtuvasta kaasun hyödyntämisestä saatavia julkisia tuloja.
15. Kyproksen on pyydettävä komissiolta teknistä apua ohjelmakauden aikana. Pyynnössä on yksilöitävä ja eriteltävä ne teknisen avun tai neuvontapalveluiden alat, joita Kyproksen viranomaiset pitävät olennaisina maan makrotalouden sopeutusohjelman toteuttamisen kannalta.
3 artikla
Kumotaan päätös 2013/236/EU.
4 artikla
Tämä päätös on osoitettu Kyproksen tasavallalle.
Tehty Brysselissä 13 päivänä syyskuuta 2013.