РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1195/2014 НА КОМИСИЯТА
от 29 октомври 2014 година
за налагане на временно изравнително мито върху вноса на определена дъгова пъстърва с произход от Турция
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 12 от него,
след консултации с държавите членки,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедурата
(1)
На 15 февруари 2014 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (известието за започване на процедура), Европейската комисия (Комисията) обяви започването на антисубсидийна процедура по отношение на вноса в Съюза на определена дъгова пъстърва с произход от Турция (засегнатата държава) въз основа на член 10 от Регламент (ЕО) № 597/2009 (основния регламент). Поправка на Известието за започване на процедура беше публикувана в Официален вестник на 4 септември 2014 г. (3)
(2)
Комисията започна разследването вследствие на жалба, подадена на 3 януари 2014 г. от Danish Aquaculture Association (жалбоподателя) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство в Съюза на определена дъгова пъстърва. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за субсидиране на определена дъгова пъстърва и за съществена вреда, произтичаща от субсидирането, които Комисията счете за достатъчно основание за започването на разследване.
(3)
В съответствие с член 10, параграф 7 от основния регламент преди започване на процедурата Комисията уведоми правителството на Турция (ПТ), че е получила надлежно документирана жалба, в която се твърди, че субсидираният внос на определена дъгова пъстърва с произход от Турция причинява съществена вреда на промишлеността на Съюза. Комисията покани ПТ на консултации с цел изясняване на положението във връзка със съдържанието на жалбата и постигане на взаимно приемливо решение.
(4)
ПТ прие поканата за консултации и впоследствие те бяха проведени. По време на консултациите не се стигна до взаимно приемливо решение. След провеждането на консултациите бяха получени коментари от ПТ. Комисията взе предвид коментарите.
2. Паралелна антидъмпингова процедура
(5)
На 15 февруари 2014 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4), Комисията също така обяви започването на антидъмпингово разследване по отношение на вноса в Съюза на същия продукт с произход от Турция.
(6)
Анализите на вредата, проведени в рамките на настоящото антисубсидийно разследване и в рамките на паралелното антидъмпингово разследване, се основават на едно и също определение за промишленост на Съюза, на едни и същи представителни производители от Съюза и на един и същ разследван период и доведоха до идентични заключения, освен ако не е посочено друго. Това беше счетено за целесъобразно с цел да се рационализира анализът на вредата и да се гарантира последователност на констатациите. По тази причина коментарите относно различни аспекти на вредата, направени в хода на една от тези процедури, бяха взети предвид и при двете разследвания.
3. Заинтересовани страни
(7)
В известието за започване Комисията прикани заинтересованите страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването. Освен това Комисията специално информира жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, ползвателите и вносителите, производителите износители в Турция и турските органи, както и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, за започването на разследването и ги прикани да вземат участие.
(8)
Всички заинтересовани страни имаха възможността да изразят становището си относно започването на разследването и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури. Не бяха получени коментари.
4. Изготвяне на извадка
(9)
В известието за започване на процедурата Комисията обяви, че може да направи подбор чрез извадка на заинтересованите страни, по-специално на производителите от Съюза, несвързаните вносители и производителите износители в Турция в съответствие с член 27 от основния регламент.
4.1. Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(10)
В известието си за започване на процедура Комисията обяви, че е направила временен подбор на извадка от производители от Съюза. В съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент и с оглед на факта, че промишлеността на Съюза е силно фрагментирана, като съществуват над 700 малки и средни предприятия производители (МСП), Комисията подбра извадка от производители въз основа на най-големия представителен обем на производството, за които е разумно да се очаква, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време, като също така се има предвид географското разпределение и достатъчното обхващане на различните етапи и видове производство (производство на жива, прясна, замразена, филетирана и пушена пъстърва). Тази извадка се състоеше от девет производители от Съюза. Включените в извадката производители от Съюза представляваха повече от 12 % от общото производство на Съюза въз основа на посочените в жалбата данни. Комисията покани заинтересованите страни да изложат коментарите си по временната извадка. Не бяха получени коментари в рамките на крайния срок и по този начин временната извадка беше потвърдена. Извадката е представителна за промишлеността на Съюза.
4.2. Изготвяне на извадка от вносители
(11)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от несвързани вносители да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(12)
Три несвързани вносителя предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. С оглед на малкия брой Комисията реши, че не е необходимо изготвяне на извадка.
4.3. Изготвяне на извадка от производители износители
(13)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички производители износители в Турция да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към мисията на Република Турция в Европейския съюз с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(14)
Осемнадесет групи от производители износители в Турция предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Общият деклариран обем на износа за Съюза от тези дружества на определената дъгова пъстърва през 2013 г. представлява целият износ на Турция за Съюза.
(15)
В съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четири групи производители износители въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза, за които е разумно да се очаква, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време, като също така се има предвид географското разпределение. Включените в извадката дружества представляват почти 64 % от декларираните продажби за износ за Съюза и дружествата са разположени в два различни региона.
(16)
В съответствие с член 27, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации с всички известни производители износители, които са засегнати, и с турските органи във връзка с подбора на извадката. Едно дружество оспори подбора на включените в представителната извадка дружества и заяви, че трябва да бъде включено в нея. То заяви, че се занимава изключително с производството, обработката и продажбата на пъстърва (т.е., че няма каквито и да било други дейности) и извършва това от 1971 г. насам, което го прави първия производител на разглеждания продукт в Турция. Освен това то твърди, че има значителни продажби на националния пазар и накрая - че е най-големият производител в региона на Мармара.
(17)
Комисията припомня, че подборът на включените в представителната извадка дружества е направен съгласно критерия за най-голям обем в съответствие член 27, параграф 1 от основния регламент, като се взема предвид броят на производителите, за които е разумно да се очаква, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време. Тъй като предложената извадка представлява 64 % от износа на разглеждания продукт за Съюза, тази извадка е представителна за състоянието на турската промишленост. Освен това включените в извадката дружества са разположени в два различни региона (от трите представени региона), което се счита за достатъчно за целите на разследването. Поради това Комисията счита, че дружествата, включени в извадката, съответстват на най-големите представителни обеми на вноса, за които е разумно да се очаква, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време.
5. Индивидуално разглеждане
(18)
Единадесет дружества или групи от дружества поискаха индивидуално разглеждане по силата на член 27, параграф 3 от основния регламент. На този етап от разследването Комисията не е взела решение относно искането за индивидуално разглеждане. Комисията ще реши дали да предостави индивидуално разглеждане на окончателния етап от разследването.
6. Отговори на въпросника
(19)
Комисията изпрати въпросници до ПТ, до всички включени в извадката дружества в Съюза, до трима вносители и до включените в извадката групи от производители износители в Турция.
(20)
Три дружества в рамките на група от турски производители износители поискаха освобождаване от задължението за предоставяне на отговори на въпросника. Едно от тези дружества заяви, че е осъществявало дейност главно в производството на лаврак и каракуда и че произвежда само малък обем от разглеждания продукт. Друго дружество управлява малък супермаркет и връзката му с разглеждания продукт е незначителна, а трето е било свързан вносител, който не е имал значителни продажби на разглеждания продукт през разследвания период. Комисията реши да освободи дружеството, управляващо малкия супермаркет, от задължението за попълване на отговорите на въпросника. Тя обаче продължи да отстоява позицията си, че дружеството, осъществяващо дейност главно в производството на лаврак и каракуда, както и свързаният вносител, трябва да попълнят въпросника, тъй като произведените (в случая на производителя износител) или търгуваните (в случая на свързания вносител) обеми въпреки това са били значителни.
(21)
Отговори на въпросника бяха получени от ПТ и от всички други включени в извадката групи от производители износители в Турция и дружествата, поискали индивидуално разглеждане.
7. Проверки на място
(22)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на временното определяне на субсидията, вредата от нея и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в съответствие с член 26 от основния регламент в помещенията на следните дружества:
а)
Производители от Съюза:
-
Aqualande SAS, Рокфор, Франция
-
Danaqua, Гриндстед, Дания
-
Danforel A/S, Гриндстед, Дания
-
Kongeåens Dambrug, ApS, Броруп, Дания
-
LaFo Forellen GmbH, Оберндорф, Германия
-
Hofer Forellen GmbH, Оберндорф, Германия
-
Zakład Hodowli Pstrąga w Zaporze - Mylof, Рител, Полша
-
Piszolla, S.L., Гуадалахара, Испания
-
Az.Agr. Trot. Erede Rossi Silvio Di Rossi Niccola, Сефро, Италия
-
Grupo Tres Mares, S.A., Ла Коруня, Испания
б)
Производители износители в Турция
-
Група от свързани дружества „GMS“, Бодрум, Турция:
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Ști
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Gűműsdoga Su Űrűnleri Űretim Ihracat Ithalat AȘ
-
Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști
-
Hakan Komandit Șirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd.Ști
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Ști
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. Ve Tic. Ltd. Ști
-
Група от свързани дружества „Kilic“, Бодрум, Турция:
-
Bafa Su Ürünleri Yavru Űretim Merkezi San Tic A.S,
-
Kilic Deniz Űrűnleri Űretimi Ihracat Ithalat ve Ticaret AȘ,
-
KLC Gida Ürünleri Ith.Ihr.Ve Tic.A.Ș,
-
Kilic Erșen Su Űrűnleri Ithalat Ihr. San ve Tic, Ltd. Ști,
-
Група от свързани дружества „Özpekler“, Денизли, Турция:
-
Özpekler Ins.Taah.Day. Tük. Mall.Su Ürün.San.ve Tic.,
-
Özpekler Ithalat Ihracat Su Ürünleri San.Ve Tic. Ltd. Sti,
-
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ith. Ihr. San. ve Tic. Ltd. Ști (Ternaeben), Кайзери, Турция
в)
Правителството на Турция:
-
Министерството на икономиката, Анкара, Турция
-
Министерството на храните, земеделието и животновъдството, Анкара, Турция
г)
Вносители в Съюза, свързани с турски износители:
-
Spador S.R.L. (Spador)
-
Ternäben Service GmbH (TSG),
-
Ternäben Vertrieb GmbH (TVG)
д)
Производител от Съюза (преработвател), свързан с производител износител в Турция (Ternäben)
-
Ternäben Spółka z.o.o., Полша (TPL)
8. Разследван период и разглеждан период
(23)
Разследването на субсидията и вредата обхвана периода от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2013 г. (разследвания период). Проучването на тенденциите, които имат значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период (разглеждания период).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(24)
Разглежданият продукт е дъгова пъстърва (Oncorhynchus mykiss):
-
жива, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
прясна, охладена, замразена и/или пушена:
-
под формата на цели риби (с глави), независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
без глави, независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1 kg, или
-
под формата на филе с единично тегло, равно на или по-малко от 400 g,
с произход от Турция и понастоящем класирана в кодове по КН ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 и ex 0305 43 00 (разглежданият продукт).
(25)
Както вече беше споменато в съображение 1, определението за разглеждания продукт е подлежало на поправка. Корекцията е била чисто редакционна и обхватът не е бил засегнат.
2. Сходен продукт
(26)
Разследването показа, че продуктът, произвеждан и продаван на турския национален пазар и/или изнасян за Съюза, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики, както и една и съща основна употреба.
(27)
На този етап Комисията реши, че тези продукти следователно са сходни продукти по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.
3. Твърдения относно обхвата на продукта
(28)
Някои заинтересовани страни заявиха, че пушената пъстърва следва да се изключи от обхвата на продукта. Според тези страни съществуват различия в производствения процес и различия във физическите, техническите и химическите характеристики в сравнение с непушената пъстърва. Освен това турските органи заявиха, че структурата на разходите на производителите на пушени филета значително се е различавала от структурата на разходите на останалите производители, което показва, че пушените и непушените продукти не са един и същ продукт. И накрая, тези страни се позоваха на две предходни антидъмпингови разследвания по отношение на сходни продукти (едра дъгова пъстърва и сьомга), приключени съответно през 2004 г. (5) и 2005 г. (6), при които пушените продукти са били извън обхвата на продукта. Страните се позоваха по-специално на съображение 9 от Регламент (ЕО) № 437/2004 на Съвета (7), където според тях се посочва, че процесът на опушване променя основните качества на въпросния продукт. Въз основа на това пушената пъстърва следва да бъде изключена от обхвата на продукта в настоящото разследване.
(29)
Разследването показа, че различните форми на продукта - „прясна“, „охладена“, „замразена“ или „пушена“ пъстърва - обхванати от определението за разглеждания продукт, имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики. По-специално всички пъстърви са имали едни и същи присъщи качества (химически, хранителни или други) и обработката не е лишила рибата от тях, а само е довела до различни форми на продукта, които са били просто различни средства за консервиране на рибата преди по-нататъшната обработка, приготвяне, готвене или консумация. Поради това беше направено заключението, че консервирането чрез опушване не изменя съществено основните физически, технически и химически характеристики на продукта.
(30)
Що се отнася до различните производствени процеси и различните структури на разходите, страните не обясниха как това би могло да е оказало въздействие върху заключението, че пушените и непушените продукти са един и същ продукт. Във всеки случай всяка възможна разлика в производствените процеси като такава не оказва въздействие върху определението за обхвата на продукта. Освен това в този конкретен случай производственият процес и структурата на разходите за пушените филета в действителност не са се различавали значително от производствения процес и структурата на другите форми на представяне на пъстървата. Основният елемент на разходите на всяка форма на представяне на продукта са разходите за отглеждане, включващи основно разходите за фураж (рибно брашно и рибно масло), разходите за енергия и разходите за хайвер или млади екземпляри. Поради това твърденията в това отношение следва да бъдат отхвърлени.
(31)
В предходните разследвания, на които се позоваха заинтересованите страни, и за разлика от настоящото разследване, пушените продукти не са били включени в жалбата, довела до започването на разследвания по тези случаи. Поради това те не са били в обхвата на тези разследвания и следователно не са били разследвани. Съображение 9 от Регламент (ЕО) № 437/2004 на Съвета се отнася до твърдение на заинтересована страна, че замразените цели риби и рибни филета следва да се изключат от процедурата. Въпреки това при разследването не е било установено или конкретно заключено, че пушените продукти следва да бъдат изключени от обхвата на продукта. Въз основа на констатацията от настоящото разследване, че всички форми на представяне на пъстървата имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики, този аргумент следва да бъде отхвърлен.
(32)
Поради горните причини твърдението, че пушените продукти следва да бъдат изключени от обхвата на продукта, на този етап беше отхвърлено.
В. СУБСИДИЯ
1. Въведение
(33)
Жалбоподателят твърди, че ПТ субсидира своя сектор на аквакултурите. Жалбата съдържа prima facie доказателства за няколко практики на субсидиране, включени както в законодателството, така и в редица документи относно политиката, на които се основава държавната подкрепа за сектора.
(34)
Комисията направи преглед и анализира документите, представени в жалбата, както и допълнителните документи, предоставени в хода на разследването от ПТ и от включените в извадката производители износители, и установи, че всички тези документи показват, че секторът на аквакултурите в Република Турция се ползва с преференциално третиране в много области.
(35)
Решението на турските органи да субсидират конкретно сектора на аквакултурите датира от 2003 г. и е довело до прехвърлянето на големи суми публични средства на турски производители и износители през последните десет години.
(36)
Както беше посочено в съображения 3 и 4 по-горе, в рамките на предварително проведените консултации между ПТ и Комисията ПТ не оспори съществуването на никоя от разследваните схеми.
2. Разследвани схеми
(37)
Комисията изпрати въпросници на ПТ и на включените в извадката производители износители, като поиска информация относно следните схеми, за които се твърди, че включват отпускането на субсидии на сектора на аквакултурите.
-
Държавна подкрепа за инвестиции в сектора на аквакултурите
-
Освобождаване от мита
-
Освобождаване от ДДС
-
Данъчно облекчение
-
Помощ за премията за социално осигуряване (за вноските на работодателите)
-
Помощ за лихви
-
Предоставяне на земя
-
Помощ за данъка върху доходите
-
Помощ за премията за социално осигуряване (за вноските на наетите лица)
-
Преки субсидии, отпускани на производителите на пъстърва
-
Преки субсидии за производителите на пъстърва
-
Преки субсидии за биологичното производство на пъстърва
-
Специфично подпомагане за млади екземпляри пъстърва
-
Субсидирани заеми и застраховки за производителите на пъстърва
-
Нисколихвени инвестиционни заеми и бизнес заеми от Ziraat Bankasi
-
Нисколихвени инвестиционни заеми и бизнес заеми от Земеделски кредитни кооперативи
-
Пул за селскостопанско застраховане и ставки за помощ за премията
-
Субсидии за консултации
-
Субсидии за риболовни кораби
-
Закупуване на гориво за риболовни кораби (данъчно облекчение за потребление на гориво за кораби)
-
Бракуване на риболовни кораби
-
Други субсидии и други програми за субсидиране
3. Държавна подкрепа за инвестиции в сектора на аквакултурите
3.1. Въведение
(38)
ПТ е въвело схема за подпомагане на предприятия, които инвестират средства в определени сектори и региони, включително в сектора на аквакултурите. Целта на тази схема е:
-
увеличаване на производството и заетостта,
-
насърчаване на големи инвестиции, допринасящи за международната конкурентоспособност,
-
стимулиране на преките чуждестранни инвестиции,
-
подкрепяне на инвестициите за дейности за опазване на околната среда и за научноизследователски и развойни дейности в съответствие с целите, очертани в различните планове и годишни програми за развитие на Турция, които са посочени по-долу.
3.2. Правно основание
(39)
Следните правни разпоредби предвиждат държавна подкрепа за инвестиции в сектора на аквакултурите: Постановление № 2012/3305 на Турция, публикувано на 19 юни 2012 г., относно държавната подкрепа за инвестиции, и Комюнике № 2012/1, публикувано на 20 юни 2012 г., относно прилагането на постановлението относно държавната подкрепа за инвестиции, публикувани в Официален вестник № 28328 и № 28329 съответно.
3.3. Констатации от разследването
(40)
Въпреки че Постановление № 2012/3305 на Турция е приложимата схема за подпомагане за разследвания период, подобни разпоредби са били в сила от 2006 г. насам и дори преди това. Този факт е от значение, тъй като субсидиите, свързани със закупуването на дълготрайни активи, като например инвестиционните субсидии, могат да бъдат разпределени за разследвания период, дори ако те са били предоставени преди разследвания период.
(41)
Разследването потвърди съществуването на различни схеми за подпомагане от държавата. Производството на аквакултури е изрично посочено в приложение 2/A към Постановление № 2012/3305 сред секторите, които могат да се ползват от стимули като освобождаване от данък добавена стойност (ДДС), освобождаване от мита, данъчно облекчение, принос към инвестициите, помощ за премията за социално осигуряване (за вноските на работодателите), предоставяне на земя, помощ за лихвите, помощ за данъка върху доходите и помощ за премията за социално осигуряване (за вноските на наетите лица). Въз основа на степента на икономическо развитие на шестте региона, определени в Постановление № 2012/3305, интензитетът на помощта може да бъде различен.
(42)
Макар че разследването потвърди съществуването на програми за „регионално инвестиране“, никое от включените в извадката дружества не се е възползвало от всички схеми. Няколко от тях са се ползвали от освобождаване от ДДС и от мито, което важи в еднаква степен за всичките шест региона в Турция. Въпреки това, тъй като включените в извадката дружества са закупили машини и оборудване от дружества от Съюза в рамките на митническия съюз между ЕС и Турция, мито не е било дължимо. Освен това, тъй като Турция прилага система за данъчен кредит и ДДС върху продукцията, получените по време на разследвания период ползи са се състояли само в печелене на време (два месеца), докато данъчните органи възстановят ДДС на дружествата. Реалната полза би била лихвата, дължима на търговска банка за периода до възстановяването на ДДС. Тази полза е незначителна и не бе допълнително анализирана.
(43)
Едно от включените в извадката дружества се е ползвало от данъчно облекчение поради закупуването на машини в рамките на горепосоченото регламентиране на държавната подкрепа за инвестиции. Вместо общоприложимата данъчна ставка за корпоративния данък от 20 % то е платило само 4 %.
(44)
Същото включено в извадката дружество се е възползвало и от програмата за помощ за премията за социално осигуряване. Като притежател на удостоверение за насърчаване на инвестициите то се е ползвало с помощ за премията за социално осигуряване за вноските на работодателите и служителите. След като е осъществило инвестицията си, дяловете на работодателите и служителите за премията за социално осигуряване на дружеството, съответстващи на минималната работна заплата, са били освободени от Института за социално осигуряване за новосъздадени работни места. Министерството на икономиката е финансирало схемата.
3.4. Заключение
(45)
Държавната подкрепа за инвестиции временно се счита за субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент, когато държавната подкрепа е под формата на данъчни стимули, т.е. когато държавните приходи иначе са дължими, но в действителност са били пропуснати или не са били събрани.
(46)
Субсидията е специфична и подлежаща на изравняване, тъй като ползата от нея е специфично ограничена до списък с икономически сектори. Достъпът до субсидията е допълнително ограничен до определени предприятия, извършващи дейност в определени сектори. Освен това субсидията не отговаря на изискванията за неспецифичност, предвидени в член 4, параграф 2, буква б) от основния регламент, като се имат предвид броят и качеството на ограниченията, приложими за определени сектори, най-вече тези, които я ограничават до определени видове предприятия или напълно изключват определени сектори.
(47)
Аквакултурите са изрично посочени в приложение 2А към постановлението като една от дейностите, които могат да се ползват от този вид освобождаване от данъци. В приложение 4 към постановлението се посочват секторите, които не могат да се ползват от стимули по тази схема.
(48)
Следователно съгласно член 3, параграф 2 от основния регламент горепосочените субсидии се считат за финансово участие от страна на правителството, което предоставя полза на получателите.
3.5. Изчисляване на размера на субсидията
(49)
Едно дружество се е възползвало от ползите по горепосочените схеми. Тази полза за дружеството обаче е сметната за незначителна.
4. Преки субсидии за производителите на пъстърва
4.1. Въведение
(50)
Преките субсидии на произведен килограм пъстърва са основната схема за субсидиране, която се прилага в полза на разглеждания продукт. Тези субсидии се преразглеждат всяка година като част от годишния преглед на селскостопанските субсидии.
4.2. Правно основание
(51)
Следните правни разпоредби предвиждат преки субсидии: Постановление № 2013/4463 на Турция относно селскостопанските субсидии през 2013 г., с дата 7 март 2013 г. и публикувано в Официален вестник № 28612 от 8 април 2013 г. (прилагано със задна дата, считано от 1 януари 2013 г.).
4.3. Констатации от разследването
(52)
Разследването потвърди съществуването на преки субсидии за пъстървата. Беше установено, че за разследвания период нивото на субсидията за килограм пъстърва е било определено на 0,65 TL/kg за производство до 250 тона годишно. Половината от тази сума (0,325 TL/kg) е била предоставена за произведени количества между 251 - 500 тона/годишно и не са били отпуснати субсидии за произведени количества над 500 тона. Субсидията е била предоставена на производителите на разглеждания продукт с лиценз от Министерството на храните, земеделието и животновъдството.
(53)
Преди да се направи каквото и да било плащане, е било необходимо производителите да бъдат регистрирани в системата за регистрация на аквакултури към Министерството на храните, земеделието и животновъдството. Те подлежат на редовни и внезапни инспекции.
(54)
Три от четирите включени в извадката групи от дружества са се ползвали от преки субсидии по време на разследвания период, тъй като те сами са отглеждали пъстървата. Най-голямата група - Ternaeben, обаче не е отглеждала пъстърва, а я е купувала (основно жива пъстърва и замразени цели риби) от несвързани производители и я е преработвала. Поради това тя не е получавала преки субсидии. В резултат на това възникна въпросът дали ползата от преките субсидии е приложима и за Ternaeben, и за останалите три включени в извадката групи от дружества, които не само са отглеждали, но и са купували определено количество пъстърва от несвързани дружества с цел преработка.
(55)
Във връзка с това Комисията подчертава, че разглежданият продукт обхваща както пряко субсидираната суровина, а именно живата пъстърва, така и продуктите надолу по веригата (пресни и замразени цели риби, филета, пушена пъстърва). Тъй като производството на жива пъстърва се субсидира и практически всички, които отглеждат пъстърва в Турция, се ползват от тази схема, всички производители на разглеждания продукт (а именно на жива пъстърва и продуктите надолу по веригата) се ползват от тази схема за пряко субсидиране, независимо от това дали те сами отглеждат пъстървата или я купуват с цел по-нататъшна преработка.
(56)
Ползата за производителите на разглеждания продукт при всички случаи може да бъде доказана. Във връзка с това Комисията сравни разходите за отглеждане на пъстърва на трите включени в извадката дружества, които сами отглеждат пъстървата (включително обоснованите и умерените по размер разходи за реализация, общите и административните разходи и печалбата) с цената, платена за закупуване на жива или охладена риба от несвързани доставчици. Комисията установи, че за трите дружества покупната цена за жива или охладена риба е била по-ниска от средните разходи за отглеждането.
(57)
Що се отнася до групата Ternaeben, Комисията сравни средните разходи за отглеждането на пъстърва на другите три включени в извадката дружества (включително обоснованите и умерените по размер разходи за реализация, общите и административните разходи и печалбата) с индивидуалната средна покупна цена, платена от Ternaeben за жива или охладена риба. Беше установено, че средните разходи за отглеждането на пъстърва на другите три включени в извадката дружества са по-високи от средната покупна цена, платена от групата Ternaeben. Беше установено, че платената от групата средна покупна цена е в съответствие с цената, платена от другите включени в извадката дружества.
(58)
Поради това Комисията счита, че включените в извадката дружества, дотолкова, доколкото са закупили пъстърва от несвързани дружества, също са се възползвали от схемата за пряко субсидиране.
(59)
Жалбоподателят твърди, че е извършено допълнително плащане за подпомагане на биологичното производство на пъстърва и производството на млади екземпляри на бройка. Разследването потвърди съществуването на допълнително плащане за подпомагане на биологичното производство на пъстърва. Въпреки това беше установено, че в Турция е съществувало само едно дружество за биологично производство на пъстърва, но то наскоро е изпаднало в несъстоятелност. В резултат на това през разследвания период не са били предоставяни субсидии за биологичното производство на пъстърва.
(60)
В допълнение Комисията установи, че специфичната подкрепа за производството на млади екземпляри е съществувала през 2012 г., но е била преустановена, считано от 2013 г., тъй като нивото на производството на млади екземпляри в Турция вече е било задоволило нуждите на пазара.
4.4. Заключение
(61)
Въз основа на констатациите от разследването Комисията стига до временното заключение, че посоченият по-горе публичен принос е под формата на директни безвъзмездни помощи по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент и следователно предоставя пряка полза на турските производители на пъстърва в съответствие с член 3, параграф 2 от основния регламент. Предоставя се „полза“, тъй като прякото финансиране (безвъзмездните средства) се предоставя от публичните органи без заплащането на лихвен процент или възнаграждение. Такива безплатно предоставяни средства обикновено не са налични на пазара.
(62)
Схемата за преки субсидии е специфична и подлежаща на изравняване по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния регламент, тъй като достъпът до нея е ограничен до определени предприятия. Предприятията в сектора на аквакултурите са изрично посочени и пъстървата е ясно определена като един от видовете, които се ползват от тази схема за субсидиране. Тези директни безвъзмездни помощи са специфични, тъй като предоставящата ги организация и законодателството, по което действа предоставящата организация, изрично ограничават достъпа до тези безвъзмездни средства само до предприятия, осъществяващи дейност в сектора на аквакултурите.
4.5. Изчисляване на размера на субсидията
(63)
Общата полза за дадено дружество е отговаряла на средния размер на получените по време на разследвания период преки субсидии за собствено отглежданата жива риба и средния размер на отпуснатите от ПТ субсидии, изчислен въз основа на общия размер на предоставените субсидии и разделен на общия размер на производството на пъстърва в Турция за закупената жива риба.
(64)
В таблицата по-долу е показан временно определеният размер на ползата от горепосочените безвъзмездни средства, като тя съответства на сумата, получена през разследвания период от засегнатите дружества.
Преки и непреки субсидии
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
GMS
7,0 %
Kilic
9,6 %
Özpekler
6,8 %
Ternaeben
9,5 %
5. Субсидирани заеми
5.1. Въведение
(65)
Някои публични и частни правни субекти са предоставили преференциални заеми на дружества, осъществяващи дейност в сектора на аквакултурите. Основните засегнати правни субекти са описани по-долу.
(66)
Земеделските кредитни кооперативи (АСС) са частни правни субекти, създадени от земеделски производители (т.е. физически или юридически лица, които се занимават със земеделско производство) в Турция, с цел да се подпомогнат финансовите им нужди при тяхната работа.
(67)
Земеделската банка на Република Турция (Türkiye Cumhurriyeti Ziraat Bankasi или „Ziraat Bankasi“) е държавна банка и публичен орган, чиито акции се притежават изцяло от подсекретариата на Министерството на финансите. В рамките на правителствена програма, посочена в съображение 70 по-долу, която се прилага и за разследвания период, Ziraat Bankasi предоставя преференциални заеми за сектора на аквакултурите с цел насърчаване на земеделското производство и агробизнеса. За тази цел Министерският съвет ежегодно определя продължителността, процедурите и принципите на програмата, а Министерството на финансите прехвърля на Ziraat Bankasi останалата сума от плащането на лихвата, съответстваща на дисконтовия лихвен процент. Поради това се смята, че Ziraat Bankasi разполага с държавна власт и следователно е публичен орган.
(68)
Организацията за развитие на малките и средните предприятия (KOSGEB) е публичен орган, чиято цел е увеличаване на дела на малките и средните предприятия (МСП) в икономиката и социалното развитие чрез предоставяне на качествени услуги и помощ за развитие на конкурентоспособността на МСП и разпространяване на културата на предприемачество. KOSGEB попада в сферата на компетентност на Министерството на науката, промишлеността и технологиите и е частично независима.
(69)
Türk Eximbank (Eximbank) е създадена от турското правителство на 21 август 1987 г. с Постановление № 87/11914 в изпълнение на Закон № 3332 и е изцяло държавна банка и публичен орган, действащ като основен инструмент на турското правителство за насърчаване на износа в стратегията на Турция за устойчив износ. Eximbank е получила пълномощия от правителството да подкрепя външната търговия и турските изпълнители/инвеститори, които работят в чужбина, с цел увеличаване на износа на турския бизнес и за укрепване на неговата международна конкурентоспособност. Затова се смята, че Eximbank разполага с държавна власт и следователно е публичен орган.
5.2. Правно основание
(70)
Следните правни разпоредби предвиждат субсидирани заеми: Постановление № 2013/4271 на Турция, публикувано в Официален вестник № 28561 от 16 февруари 2013 г., относно разширяването на нисколихвените инвестиционни заеми и бизнес заемите от Ziraat Bankasi и АСС през 2013 г., Постановление № 2010/27612 на Турция, публикувано в Официален вестник на 15 юни 2010 г., относно заеми при нулев лихвен процент за МСП и Закон № 3332 на Турция, публикуван на 31 март 1987 г. в Официален вестник № 19417 (А) относно експортните заеми от Eximbank, турската банка за експортно кредитиране.
5.3. Констатации от разследването
(71)
Преференциалните заеми от Eximbank и KOSGEB бяха разследвани въз основа на съответните твърдения в жалбата по отношение на субсидираните заеми. Разследването потвърди съществуването на нисколихвени заеми. Все пак за никой от включените в извадката производители износители не беше установено да се е възползвал от заеми, предоставени от АСС.
(72)
Комисията установи, че по време на разследвания период едно дружество, включено в извадката, е получило четири преференциални заема от Ziraat Bankasi съгласно разпоредбите на Постановление № 4271/2013. В рамките на земеделските заеми Ziraat Bankasi е разширила инвестиционните заеми по отношение на закупуването на машини и оборудване, като банката е разширила и оперативните заеми с цел финансиране на оперативни разходи.
(73)
В допълнение към преференциалните заеми от Ziraat Bankasi едно от включените в извадката дружества е ползвало заем при нулев лихвен процент съгласно Постановление № 2010/27612, въз основа на което KOSGEB управлява различните програми за подпомагане на МСП. МСП, които работят в сектора на аквакултурите, също имат право да се възползват от тези програми за подпомагане.
(74)
Нещо повече, по време на разследването беше установено, че две от включените в извадката дружества са получили съответно два и шест нисколихвени заема от Eximbank. По време на проверката на място, осъществена от ПТ, представителят на Eximbank е потвърдил, че Eximbank отпуска заеми на турски износители при по-добри условия от обичайно предлаганите на пазара.
5.4. Заключение
(75)
Горепосочените нисколихвени заеми временно се считат за субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) и параграф 2 от основния регламент.
(76)
Въз основа на констатациите от разследването Комисията стига до заключението, че предоставената на получателя полза е под формата на намаление на лихвените проценти на заемите, получени за производство на аквакултури. Схемата - заеми с държавна подкрепа - предоставя полза на получателя на заемите, тъй като тези заеми се отпускат при финансови условия, които не съответстват на пазарните условия за заеми със сравним падеж. Те се отпускат под пазарните лихвени проценти.
(77)
Тези схеми са специфични по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния регламент, тъй като предоставящите ги органи или законодателството, по което действат предоставящите ги органи, изрично ограничават достъпа само до определени предприятия.
(78)
Поради това всички горепосочени заеми се считат за подлежащи на изравняване субсидии, които предоставят полза и са специфични по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент.
5.5. Изчисляване на размера на субсидията
(79)
В член 6, буква б) от основния регламент се предвижда, че ползите от преференциални заеми временно се изчисляват като разлика между сумата на изплатените лихви и стойността, която дружествата биха платили за подобен търговски заем на пазара. Като референтна стойност Комисията приложи среднопретегления лихвен процент за заемите в Турция за разследвания период с помощта на електронната платформа за търговия Bloomberg (индекс WAIRCOMM).
(80)
Ползата за разследвания период беше изчислена, като бе изчислена разликата между действително платената лихва през разследвания период и лихвата, която щеше да бъде платена въз основа на референтната стойност.
(81)
Изчислените маржове на субсидията за включените в извадката производители износители въз основа на тази методология са следните:
Преференциални заеми
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Kilic
0,1 %
Özpekler
0,3 %
6. Пул за селскостопанско застраховане и ставки за помощ за премията
6.1. Въведение
(82)
Законът за селскостопанското застраховане и Правилникът за принципите на прилагане на Пула за селскостопанско застраховане определят целта на правителството за предоставяне на застрахователно покритие срещу загуби на рибни запаси и улов от производители на пъстърва вследствие на множество възможни заболявания, природни бедствия, злополуки и т.н.
(83)
Видовете застраховки, които се включват в Пула за селскостопанско застраховане, са i) застраховка на реколтата, ii) застраховка на оранжерии, iii) застраховка на едър рогат добитък, iv) застраховка на дребен рогат добитък, v) застраховка на птици, и vi) застраховка на аквакултури.
6.2. Правно основание
(84)
Правното основание на тази програма е Законът за селскостопанското застраховане № 5363 и Постановление № 2012/4138 на Турция относно рисковете, продуктите и регионите в обхвата на Пула за селскостопанско застраховане и ставките за помощ за премията, публикувано в Официален вестник № 28537 от 23 януари 2013 г.
6.3. Констатации от разследването
(85)
Разследването потвърди съществуването на тази схема за субсидиране. Съгласно членове 12 и 13 от Закона за селскостопанското застраховане № 5363 и Постановление № 2012/4138 относно рисковете, продуктите и регионите в обхвата на Пула за селскостопанско застраховане и ставките за помощ за премията (Постановление № 2012/4138) производителите на продукти от аквакултури могат да се ползват от помощ от правителството за премията по застраховка, както се предвижда в член 1/6 от Постановление № 2012/4138.
(86)
Дружество, което иска да кандидатства пред Пула за селскостопанско застраховане, попълва проект на застрахователната полица, която желае. След това дружеството се проверява от Пула за селскостопанско застраховане за оценка на риска и му се предлага застрахователна полица, която включва и сумата на дължимата премия. Ако дружеството, което работи в сектора на селското стопанство, приеме офертата, правителството плаща половината от застрахователната премия.
(87)
Комисията установи, че селскостопанските производители в Турция като цяло не застраховат своята продукция. Само едно от включените в извадката дружества се е възползвало от програмата на правителството за помощ за застрахователната премия в продължение на 3 месеца от разследвания период. След това то е преминало към частен застраховател.
6.4. Заключение
(88)
На практика ползата от тази схема е под формата на намаление на финансовите разходи, направени за застраховането на аквакултурите. Схемата представлява субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент под формата на директни безвъзмездни помощи от правителството за производителите на пъстърва, както и „финансово участие“ по смисъла на основния регламент, тъй като получателят на субсидията се ползва от благоприятна застрахователна премия, която е далеч под нивото на предлаганите на пазара застрахователни премии за покритие на сравними рискове. Схемата предоставя полза по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент. Ползата се равнява на разликата между премиите, предлагани в контекста на търговска застрахователна полица, и субсидираната премия.
(89)
Субсидията е специфична, тъй като предоставящата я организация и законодателството, по което действа предоставящата организация, изрично ограничават достъпа до тези безвъзмездни средства само до предприятия, осъществяващи дейност в сектора на селското стопанство, и дори изрично визират рисковете, на които са изложени производителите на аквакултури.
6.5. Изчисляване на размера на субсидията
(90)
Едно дружество се е възползвало от ползите по тази схема. Тази полза за дружеството обаче е сметната за незначителна.
6.6. Субсидии за консултации
(91)
Тази схема има за цел да осигури необходимите знания и ноу-хау на производителите на аквакултури, за модернизиране и увеличаване на производството и за повишаване на неговата ефективност. За никой от включените в извадката производители износители не беше установено да се е възползвал от тази схема по време на разследвания период.
6.7. Субсидии за гориво и за бракуване на риболовни кораби
(92)
Тези субсидии са свързани със закупуването на гориво за риболовни кораби или пък са свързани с бракуването на риболовни кораби. Плащанията на такива субсидии по-специално са от полза за риболовни дейности. За никой от включените в извадката производители износители не беше установено да се е възползвал от тези субсидии по време на разследвания период.
6.8. Заключение относно субсидирането
(93)
Комисията изчисли за всяка програма стойностите на подлежащите на изравняване субсидии по отношение на разследваните дружества в съответствие с разпоредбите на основния регламент и събра тези стойности, за да изчисли общия размер на субсидията за всяка група за разследвания период.
(94)
С цел да определи маржовете на общата субсидия Комисията най-напред изчисли процента на субсидиране, който е съотношението между размера на субсидията и общия оборот на дружеството. След това този процент бе използван, за да се изчисли субсидията, предоставена за износа на разглеждания продукт за Съюза през разследвания период.
(95)
След това бе изчислен размерът на субсидията в еквивалент на цяла риба на разглеждания продукт, изнасян за Съюза през разследвания период, и посочените по-долу маржове бяха изчислени като процент от цената CIF на същия износ в еквивалент на цяла риба.
(96)
За оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, Комисията изчисли среднопретегления марж на субсидията. Следователно този марж беше определен въз основа на маржовете за включените в извадката производители износители.
(97)
По отношение на всички други производители износители Комисията определи маржа на субсидията въз основа на наличните факти в съответствие с член 28 от основния регламент. За тази цел Комисията определи степента на съдействие на производителите износители. Степента на съдействие е обемът на износа на оказалите съдействие производители износители за Съюза, изразен като процент от общия обем на износа - както е докладвано в статистическите данни за вноса от Евростат - от засегнатата държава за Съюза.
(98)
Степента на съдействие в този случай е висока, тъй като вносът на оказалите съдействие производители износители представлява над 80 % от общия износ за Съюза по време на разследвания период. Въз основа на това Комисията реши да използва остатъчния марж на субсидията на равнището на включеното в извадката дружество с най-високия марж на субсидията.
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
GMS
7,0 %
Kilic
9,7 %
Özpekler
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
Среднопретеглена стойност на извадката
8,2 %
Марж на субсидията в национален мащаб
9,7 %
Г. ВРЕДА
1. Определение за промишленост на Съюза и производство на Съюза
(99)
По време на разследвания период сходният продукт е бил произвеждан от повече от 700 производители в Съюза. Те представляват „промишлеността на Съюза“ по смисъла на член 8, параграф 1 от основния регламент.
(100)
Общото производство на Съюза по време на разследвания период беше изчислено на около 170 милиона килограма „еквиваленти на цяла риба“ (WFE) въз основа на данни, предоставени от асоциации на националните и европейските производители, както и от отделни дружества. Както беше посочено в съображение 10, в извадката бяха подбрани девет производители от Съюза, които представляват повече от 12 % от общото производство на Съюза на сходния продукт.
2. Потребление на Съюза
(101)
Комисията определи потреблението на Съюза въз основа на изчисления общ обем на продажбите, осъществени от производителите от Съюза на пазара на Съюза, и на общия обем на вноса по данни от Евростат.
(102)
Общият обем на продажбите на производителите от Съюза беше изчислен, както е посочено в съображение 130 по-долу.
(103)
Що се отнася до обема на вноса, Евростат докладва данни за нетните тегла за продукти с шест различни кода по КН, а именно живи, пресни, охладени, замразени и/или пушени под формата на цели и/или изкормени риби или рибни филета. Нетните тегла бяха преобразувани в WFE с цел сравнение, като регистрираното в Евростат количество на вноса беше разделено на посочените по-долу коефициенти на преобразуване. Тези коефициенти на преобразуване бяха предоставени в жалбата и са често използвани в промишлеността.
Таблица 1
Коефициенти на преобразуване
Представяне на продукта
Коефициент
Живи
1,00
Пресни/охладени/замразени (изкормени)
0,85
Филета: пресни/охладени/замразени
0,47
Филета: Пушени
0,40
(104)
Съответните кодове по КН обхващат и други видове риба, които не са включени в обхвата на настоящото разследване, като кафява пъстърва (Salmo trutta), пъстърва от видовете Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita и Oncorhynchus gilae. Разследването обаче установи, че видовете, различни от разглеждания продукт, не се произвеждат в Турция или се произвеждат само в незначителни количества. Тази констатация беше основана на информацията, предоставена от турската промишленост на Федерацията на европейските производители на аквакултури (ФЕПА), и на други публични източници на информация (8), съпоставени, когато това е възможно, със съответните официални статистически данни на Турция. Въз основа на това беше направено заключението, че статистическите данни на Евростат са предоставили достатъчно надеждни и пълни данни за вноса.
(105)
Потреблението на Съюза, както беше установено, е останало стабилно през периода 2010 - 2011 г., след това е намаляло с 5 % между 2011 г. и 2012 г. и е спаднало с още 7 % между 2012 г. и разследвания период. Като цяло потреблението е отбелязало спад от 12 % през разглеждания период.
Таблица 2
Потребление на Съюза (kg WFE)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Общо потребление на Съюза
183 399 382
183 932 215
173 599 493
162 108 475
Индекс
100
100
95
88
Източник: ФЕПА, Евростат.
3. Внос от засегнатата държава
3.1. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатата държава
(106)
Както беше посочено в съображение 103, Комисията установи обема на вноса, изразен в kg WFE, въз основа на данни от Евростат. Пазарният дял на вноса беше установен въз основа на обема на вноса от Турция и на общото потребление на Съюза.
(107)
Вносът в Съюза от засегнатата държава се е променял, както следва:
Таблица 3
Обем на вноса (в kg в „еквивалент на цяла риба“ (WFE) и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на вноса от Турция (в kg WFE)
15 664 502
21 510 620
22 113 656
27 008 376
Индекс
100
137
141
172
Пазарен дял
9 %
12 %
13 %
17 %
Индекс
100
137
149
195
Източник: Евростат.
(108)
Въпреки спада в потреблението обемът на вноса на разглеждания продукт за Съюза е отбелязал стабилен ръст през разглеждания период и е нараснал общо със 72 %. Това е довело до увеличаване на съответния пазарен дял от 9 % през 2010 г. до 17 % през разследвания период, т.е. увеличение в размер на 8 процентни пункта или на 95 % през разглеждания период.
3.2. Цени на вноса от засегнатата държава и подбиване на цените
(109)
Комисията установи средните цени на вноса въз основа на данните на Евростат, като раздели общия обем на турския внос, изразен в kg WFE, на общата стойност на този внос. Подбиването на цените в резултат на вноса беше установено въз основа на данните на включените в извадката производители износители.
(110)
Средната цена на вноса в Съюза от засегнатата държава се е променяла, както следва:
Таблица 4
Цени на вноса (EUR/kg WFE)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Турция
2,63
2,78
2,83
2,75
Индекс
100
106
108
105
Източник: Евростат.
(111)
Средните цени на вноса на разглеждания продукт са се увеличили с 8 % между 2010 и 2012 г. и впоследствие са намалели с 3 % между 2012 г. и разследвания период. Като цяло средната цена на вноса се е увеличила с 5 % през разглеждания период.
(112)
Комисията определи подбиването на цените по време на разследвания период, като сравни: а) среднопретеглените продажни цени за всеки вид на продукта на включените в извадката производители от Съюза към несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода; и б) съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта на вноса от включените в извадката производители износители към първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база стойност, застраховка, навло (база CIF).
(113)
Сравнението на цените беше извършено за всеки вид на продукта по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, при необходимост със съответните корекции, и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза по време на разследвания период. Той показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване на цените, вариращ между 5 и 18 % от вноса от засегнатата държава на пазара на Съюза.
(114)
Един включен в извадката производител износител заяви, че Комисията следва да обърне подобаващо внимание на всяка разлика в нивото на търговия. Разследването обаче показа, че не съществуват разлики в нивото на търговия между включените в извадката производители от Съюза и включените в извадката производители износители в Турция. Поради това този аргумент следва да бъде отхвърлен.
(115)
Асоциацията на егейските износители (представляваща турските износители) и един производител износител заявиха, че промишлеността на Съюза е съсредоточена главно върху производството на произведена по биологичен начин пъстърва и розова пъстърва, които имат значително по-висока цена в сравнение с изнасяната от Турция пъстърва. Поради това те заявиха, че цените не са съпоставими. Както бе обяснено в съображение 113 по-горе обаче, сравненията на цените бяха направени за всеки отделен вид на продукта по отношение на сделки на същото ниво на търговия със съответните корекции при необходимост. В резултат на това ценовите разлики, дължащи се на различните видове на продукта, бяха надлежно взети под внимание.
(116)
Асоциацията на егейските износители също така заяви, че промишлеността на Съюза използва различни производствени процеси, водещи до различни оптични и органолептични характеристики и до разлика в срока на трайност. Беше изказано твърдението, че пъстървата, произведена от промишлеността на Съюза, има и различни диапазони на теглото в сравнение с пъстървата, произведена в Турция. Според твърдението всички тези елементи са оказвали въздействие върху сравнението на цените и поради това следва да бъдат взети под внимание. Не бяха представени обаче никакви доказателства за обосноваването на тези твърдения, нито пък доказателствата, събрани по време на разследването, бяха в подкрепа на тези твърдения. Както бе обяснено в съображение 113, сравненията на цените бяха направени за всеки отделен вид на продукта по отношение на сделки на същото ниво на търговия със съответните корекции при необходимост. С оглед на това всяка една разлика, дължаща се на различните видове на продукта, бе надлежно взета под внимание.
(117)
Поради това твърденията, направени по отношение на сравненията на цените, следва да бъдат отхвърлени.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.1. Общи бележки
(118)
В съответствие с член 8, параграф 4 от основния регламент при проверката на въздействието на субсидирания внос върху промишлеността на Съюза беше направена оценка на всички икономически показатели, оказващи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
(119)
Както беше посочено в съображение 10, за определянето на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, беше използвана извадка.
(120)
За определянето на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията оцени макроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в жалбата, и данните, предоставени от ФЕПА и Евростат. Данните се отнасяха за всички производители от Съюза. Комисията оцени микроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза. Данните бяха свързани с включените в извадката производители от Съюза. И двата набора от данни бяха счетени за представителни за икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
(121)
Макроикономическите показатели са: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност и равнище на маржа на субсидията.
(122)
Микроикономическите показатели са: средни единични цени, разходи за единица продукция, разходи за труд, запаси, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
4.2. Макроикономически показатели
4.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(123)
Данни за обема на производството на промишлеността на Съюза бяха получени от ФЕПА и от жалбоподателя. Данните на ФЕПА се събират на база франко рибовъдното стопанство и са свързани с уловената жива риба във всяка държава членка. Тъй като данните на ФЕПА обхващаха само част от разследвания период, те бяха допълнени от изчисленията на жалбоподателя. Освен това, тъй като данните на ФЕПА се събират на база франко рибовъдното стопанство и са свързани с уловената жива риба, както и за да се избегне двойното отчитане, делът на вноса от всички източници, предназначен за преработка (около 20 % от целия обем на вноса, с изключение на пушената риба, въз основа на информацията, предоставена в отговорите на въпросника от включените в извадката производители износители), беше добавен към производството на жива риба на ЕС.
(124)
Въз основа на това през разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 5
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на производството (kg WFE)
168 291 314
161 896 836
151 960 522
136 950 842
Индекс
100
96
90
81
Производствен капацитет (kg WFE)
220 309 323
215 689 275
209 607 237
183 616 771
Индекс
100
98
95
83
Използване на капацитета
76 %
75 %
72 %
75 %
Индекс
100
98
95
98
Източник: жалбоподател, ФЕПА, данни от включените в извадката производители от Съюза и от включените в извадката производители износители, Евростат.
(125)
Производството е намалявало през всяка година от разглеждания период. През разследвания период производството е намаляло с 19 % в сравнение с 2010 г. Това намаление е било по-силно изразено, отколкото спадът на потреблението през разглеждания период.
(126)
Производственият капацитет беше изчислен, като обемът на производството беше разделен на степента на използване на капацитета на включените в извадката производители от Съюза.
(127)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза е намалял със 17 % по време на разглеждания период. Констатациите от разследването показват, че редица производители от Съюза са закрили своите производствени съоръжения по време на разглеждания период, което е довело до намаляване на общия производствен капацитет на Съюза.
(128)
Степента на използване на капацитета на производителите от Съюза е била около 75 % през разглеждания период, като е намаляла с 1 процентен пункт между 2010 г. и края на разследвания период.
4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(129)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 6
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на продажбите на пазара на Съюза (kg WFE)
163 321 913
156 440 124
146 677 898
130 729 993
Индекс
100
96
90
80
Пазарен дял
89 %
85 %
84 %
81 %
Индекс
100
96
95
91
Източник: жалбоподател, ФЕПА, данни от включените в извадката производители от Съюза, Евростат.
(130)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза беше установен въз основа на общия обем на производството, както бе описано в съображение 123, чрез приспадане на експортните продажби на промишлеността на Съюза.
(131)
Обемът на експортните продажби се основаваше на данни от Евростат, преобразувани в kg WFE. Другите видове пъстърва, евентуално включени в разглежданите кодове по КН, бяха счетени за незначителни, тъй като те не са били произвеждани в Съюза или са били произвеждани само в много малки количества. Поради това беше счетено, че Евростат е предоставил достатъчно надеждни данни за износа на дъгова пъстърва през разглеждания период.
(132)
По този начин обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалявал постоянно между 2010 г. и разследвания период и като цяло с 20 % през целия разглеждан период. Тази отрицателна тенденция е била по-силно изразена от намалението на общото потребление през същия период, както беше описано в съображение 105.
(133)
В резултат на това пазарният дял на промишлеността на Съюза също е намалявал през разглеждания период и като цяло е намалял с 8 процентни пункта през същия период. В същото време турският внос се е увеличил със 72 %, а съответният пазарен дял - с 8 процентни пункта, както беше описано в съображение 108 по-горе, което съответства на загубата на пазарен дял на промишлеността на Съюза.
4.2.3. Растеж
(134)
Потреблението на Съюза е спадало от 2011 г. до края на разследвания период. Независимо от намаляващото търсене на пазара на Съюза вносът от Турция почти се е удвоил и е довел до нарастващ пазарен дял през разглеждания период. По този начин промишлеността на Съюза е изгубила част от пазарния си дял, докато разглежданият внос е успял да увеличи своя дял на намаляващия пазар на Съюза. В същото време обемът на производството на промишлеността на Съюза е намалял в по-голяма степен, отколкото се е свил пазарът, докато обемът на турския внос се е увеличил както в абсолютно, така и в относително изражение.
4.2.4. Заетост и производителност
(135)
През разглеждания период заетостта и производителността са се променяли, както следва:
Таблица 7
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Брой на наетите лица
3 692
3 413
3 144
2 862
Индекс
100
92
85
78
Производителност (kg WFE на наето лице)
45 578
47 431
48 332
47 847
Индекс
100
104
106
105
Източник: жалбоподател, ФЕПА, данни от включените в извадката производители от Съюза.
(136)
Заетостта в промишлеността на Съюза беше изчислена въз основа на общия обем на производството, разделен на производителността на включените в извадката производители от Съюза. Като се има предвид намаляването на обема на производството (таблица 5), равнището на заетост в промишлеността на Съюза е намаляло с 22 % по време на разглеждания период.
(137)
Тъй като заетостта е намаляла с по-голям темп, отколкото обемът на производството, приблизителната производителност на наето лице, измерена като продукция в kg WFE на едно наето лице, е нараснала с 5 % по време на разглеждания период.
4.2.5. Размер на подлежащите на изравняване субсидии и възстановяване от последиците от предишно субсидиране или дъмпинг
(138)
Всички маржове на субсидията са значително над нивото de minimis. Във връзка с въздействието на размера на подлежащите на изравняване субсидии върху промишлеността на Съюза, предвид обема и цените на вноса от Турция, може да се счита, че това въздействие не е незначително.
(139)
Тъй като това е първото антисубсидийно разследване по отношение на разглеждания продукт, не са налице данни, които предоставят възможност да се направи оценка на въздействието на евентуално предишно субсидиране или дъмпинг.
4.3. Микроикономически показатели
4.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(140)
През разглеждания период среднопретеглените единични продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 8
Продажни цени в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средни единични продажни цени за несвързани клиенти EUR/kg WFE
2,76
2,91
2,89
2,95
Индекс
100
105
105
107
Производствени разходи за единица продукция EUR/kg WFE
2,73
2,84
2,89
2,98
Индекс
100
104
106
109
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза.
(141)
Средната единична продажна цена на включените в извадката производители от Съюза първо се е увеличила от 2,76 EUR на kg WFE през 2010 г. до 2,91 EUR през 2011 г., след което е намаляла на 2,89 EUR през 2012 г. и отново се е увеличила на 2,95 EUR през разследвания период. Като цяло средната продажна цена на включените в извадката производители от Съюза се е увеличила със 7 % през разглеждания период. Това увеличение обаче не е било достатъчно, за да отговори на паралелното увеличение на производствените разходи от 9 % през същия период. В резултат на това през разследвания период средната единична нетна продажна цена е паднала под производствените разходи за единица продукция.
(142)
Производствените разходи на включените в извадката производители от Съюза са нараснали от 2,73 EUR/kg WFE през 2010 г. на 2,84 EUR/kg WFE през 2011 г. През 2012 г. е отчетено по-умерено увеличение до 2,89 EUR. По-голямо увеличение до 2,98 EUR е настъпило през разследвания период, когато производствените разходи са надхвърлили средните единични продажни цени, което е направило производството на Съюза като цяло нерентабилно. Най-важният елемент на производствените разходи са разходите за фураж (рибно брашно и рибно масло) заедно с разходите за енергия и разходите за хайвер или млади екземпляри, които през разглеждания период са се увеличили и които поради това са отразени в увеличението на средните производствени разходи.
4.3.2. Разходи за труд
(143)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9
Средни разходи за труд за наето лице
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средни разходи за труд за наето лице (в евро)
26 585
26 958
28 276
27 757
Индекс
100
101
106
104
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза.
(144)
Между 2010 г. и разследвания период средните разходи за труд за наето лице на включените в извадката производители в Съюза са се увеличили с 4 %. Това общо увеличение през разглеждания период е относително слабо и във всеки случай е под общото увеличение на разходите за труд (7,5 %) (9) и инфлацията (9,6 %) (10) в Съюза през същия период.
4.3.3. Запаси
(145)
Пъстървата е бързоразвалящ се продукт, който ако не е замразен, има срок на трайност под две седмици. Тъй като включените в извадката производители от Съюза не поддържат запаси от пъстърва след улова и не замразяват в значителна степен тяхното производство, в настоящото разследване нивата на запасите не се считат за значим показател за вредата.
4.3.4. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(146)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 10
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
1,1 %
2,5 %
- 0,1 %
- 0,8 %
Индекс
100
230
- 13
- 88
Паричен поток (1 000 EUR)
- 1 242
2 828
1 715
- 5 210
Индекс
100
428
338
- 220
Инвестиции (1 000 EUR)
3 952
4 158
4 371
10 265
Индекс
100
105
111
260
Възвръщаемост на инвестициите
1,8 %
4,3 %
- 0,2 %
- 1,3 %
Индекс
100
238
- 13
- 74
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза.
(147)
Комисията определи рентабилността на включените в извадката производители от Съюза чрез изразяване на печалбата преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби. През 2010 и 2011 г. рентабилността леко се е увеличила, но е останала на ниски нива, съвсем малко над нулевата стойност. Ситуацията се е влошила допълнително през 2012 г., когато рентабилността е станала отрицателна, и през разследвания период, когато загубите са се увеличили допълнително. Това, както беше обяснено в съображение 142, се дължи на възходящата тенденция в производствените разходи при невъзможност на промишлеността на Съюза да увеличи съответно цените си. През целия разглеждан период редица производители от Съюза са прекратили дейността си.
(148)
Нетният паричен поток е способността на производителите от Съюза сами да финансират дейностите си. Нетният паричен поток е отбелязал възходяща тенденция от 2010 до 2011 г., след което е започнал да спада. Между 2012 г. и разследвания период тенденцията значително се е влошила, което е довело до отрицателен общ кумулативен паричен поток през разглеждания период. Като цяло отрицателната тенденция на паричния поток следва низходящата тенденция на рентабилността, въпреки че отрицателният паричен поток през 2010 г. и значителният спад между 2012 г. и разследвания период са настъпили и в резултат на инвестициите, направени във връзка с усилията за консолидация, както е пояснено в съображение 149.
(149)
Инвестициите са се увеличили съвсем слабо през периода 2010 - 2012 г., докато през разследвания период е имало значително увеличение. Инвестициите са били свързани с придобиването на производствени съоръжения от дружества, преустановили дейността си, и/или с консолидацията на свързани дружества, а не със замяната на вече съществуващи активи или придобиването на допълнително и/или ново оборудване. По този начин върховата стойност в инвестициите, наблюдавана през разследвания период, е била свързана основно с консолидацията. Това се потвърждава от факта, че общите производствени мощности са намалели със 17 % през разглеждания период.
(150)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Възвръщаемостта на инвестициите е следвала същата тенденция като рентабилността, а именно: тя се е увеличавала от 2010 до 2011 г., като същевременно е оставала съвсем малко над точката на рентабилност. Възвръщаемостта на инвестициите след това е спаднала и през 2012 г. е станала отрицателна. През разследвания период тя е намаляла още повече. Това отрицателно развитие е резултат от факта, че промишлеността на Съюза не е била в състояние да повиши цените си въпреки тенденцията за нарастване на производствените разходи.
(151)
Що се отнася до способността за привличане на капитал, влошаването на способността на включените в извадката производители от Съюза да генерират парични постъпления за сходния продукт е влошило тяхното финансово състояние чрез намаляване на вътрешно генерираните средства. Що се отнася до финансирането от банки, са срещани все по-големи трудности при получаването на банково финансиране. Разследването установи, че като цяло способността за привличане на капитал се е влошила.
5. Заключение относно вредата
(152)
Разследването ясно показа, че на този етап промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда. Вредата по-специално се е изразявала в загуба на пазарен дял и спад на рентабилността. В същото време вносът на разглеждания продукт е увеличил пазарния си дял и беше установено, че е подбивал цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза.
(153)
Някои показатели за вреда, като единичната продажна цена, средните разходи за труд на наето лице, производителността и инвестициите, са се развили в положителна посока. По отношение на единичните продажни цени увеличението е било вследствие на увеличените производствени разходи. Това увеличение обаче не е компенсирало пълното увеличение на производствените разходи за единица, като по този начин е довело до отрицателна рентабилност през 2012 г. Както беше обяснено в съображение 144, увеличението на средните разходи за труд на наето лице на промишлеността на Съюза е било под общото увеличение на разходите за труд и инфлацията в Съюза. Промишлеността на Съюза е трябвало да намали броя на наетите лица, което е довело до увеличаване на производителността на всеки служител. Увеличаването на инвестициите е било свързано главно с придобиването на производствени съоръжения от дружества, преустановили дейността си, и/или с консолидацията, а не със замяната на вече съществуващи активи или придобиването на ново оборудване.
(154)
Повечето показатели за вреда са показали отрицателни тенденции. Промишлеността на Съюза е отбелязала понижаване на рентабилността, паричните потоци и възвръщаемостта на инвестициите. Рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите, които са били съвсем малко над точката на рентабилност през 2010 и 2011 г., са станали отрицателни през 2012 г. и са спаднали още повече през разследвания период. В същото време обемът на производството, производственият капацитет, заетостта и пазарните дялове са намалели под натиска на субсидирания внос.
(155)
С оглед на изложеното по-горе Комисията на този етап стигна до заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 8, параграф 4 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(156)
В съответствие с член 8, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи дали субсидираният внос от засегнатата държава е нанесъл съществена вреда на промишлеността на Съюза. В съответствие с член 8, параграф 6 от основния регламент Комисията също така проучи дали е възможно и други известни фактори да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза. Комисията се увери, че евентуалната вреда, причинена от фактори, различни от субсидирания внос от засегнатата държава, не е отдадена на субсидирания внос. Тези фактори са:
а)
внос от други трети държави;
б)
равнище на износа на промишлеността на Съюза;
в)
промяна на потреблението;
г)
конкуренция с други рибни видове;
д)
административна и регулаторна тежест, географски ограничения;
е)
ценови натиск, упражняван от големите търговци на дребно;
ж)
свръхинвестиции, финансови разходи, колебания в обменния курс и извънредни загуби, свързани със съдебни спорове.
1. Въздействие на субсидирания внос
(157)
С цел да установи наличието на причинно-следствена връзка между субсидирания внос на разглеждания продукт от Турция и понесената от промишлеността на Съюза вреда Комисията направи анализ на равнищата на обема и цените на субсидирания внос, както и на степента, в която те са допринесли за нанасянето на съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(158)
Разследването показа, че субсидираният внос от засегнатата държава почти се е удвоил през разглеждания период. Това е довело до увеличаване на пазарния дял с 8 процентни пункта - от 9 % през 2010 г. до 17 % през разследвания период. Това е станало въпреки низходящата тенденция в потреблението. В същото време промишлеността на Съюза е загубила 8 процентни пункта от своя пазарен дял.
(159)
Средните цени на субсидирания внос са се увеличили с 5 % между 2010 г. и разследвания период. Това увеличение се е дължало на общото увеличение в производствените разходи. Въпреки това цените на вноса са останали на значително по-ниски нива от тези на промишлеността на Съюза. Субсидираният внос е подбил цените на промишлеността на Съюза със среден марж на подбиване на цените от 9 % през разследвания период. В същото време, предвид увеличения субсидиран внос на разглеждания продукт, който е упражнил значителен ценови натиск върху пазара на Съюза, промишлеността на Съюза не е била в състояние да повиши продажните си цени в достатъчна степен, така че да може да покрие увеличените си производствени разходи и при всички случаи не и над цените на субсидирания внос от Турция.
(160)
Беше констатирано, че увеличението на субсидирания внос от Турция и нарастването на неговия пазарен дял очевидно са съвпаднали със загубата на пазарен дял на промишлеността на Съюза, намаляването на обема на производство, производствения капацитет и заетостта, низходящата тенденция в рентабилността, паричните потоци и възвръщаемостта на инвестициите. Поради това беше счетено, че субсидираният внос упражнява натиск върху промишлеността на Съюза, което впоследствие е допринесло за нейната неспособност да увеличи продажните си цени в съответствие с разходите, за загубата на пазарен дял и за цялостното влошаване на икономическото и финансовото положение.
(161)
Въз основа на изложеното по-горе на този етап Комисията стигна до заключението, че влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза трябва да бъде отдадено на нарастването на вноса на субсидирани цени с произход от Турция и че вносът е изиграл решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
2. Въздействие на други фактори
2.1. Внос от трети държави
(162)
През разглеждания период обемът на вноса от други трети държави (Чили, Норвегия, Босна и Херцеговина и други) се е променял, както следва:
Таблица 11
Внос от трети държави
Държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Общо от всички трети държави с изключение на засегнатата държава
Обем (kg WFE)
4 412 967
5 981 471
4 807 938
4 370 106
Индекс
100
136
109
99
Пазарен дял
2,4 %
3,3 %
2,8 %
2,7 %
Индекс
100
135
115
112
Средна цена (EUR/kg WFE)
2,63
2,85
2,80
2,94
Индекс
100
108
106
112
Източник: Евростат.
(163)
Обемът на вноса от всички други трети държави е бил на ниско равнище и дори леко е намалял през разглеждания период. Той се е увеличил между 2010 и 2011 г., но е спаднал впоследствие и е достигнал малко по-ниски обеми през разследвания период, отколкото в началото на разглеждания период през 2010 г. Пазарният дял е следвал подобна тенденция. Той се е увеличил между 2010 и 2011 г., но отново е спаднал през 2012 г. и през разследвания период. Като цяло техният пазарен дял леко се е увеличил от 2,4 % на 2,7 % по време на разглеждания период. В същото време вносът от Турция е бил на много по-високо ниво както по отношение на обема, така и по отношение на пазарните дялове, и е показал трайна възходяща тенденция.
(164)
Средните цени на вноса са се увеличавали през разглеждания период. Като цяло средните цени на вноса през разглеждания период са се увеличили с 12 %. Цените на вноса от други трети държави са били по-ниски от средните единични продажни цени на включените в извадката производители от Съюза, но по-високи от цените на турския внос, с изключение на 2012 г., когато те са били малко по-ниски.
(165)
С оглед на ниските и стабилни обеми на вноса, както и на ниските и сравнително стабилни пазарни дялове на всички други трети държави и техните ценови равнища, които са следвали общите ценови равнища в Съюза, Комисията на този етап стигна до заключението, че вносът от другите трети държави не е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.2. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(166)
През разглеждания период обемът на износа на промишлеността на Съюза се е променял, както следва:
Таблица 12
Равнище на износа на производителите от Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на износа (kg WFE)
4 969 401
5 456 712
5 282 624
6 220 849
Индекс
100
110
106
125
Средна цена (EUR/kg WFE)
4,08
4,60
4,13
4,16
Индекс
100
113
101
102
Източник: Евроста
(167)
Продажбите за износ на промишлеността на Съюза са се увеличили с 25 % през разглеждания период. Пазарът на Съюза обаче е основният пазар за промишлеността на Съюза и неговият износ е представлявал само около 3 % от производството му през периода 2010 - 2011 г. и около 5 % през разследвания период. Експортните продажни цени на промишлеността на Съюза са били с около 30 % по-високи от средните продажни цени в Съюза, генерирайки по-високи печалби в сравнение с продажбите на пазара на Съюза.
(168)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че равнището на износа на промишлеността на Съюза не е нарушило причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.3. Промяна на потреблението
(169)
Потреблението на Съюза е останало стабилно от 2010 до 2011 г. и е намаляло с 12 % между 2011 г. и разследвания период, а като цяло е намаляло с 12 %. В контекста на намаляващото потребление субсидираният турски внос обаче е успял да увеличи пазарния си дял от 8 процентни пункта или 95 %, докато промишлеността на Съюза е загубила пазарен дял също от 8 процентни пункта. Следователно загубата на обема на продажбите и пазарния дял на промишлеността на Съюза не би могла да бъде обяснена единствено с общото намаление на потреблението. Следователно стабилното увеличение на субсидирания внос при свиващ се пазар на цени, подбиващи продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, самостоятелно е причинило вреда и, както беше заключено в съображение 160, е имало решаваща роля.
(170)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че намаляващото потребление, макар и да е могло да допринесе за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, не би могло само по себе си да обясни вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и следователно не би могло да наруши причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.4. Конкуренция с други рибни видове
(171)
Асоциацията на егейските износители заяви, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е била причинена от конкуренцията с други рибни видове, като пангас, едра пъстърва и сьомга.
(172)
Що се отнася до пангаса, вносът е намалял с около 24 % през разглеждания период. Това е в контраст с увеличението на вноса на разглеждания продукт през същия период.
(173)
По отношение на другите рибни видове бе отбелязано, че според наличната информация, а именно публично достъпно проучване от Fødevareøkonomisk Institut на Университета в Копенхаген (11), едрата пъстърва и сьомгата са заместители, конкуриращи се в един и същ пазарен сегмент. За разлика от това пъстървата, предмет на настоящото разследване, се продава в различни пазарни сегменти и не съществува пряка взаимовръзка между цената на едрата пъстърва или сьомгата и цената на пъстървата, предмет на настоящото разследване.
(174)
Въз основа на това тези твърдения следва да бъдат отхвърлени.
(175)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че конкуренцията с други рибни видове не е допринесла за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.5. Административна и регулаторна тежест, географски ограничения
(176)
Асоциацията на егейските износители заяви също така, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е била причинена от административна и регулаторна тежест, както и от ограничения за използването на определени географски области за цели, свързани с аквакултурите.
(177)
Твърдяната причинно-следствена връзка между посочените административни и регулаторни изисквания и вредата не бе подкрепена с доказателства. По-специално не бе доказано, че административната и регулаторната рамка, включително географските ограничения по отношение на областите на разположение за цели, свързани с аквакултурите, е била променена по време на разглеждания период по такъв начин, че да е в състояние да причини вредата. В действителност тези посочени елементи просто характеризират цялостната икономическа и регулаторна среда на сектора на аквакултурите в Съюза и не могат да обяснят влошаването на положението на промишлеността на Съюза през разглеждания период. Следователно това твърдение следва да бъде отхвърлено.
(178)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че твърдяните административна и регулаторна тежест и географски ограничения не са нарушили причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.6. Ценови натиск, упражняван от големите търговци на дребно
(179)
Асоциацията на егейските износители и един от включените в извадката производители износители заявиха, че големите търговци на дребно в Съюза имат силна позиция при договаряне и че всяка вреда, понесена от производителите от Съюза, се дължи на ценовия натиск, упражняван от тези търговци на дребно, а не на вноса от Турция.
(180)
Нито един от големите търговци на дребно не се отзова и не оказа съдействие в настоящото разследване. Във всеки случай цените на турския внос са били субсидирани и са били под цените на промишлеността на Съюза през целия разглеждан период. През разследвания период маржовете на подбиване на цените са били между 5 и 18 %. При такъв сценарий предполагаемият ценови натиск, упражняван от големите търговци на дребно, не би могъл да обясни цялостното влошаване на икономическото и финансовото положение, и по-специално загубата на пазарен дял, а би могъл да има само незначителен принос за понесената вреда, ако въобще има някакъв принос.
(181)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че всякакъв евентуален ценови натиск, упражняван от големите търговци на дребно, не би могъл да наруши причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.7. Свръхинвестиции, финансови разходи, колебания в обменния курс и извънредни загуби, свързани със съдебни спорове
(182)
Асоциацията на егейските износители заяви, че влошените резултати поне на някои производители от Съюза са се дължали на свръхинвестиции, а не на турския внос. Същата страна освен това изказа твърдението, че спадът в рентабилността на промишлеността на Съюза отчасти се е дължал на увеличените финансови разходи, колебанията в обменния курс и разходите, направени във връзка със съдебни спорове.
(183)
Твърденията относно предполагаеми свръхинвестиции и разходи, направени във връзка със съдебни спорове, не бяха доказани. Нито пък заключенията от разследването бяха в подкрепа на твърдението, че тези фактори биха имали съществено въздействие върху рентабилността на включените в извадката производители от Съюза.
(184)
Твърденията, отнасящи се до увеличаването на финансовите разходи и колебанията в обменния курс, не бяха конкретизирани или обосновани по какъвто и да било начин. Нито пък заключенията от разследването бяха в подкрепа на твърдението, че тези фактори биха имали някакво въздействие върху рентабилността на включените в извадката производители от Съюза.
(185)
Поради това тези твърдения не следва да се вземат предвид.
(186)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че твърдяните свръхинвестиции, финансови разходи, колебания в обменния курс и извънредни загуби, свързани със съдебни спорове, не са допринесли за понесената вреда и по този начин те не биха могли да нарушат причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(187)
Посоченият по-горе анализ показва, че е имало значително увеличение на обема и пазарния дял на субсидирания внос от засегнатата държава. Увеличението на този внос на цени, подбиващи продажните цени в Съюза, е довело до влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза. Въз основа на това се стига до заключението, че вносът от Турция е имал определяща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(188)
Други фактори, които биха могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, също бяха анализирани. В това отношение беше установено, че вносът от други трети държави, износът на промишлеността на Съюза, конкуренцията с други рибни видове, административната и регулаторната тежест, географските ограничения, свръхинвестициите, финансовите разходи, колебанията в обменния курс и извънредните загуби, свързани със съдебни спорове, не са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Други фактори, като промяната на потреблението на Съюза и ценовият натиск, упражняван от големите търговци на дребно, може да са допринесли за понесената вреда, но те не биха могли да нарушат причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза през разследвания период.
(189)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията на този етап стигна до заключението, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от субсидирания внос от засегнатата държава и че никакви други фактори не нарушават причинно-следствената връзка. Вредата по-специално се състои в спад на производството и производствения капацитет, обема на продажбите, пазарния дял, заетостта, като същевременно печалбата и възвръщаемостта на инвестициите са станали отрицателни през разглеждания период.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(190)
В съответствие с член 31 от основния регламент Комисията провери дали, независимо от установяването на вредоносно субсидиране, може да се направи недвусмислено заключение, че приемането на мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Интересът на Съюза беше определен въз основа на оценка на всички различни засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(191)
Разследването установи, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда, причинена от субсидирания внос от Турция.
(192)
Налагането на мерки би възстановило лоялната конкуренция на пазара. Отбелязаната от промишлеността на Съюза низходяща тенденция по отношение на показателите за финансовите резултати е резултат от срещнатите от нея затруднения да се конкурира със субсидирания внос от засегнатата държава. Налагането на изравнителни мита следователно би позволило на промишлеността на Съюза да увеличи цените си, за да покрие производствените разходи и по този начин да увеличи своя пазарен дял, заетост и производство, както и да подобри финансовите си показатели, като рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите.
(193)
Ако мерките не бъдат наложени, ценовият натиск от турския внос е вероятно да продължи да оказва по-нататъшно отрицателно въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза. Това допълнително намаляване на производителността в крайна сметка би довело до допълнително намаляване на производството и нови закривания на производствени обекти, което от своя страна би застрашило заетостта и инвестициите в Съюза.
(194)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че изравнителните мерки са в интерес на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на несвързаните вносители
(195)
В известието за започване Комисията прикани вносителите и техните представителни организации да заявят своя интерес. Както беше посочено в съображение 12 по-горе, три дружества заявиха своя интерес, като попълниха формуляра за изготвяне на извадка за несвързани вносители. Впоследствие бяха изпратени въпросници на трите дружества, заявили интерес, но само едно от тях отговори. От отговора стана ясно, че независимо от това, че тази страна е внесла много малко количество пъстърва по време на разследвания период, тя обикновено не внася пъстърва, а други рибни продукти. Внесеното от това дружество количество пъстърва не беше достатъчно, за да се счита за представително като цяло.
(196)
На по-късен етап друг вносител заяви своя интерес, без обаче да отговори на въпросника. Този вносител твърдеше, че налагането на мита върху пъстървата от Турция би попречило на неговите дейности, свързани с вноса, без обаче да конкретизира това твърдение или да предостави информация, която е от значение за оценката на потенциалното въздействие върху неговата стопанска дейност, като например рентабилността, цените на вноса и цените на препродажбата.
(197)
Макар и да не може да се изключи възможността несвързаните вносители да бъдат засегнати от налагането на изравнителни мита, целта на тези мита е да бъдат възстановени равнопоставените условия на конкуренция на пазара на Съюза. Съществуват и други източници на доставка и вносителите в Съюза би следвало да могат да сменят своите източници на доставка в отговор на налагането на мита. Като цяло разследването не установи никакво значително отрицателно въздействие от налагането на мита върху несвързаните вносители/търговци в Съюза.
(198)
В контекста на изложеното по-горе и при липсата на други данни от несвързани вносители/търговци Комисията на този етап стигна до заключението, че налагането на мерки като цяло не би имало значително неблагоприятно въздействие върху несвързаните вносители/търговци.
3. Интерес на ползвателите, потребителите и доставчиците
(199)
В известието за започване Комисията прикани ползвателите и техните представителни организации, както и представителните организации на потребителите да заявят своя интерес. Освен това Комисията се свърза с всички известни заинтересовани страни. Въпреки това нито една от тези страни не се отзова.
(200)
След изтичането на крайния срок, посочен в известието за започване, две страни, твърдящи, че са доставчици на машини за турски производители/преработватели на пъстърва, заявиха своя интерес.
(201)
Едната страна заяви, че налагането на мита би довело до увеличаване на цените за крайните потребители. Тази страна обаче не обоснова това твърдение. Разследването не установи никакво значително отрицателно въздействие от налагането на мита върху крайните потребители. Както беше посочено по-горе, организациите на потребителите не оказаха съдействие и не предоставиха информация, въз основа на която въздействието на мерките да може да бъде подробно оценено. Във всеки случай, макар изравнителните мита да могат да окажат въздействие върху цените на вноса, такова потенциално увеличение на цените може поне отчасти да бъде разпределено по цялата дистрибуторска верига и всяко увеличение на цените за крайните потребители може следователно да се окаже незначително.
(202)
Освен това целта на изравнителните мита е да бъдат възстановени равнопоставените условия на конкуренция на пазара на Съюза, а не да се ограничава вносът на продукти, внасяни на справедливи цени в Съюза.
(203)
С оглед на изложеното по-горе, както и при липсата на съдействие от страна на ползвателите и организациите на потребителите в разследването, и по-специално с оглед на равнището на мерките, Комисията на този етап стигна до заключението, че налагането на мерките като цяло не би имало значително неблагоприятно въздействие върху ползвателите, потребителите или доставчиците.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(204)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията установи, че на този етап от разследването не са налице основателни причини да се заключи, че налагането на мерки върху вноса на разглеждания продукт от Турция не е в интерес на Съюза.
Ж. ВРЕМЕННИ ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(205)
Въз основа на направените от Комисията заключения по отношение на субсидирането, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни изравнителни мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда за промишлеността на Съюза от субсидирания внос.
1. Равнище на отстраняване на вредата (марж на вредата)
(206)
С оглед на определянето на равнището на мерките Комисията най-напред определи размера на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(207)
Вредата се счита за отстранена, ако промишлеността на Съюза е в състояние да покрие производствените си разходи и да реализира от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза, преди облагане с данъци, печалба, която би се очаквала при нормални условия на конкуренция от промишленост от този вид в сектора, а именно при липсата на субсидиран внос.
(208)
Вносът от Турция е започнал да се увеличава със значителни количества главно през 2008 г., т.е. преди разглеждания период. Поради това рентабилността на промишлеността на Съюза в началото на разглеждания период през 2010 г. не беше счетена за представителна. Тъй като преди 2008 г. натискът на вноса от Турция върху пазара на Съюза не е бил съществен, беше счетено, че маржовете на печалба, реализирани преди този период, биха могли да се приемат за разумни. Въз основа на данните в жалбата, през 2006 и 2007 г. датският сектор на пъстървата е реализирал марж на печалба, който средно е достигнал или надхвърлил нивото от 12 %. Впоследствие, въз основа на това беше счетено, че на този етап марж на печалбата от 12 % от оборота може да се счита за подходящо ниво, което промишлеността на Съюза би могла да очаква да получи при отсъствието на вредоносно субсидиране.
(209)
Асоциацията на егейските износители и един производител износител заявиха, че целевата печалба следва да бъде по-ниска от 12 % поради това, че i) в предишни разследвания (сьомга; едра дъгова пъстърва) целевата печалба е била по-ниска, ii) действителният марж на печалбата, получен от промишлеността на Съюза в началото на разглеждания период, също е бил по-нисък, и iii) маржът на печалба от 12 % се отнася само за датския сектор на пъстървата, а не за промишлеността на Съюза като цяло и следователно не е представителен. И на последно място, производителят износител заяви също, че следва да се използва марж на печалбата от 3 %, тъй като такава печалба е в съответствие със средния марж на печалбата в хранително-вкусовата промишленост като цяло.
(210)
Първо, по отношение на сравнението с разследванията, отнасящи се до едрата пъстърва и сьомгата, следва да се отбележи, че всяко разследване трябва да достигне до свои собствени заключения въз основа на своите собствени основания. В този конкретен случай в досието по разследването имаше налична информация за текущото разследване, която беше счетена за обоснована и поради това беше използвана.
(211)
Второ, целевото ниво на печалба от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза следва да бъде това, което би се очаквало при нормални условия на конкуренция от промишленост от този вид в сектора, а именно при липсата на субсидиран внос. Като се има предвид, че през разглеждания период, а дори и преди това субсидираният внос е присъствал в значителни количества, не може да се приеме, че е имало нормални условия на конкуренция. Нивото на печалба от 12 % е получено в отсъствието на значителен турски внос на пазара на Съюза и затова на този етап се счита за целева печалба, която би се очаквала при обстоятелствата в настоящия случай.
(212)
Трето, датският сектор на пъстървата бе счетен за достатъчно представителен за пазара на Съюза, тъй като Дания е една от основните държави производителки на пъстърва в Съюза. При отсъствието на друга налична информация на този етап този сектор беше използван с цел определяне на целевото ниво на печалба.
(213)
И накрая, твърдението, че общият марж на печалбата за хранително-вкусовата промишленост е реализиран на много по-ниско ниво, не беше подкрепено с доказателства. Комисията счете, че при всички случаи маржът на печалбата, постигнат от датския сектор на пъстървата, би следвало по-добре да отчита специфичните особености на тази промишленост и затова той би бил по-подходящ. Действително, хранително-вкусовата промишленост се състои от различни подкатегории, които принадлежат на различни пазарни сегменти и са поставени в различни пазарни условия, не непременно приложими за сектора на пъстървата.
(214)
Поради причините, изложени по-горе, Комисията на този етап стигна до заключението, че с основание може да се използва целеви марж на печалбата в размер на 12 % от оборота.
(215)
Въз основа на това Комисията изчисли невредоносната цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза чрез изваждане от продажните цени на Съюза на действително постигнатия марж на печалбата през разследвания период и заместването му с маржа на печалбата от 12 %.
(216)
След това Комисията определи нивото на отстраняване на вредата въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката производители износители в Турция, установена с цел изчисляване на подбиването на цената, и среднопретеглената невредоносна цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители от Съюза на пазара на Съюза през разследвания период. Разликите, получени от това сравнение, бяха изразени като процент от среднопретеглената CIF стойност на вноса.
(217)
Нивото на отстраняване на вредата за „дружествата в приложение I“ и за „всички други дружества“ се определя по същия начин като маржа на субсидията за тези дружества (вж. съображения 96 и 97).
2. Временни мерки
(218)
Временни изравнителни мита следва да бъдат наложени върху вноса на дъгова пъстърва (Oncorhynchus mykiss), която е жива, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или прясна, охладена, замразена и/или пушена под формата на цели риби или риби без глави, или под формата на филета, с произход от Турция, в съответствие с правилото за по-малкото мито, предвидено в член 12, параграф 1 от основния регламент. Комисията направи сравнение между маржовете на вредата и маржовете на субсидията. Размерът на митата следва да бъде определен на равнището на по-малкия от маржовете на субсидията.
(219)
Въз основа на изложеното по-горе ставките на временните изравнителни мита, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са, както следва:
Дружество
Марж на субсидията
Марж на вредата
Изравнително мито
GMS
7,0 %
27 %
7,0 %
Kilic
9,7 %
41 %
9,7 %
Özpekler
7,1 %
26 %
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
20 %
9,5 %
Други дружества, оказали съдействие
8,2 %
26 %
8,2 %
Всички други дружества
9,7 %
41 %
9,7 %
(220)
Изложените по-горе изравнителни мерки са установени под формата на адвалорни мита, т.е. пропорционално на стойността на вноса.
(221)
Индивидуалните ставки на изравнителното мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те са отразявали установеното по време на разследването положение по отношение на тези дружества. Тези ставки се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава, произведен от изрично посочените правни субекти.
(222)
Вносът на разглеждания продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително от субекти, свързани с изрично посочените, следва да се облага със ставката, приложима за „всички други дружества“. Индивидуалните ставки на изравнителното мито не следва да се прилагат за тях.
(223)
Дадено дружество може да отправи искане за прилагане на тези индивидуални ставки на изравнителното мито в случай на последваща промяна на наименованието на неговия правен субект. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (12). Искането трябва да съдържа цялата съответна информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него митническа ставка. Ако промяната на наименованието на дружеството не засяга правото му да се ползва от приложимата за него митническа ставка, в Официален вестник на Европейския съюз се публикува известие, с което се съобщава за промяната на името.
(224)
С цел свеждане до минимум на рисковете от заобикаляне, породени от разликата в митническите ставки, са необходими специални мерки за гарантиране на прилагането на индивидуалните изравнителни мита. Дружествата с индивидуални изравнителни мита трябва да представят на митническите органи на държавите членки валидна търговска фактура. Фактурата трябва да отговаря на изискванията, определени в приложение II. Вносът, който не е придружен от такава фактура, следва да се облага с изравнителното мито, приложимо за „всички други дружества“.
(225)
За да се осигури правилното прилагане на изравнителните мита, остатъчното мито за всички други дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители в настоящото разследване, но и за производителите, които не са осъществявали износ за Съюза по време на разследвания период.
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
(226)
В интерес на доброто администриране Комисията ще покани заинтересованите страни да представят коментари в писмена форма и/или да поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговски процедури в рамките на определен срок.
(227)
Констатациите относно налагането на временните мита са временни и може да бъдат променени на окончателния етап от разследването,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящото се налага временно изравнително мито върху вноса на дъгова пъстърва (Oncorhynchus mykiss):
-
жива, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
прясна, охладена, замразена и/или пушена:
-
под формата на цели риби (с глави), независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
без глави, независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1 kg, или
-
под формата на филе с единично тегло, равно на или по-малко от 400 g,
класирана понастоящем в кодове по КН ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 и ex 0305 43 00 (кодове по ТАРИК 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 и 0305430011) и с произход от Турция.
2. Ставките на временното изравнително мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са, както следва:
Дружество
Временно изравнително мито
Допълнителен код по ТАРИК
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
7,0 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,7 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
7,1 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B967
Дружествата в приложение I
8,2 %
Всички други дружества
9,7 %
B999
3. Прилагането на индивидуалните митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, зависи от представянето пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложение II. Ако такава фактура не бъде представена, се прилага митото, приложимо за всички други дружества.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат съответните действащи разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 30 от Регламент (ЕО) № 597/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
2. В съответствие с член 31, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 597/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 се прилага за период от четири месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 29 октомври 2014 година.
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1195/2014,
annettu 29 päivänä lokakuuta 2014,
väliaikaisen tasoitustullin käyttöönotosta Turkista peräisin olevan tietyn kirjolohen tuonnissa
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 11 päivänä kesäkuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 597/2009 (1) ja erityisesti sen 12 artiklan,
on kuullut jäsenvaltioita,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Vireillepano
(1)
Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, ilmoitti 15 päivänä helmikuuta 2014Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, tukien vastaisen menettelyn vireillepanosta Turkista, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevan tietyn kirjolohen tuonnissa unioniin asetuksen (EY) N:o 597/2009, jäljempänä ’perusasetus’, 10 artiklan perusteella. Vireillepanoilmoitusta koskeva oikaisu julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä4 päivänä syyskuuta 2014 (3).
(2)
Komissio pani tutkimuksen vireille, kun Danish Aquaculture Association, jäljempänä ’valituksen tekijä’, esitti 3 päivänä tammikuuta 2014 valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa yli 25 prosenttia tietyn kirjolohen kokonaistuotannosta unionissa. Valituksessa esitettiin alustava näyttö tietyn kirjolohen tuetusta tuonnista ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta, ja komissio piti sitä riittävänä tutkimuksen vireillepanoa varten.
(3)
Ennen menettelyn vireillepanoa komissio ilmoitti perusasetuksen 10 artiklan 7 kohdan mukaisesti Turkin viranomaisille saaneensa asianmukaisesti asiakirjanäytöllä vahvistetun valituksen, jossa väitetään, että Turkista peräisin olevan tietyn kirjolohen tuettu tuonti aiheuttaa merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio ehdotti Turkin viranomaisille neuvottelujen aloittamista valituksessa esitetyn tilanteen selvittämiseksi ja molemminpuolisesti tyydyttävään ratkaisuun pääsemiseksi.
(4)
Turkin viranomaiset hyväksyivät neuvotteluehdotuksen, ja neuvottelut järjestettiin. Neuvottelujen aikana ei päästy molempia osapuolia tyydyttävään ratkaisuun. Neuvottelujen jälkeen Turkin viranomaisilta saatiin kannanotto. Komissio otti huomautukset asianmukaisesti huomioon.
2. Rinnakkainen polkumyyntimenettely
(5)
Komissio ilmoitti 15 päivänä helmikuuta 2014Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (4) myös polkumyyntitutkimuksen vireillepanosta Turkista peräisin olevan saman tuotteen tuonnissa unioniin.
(6)
Tässä tukien vastaisessa ja rinnakkaisessa polkumyynnin vastaisessa tutkimuksessa tehdyt vahinkoanalyysit perustuvat samaan unionin tuotannonalan määritelmään, samoihin edustaviin unionin tuottajiin sekä samaan tutkimusajanjaksoon ja johtivat täysin samanlaisiin päätelmiin, ellei toisin mainita. Tätä pidettiin asianmukaisena, jotta voitiin järkeistää vahinkoanalyysin tekeminen ja tehdä johdonmukaiset päätelmät. Tästä syystä kummassa tahansa menettelyssä esitetyt vahinkoa koskevat huomautukset otettiin huomioon molemmissa tutkimuksissa.
3. Asianomaiset osapuolet
(7)
Vireillepanoilmoituksessa komissio pyysi asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Lisäksi komissio ilmoitti nimenomaisesti tutkimuksen vireillepanosta valituksen tekijöille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, käyttäjille ja tuojille, turkkilaisille vientiä harjoittaville tuottajille ja Turkin viranomaisille sekä järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan.
(8)
Kaikilla asianomaisilla osapuolilla oli tilaisuus esittää huomautuksensa tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää saada tulla komission ja/tai kuulemismenettelystä kauppaan liittyvissä menettelyissä vastaavan neuvonantajan kuulemiksi. Huomautuksia ei esitetty.
4. Otanta
(9)
Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin, erityisesti unionin tuottajiin, etuyhteydettömiin tuojiin ja turkkilaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin, otantaa perusasetuksen 27 artiklan mukaisesti.
4.1 Unionin tuottajia koskeva otanta
(10)
Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessaan, että se oli alustavasti valinnut otoksen unionin tuottajista. Komissio valitsi otoksen perusasetuksen 27 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja ottaen huomioon sen, että unionin tuotannonala koostuu yli 700 pienestä ja keskisuuresta tuottajayrityksestä eli on erittäin pirstaleinen, sellaisen suurimman edustavan tuotantomäärän perusteella, joka voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa ottaen huomioon myös maantieteellisen jakautumisen ja tuotantovaiheiden ja -tyyppien riittävän kattavuuden (elävä, tuore ja jäädytetty kirjolohi, kirjolohifileet ja savustettu kirjolohi). Otokseen kuului yhdeksän unionin tuottajaa. Otokseen valittujen unionin tuottajien osuus oli valituksessa olleiden tietojen perusteella yli 12 prosenttia unionin kokonaistuotannosta. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa alustavasta otoksesta. Huomautuksia ei saatu asetetussa määräajassa, joten alustava otos vahvistettiin. Otos on unionin tuotannonalaa edustava.
4.2 Tuojia koskeva otanta
(11)
Päättääkseen otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa esitetyt tiedot.
(12)
Kolme etuyhteydetöntä tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Vähäisen määrän vuoksi komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen.
4.3 Vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta
(13)
Päättääkseen otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia turkkilaisia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa esitetyt tiedot. Lisäksi komissio pyysi Turkin tasavallan Euroopan unionissa olevaa edustustoa ilmoittamaan muista mahdollisista vientiä harjoittavista tuottajista, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin.
(14)
Kahdeksantoista turkkilaista vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Näiden yritysten unioniin suuntautuneen ilmoitetun viennin kokonaismäärä vastasi vuonna 2013 tietyn kirjolohen osalta sataprosenttisesti Turkista unioniin suuntautunutta vientiä.
(15)
Komissio valitsi perusasetuksen 27 artiklan 1 kohdan mukaisesti vientiä harjoittavien tuottajien ryhmistä neljä otokseen, joka perustui unioniin suuntautuvan viennin suurimpaan edustavaan määrään, joka voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa, ottaen huomioon myös maantieteellisen jakautumisen. Otokseen valittujen yritysryhmien osuus on lähes 64 prosenttia ilmoitetusta vientimyynnistä unioniin, ja yritykset sijaitsevat kahdella eri alueella.
(16)
Kaikkia tiedossa olleita asianomaisia vientiä harjoittavia tuottajia ja Turkin viranomaisia kuultiin otoksen valinnasta perusasetuksen 27 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Yksi yritys riitautti valitun yritysotoksen ja vaati, että se olisi otettava mukaan otokseen. Se väitti, että se yksinomaan tuottaa, jalostaa ja myy kirjolohta (eli sillä ei ole mitään muita toimintoja) ja että se on tehnyt tätä vuodesta 1971, minkä perusteella se on tarkasteltavana olevan tuotteen ensimmäinen tuottaja Turkissa. Lisäksi se väitti, että sillä on huomattavaa myyntiä kotimarkkinoilla ja että se on Marmaran alueen suurin tuottaja.
(17)
Komissio palauttaa mieliin, että yritysten valinta otokseen perustui viennin suurimpaan mahdolliseen määrään perusasetuksen 27 artiklan 1 kohdan mukaisesti, ottaen huomioon tuottajien määrän, joka voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Koska ehdotettu otos edustaa 64:ää prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen viennistä unioniin, tällainen otos on Turkin tuotannonalan tilannetta edustava. Lisäksi otokseen valitut yritykset sijaitsevat kahdella eri alueella (kolmesta edustettuna olevasta), mitä pidetään riittävänä tutkimuksen kannalta. Näin ollen komissio katsoo, että otokseen valitut yritykset vastaavat suurinta edustavaa tuontimäärää, joka voidaan kohtuudella tutkia ottaen huomioon käytettävissä oleva aika.
5. Yksilöllinen tarkastelu
(18)
Yksitoista yritystä tai yritysryhmää pyysi perusasetuksen 27 artiklan 3 kohdan mukaista yksilöllistä tarkastelua. Tutkimuksen tässä vaiheessa komissio ei ole tehnyt päätöksiä yksilöllistä tarkastelua koskevien pyyntöjen suhteen. Komissio päättää tutkimuksen lopullisessa vaiheessa, myöntääkö se yrityksille yksilöllisen tarkastelun.
6. Vastaukset kyselyyn
(19)
Komissio lähetti kyselylomakkeet Turkin viranomaisille, kaikille otokseen valituille unionin yrityksille, kolmelle tuojalle ja otokseen valituille turkkilaisille vientiä harjoittavien tuottajien ryhmille.
(20)
Kolme turkkilaisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmään kuuluvaa yritystä pyysi vapautusta velvoitteesta toimittaa vastaus kyselyyn. Yksi näistä yrityksistä totesi, että se harjoittaa pääasiassa meriahvenen ja hammasahvenen tuotantoa ja että se tuottaa vain pieniä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta. Yksi yritys pitää pientä valintamyymälää ja on vain hyvin vähän tekemisissä tarkasteltavana olevan tuotteen kanssa, ja yksi yritys oli etuyhteydessä oleva tuoja, jolla ei ollut tarkasteltavana olevan tuotteen merkittävää myyntiä tutkimusajanjakson aikana. Komissio päätti vapauttaa pientä valintamyymälää pitävän yrityksen velvoitteesta täyttää kyselylomake. Se kuitenkin piti kiinni siitä, että pääasiassa meriahvenen ja hammasahvenen tuotantoa harjoittavan yrityksen samoin kuin etuyhteydessä olevan tuojan on täytettävä kyselylomake, sillä tuotetut (vientiä harjoittavan tuottajan kohdalla) tai myydyt (etuyhteydessä olevan tuojan kohdalla) määrät olivat joka tapauksessa huomattavat.
(21)
Kyselylomakkeeseen saatiin vastaukset Turkin viranomaisilta, kaikilta muilta otokseen valituilta turkkilaisilta vientiä harjoittavien tuottajien ryhmiltä ja yrityksiltä, jotka olivat pyytäneet yksilöllistä tarkastelua.
7. Tarkastuskäynnit
(22)
Komissio on hankkinut ja tarkastanut kaikki tuen, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Perusasetuksen 26 artiklan nojalla tehtiin tarkastuskäynnit seuraavien yritysten toimitiloihin:
a)
Unionin tuottajat:
-
Aqualande SAS, Roquefort, Ranska
-
Danaqua, Grindsted, Tanska
-
Danforel A/S, Grindsted, Tanska
-
KongeÅens Dambrug ApS, Brørup, Tanska
-
LaFo Forellen GmbH, Oberndorf, Saksa
-
Hofer Forellen GmbH, Oberndorf, Saksa
-
Zakład Hodowli Pstrąga w Zaporze - Mylof, Rytel, Puola
-
Piszolla, S.L., Guadalajara, Espanja
-
Az.Agr. Trot. Erede Rossi Silvio Di Rossi Niccola, Sefro, Italia
-
Grupo Tres Mares, SA, La Coruña, Espanja
b)
Turkkilaiset vientiä harjoittavat tuottajat
-
Etuyhteydessä olevien yritysten ryhmä ”GMS”, Bodrum, Turkki:
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd Ști
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Ști
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd Ști
-
Gűműsdoga Su Űrűnleri Űretim Ihracat Ithalat AȘ
-
Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd Ști
-
Hakan Komandit Șirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd.Ști
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Ști
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. Ve Tic. Ltd Ști
-
Etuyhteydessä olevien yritysten ryhmä ”Kilic”, Bodrum, Turkki:
-
Bafa Su Ürünleri Yavru Űretim Merkezi San Tic A.S
-
Kilic Deniz Űrűnleri Űretimi Ihracat Ithalat ve Ticaret AȘ
-
KLC Gida Ürünleri Ith.Ihr.Ve Tic.A.Ș
-
Kilic Erșen Su Űrűnleri Ithalat Ihr. San ve Tic, Ltd Ști
-
Etuyhteydessä olevien yritysten ryhmä ”Özpekler”, Denizli, Turkki:
-
Özpekler Ins.Taah.Day. Tük. Mall.Su Ürün.San.ve Tic.
-
Özpekler Ithalat Ihracat Su Ürünleri San.Ve Tic. Ltd Sti
-
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ith. Ihr. San. ve Tic. Ltd Ști, jäljempänä ’Ternaeben’, Kayseri, Turkki
c)
Turkin viranomaiset:
-
Talousministeriö, Ankara, Turkki
-
Elintarvikkeista, maataloudesta ja kotieläintuotannosta vastaava ministeriö, Ankara, Turkki
d)
Turkkilaisiin viejiin etuyhteydessä olevat unionin tuojat:
-
Spador S.R.L., jäljempänä ’Spador’
-
Ternäben Service GmbH, jäljempänä ’TSG’
-
Ternäben Vertrieb GmbH, jäljempänä ’TVG’
e)
Turkkilaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan (Ternäben) etuyhteydessä oleva unionin tuottaja (jalostaja)
-
Ternäben Spółka z.o.o., Puola, jäljempänä ’TPL’.
8. Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso
(23)
Tukea ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2013 ja 31 päivän joulukuuta 2013 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttava kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2010 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(24)
Tarkasteltavana oleva tuote on kirjolohi (Oncorhynchus mykiss):
-
elävänä, kappalepaino enintään 1,2 kg, tai
-
tuoreena, jäähdytettynä, jäädytettynä ja/tai savustettuna:
-
joko kokonaisina kaloina (päineen), kiduksineen tai ilman kiduksia, perattuna tai perkaamattomana, kappalepaino enintään 1,2 kg, tai
-
päättömänä, kiduksineen tai ilman kiduksia, perattuna tai perkaamattomana, kappalepaino enintään 1 kg, tai
-
fileinä, kappalepaino enintään 400 grammaa,
joka on peräisin Turkista ja joka tällä hetkellä luokitellaan CN-koodeihin ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 ja ex 0305 43 00, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.
(25)
Kuten johdanto-osan 1 kappaleessa on jo mainittu, tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmää on oikaistu. Oikaisu oli puhtaasti toimituksellinen eikä vaikuttanut tuotteen määritelmän sisältöön.
2. Samankaltainen tuote
(26)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että Turkin kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä ja/tai unioniin viedyllä tuotteella sekä unionin tuotannonalan unionissa tuottamalla ja myymällä tuotteella on samat fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet ja samat peruskäyttötarkoitukset.
(27)
Komissio on päättänyt tässä vaiheessa, että kyseiset tuotteet ovat näin ollen samankaltaisia tuotteita perusasetuksen 2 artiklan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla.
3. Tuotteen määritelmää koskevat väitteet
(28)
Eräät asianomaiset osapuolet väittivät, että savustettu kirjolohi olisi jätettävä tuotteen määritelmän ulkopuolelle. Näiden osapuolten mukaan tuotantoprosessissa sekä fyysisissä, teknisissä ja kemiallisissa ominaisuuksissa on eroja verrattuna savustamattomaan kirjoloheen. Lisäksi Turkin viranomaiset väittivät, että savustettujen kalafileiden tuottajien kustannusrakenne eroaa merkittävästi muiden tuottajien kustannusrakenteesta, mikä niiden mukaan osoittaa, että savustetut ja savustamattomat tuotteet eivät ole yksi tuote. Kyseiset osapuolet viittasivat myös kahteen aiempaan, vuosina 2004 (5) ja 2005 (6) päätökseen saatettuun polkumyyntitutkimukseen, jotka koskivat vastaavia tuotteita (isokokoinen kirjolohi ja lohi) ja joissa savustetut tuotteet jätettiin tuotteen määritelmän ulkopuolelle. Osapuolet viittasivat erityisesti neuvoston asetuksen (EY) N:o 437/2004 (7) johdanto-osan 9 kappaleeseen, jossa niiden mukaan todetaan savustusprosessin muuttavan kyseessä olevan tuotteen perusominaisuuksia. Tämän perusteella savustettu kirjolohi olisi jätettävä tuotteen määritelmän ulkopuolelle tässä tutkimuksessa.
(29)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään kuuluvilla eri tarjontamuodoilla - ”elävät”, ”jäähdytetyt”, ”jäädytetyt” tai ”savustetut” - on samat fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet. Kaikilla kirjolohilla muun muassa oli samat olennaiset laatuominaisuudet (kemialliset, ravitsemukselliset tai muut), eikä jalostus poistanut niitä vaan toi ainoastaan kalan esille eri tarjontamuodoissa, jotka olivat ainoastaan erilaisia keinoja säilyttää kalaa ennen sen jatkojalostusta, käsittelyä, kypsennystä tai nauttimista. Tämän vuoksi tultiin siihen johtopäätökseen, ettei tuotteen säilöntä savustamalla muuta olennaisesti sen fyysisiä, teknisiä eikä kemiallisia perusominaisuuksia.
(30)
Siltä osin kuin on kyse erilaisista tuotantoprosesseista ja erilaisista kustannusrakenteista, osapuolet eivät selittäneet, miten tällä olisi voinut olla vaikutusta siihen päätelmään, että savustettu ja savustamaton kala olivat yksi tuote. Joka tapauksessa mahdollisilla tuotantoprosessien eroilla ei sellaisenaan ole vaikutusta tuotteen määritelmään. Tässä nimenomaisessa tapauksessa savustettujen kalafileiden tuotantoprosessi ja kustannusrakenne eivät itse asiassa myöskään eronneet merkittävästi kirjolohen muiden tarjontamuotojen tuotantoprosessista ja kustannusrakenteesta. Jokaisen tarjontamuodon suurin kustannustekijä olivat viljelykustannukset, jotka koostuivat lähinnä rehusta (kalajauho ja kalaöljy), energiakustannuksista ja mätimunien tai poikasten hankintakustannuksista. Näin ollen asiaa koskevat väitteet olisi hylättävä.
(31)
Toisin kuin tässä tutkimuksessa, aiemmissa tutkimuksissa, joihin asianomaiset osapuolet viittasivat, savustetut tuotteet eivät sisältyneet valitukseen, jonka perusteella kyseiset asiat pantiin vireille. Näin ollen ne eivät kuuluneet kyseisten tutkimusten piiriin, joten niitä ei tutkittu. Asetuksen (EY) N:o 437/2004 johdanto-osan 9 kappaleessa käsiteltiin erään asianomaisen osapuolen esittämää väitettä, jonka mukaan jäädytetyt kokonaiset kalat ja kalafileet olisi jätettävä menettelyn ulkopuolelle. Tutkimuksessa ei kuitenkaan todettu tai tultu nimenomaisesti siihen johtopäätökseen, että savustetut tuotteet olisi jätettävä tuotteen määritelmän ulkopuolelle. Kyseinen väite olisi hylättävä sillä perusteella, että tässä tutkimuksessa todettiin, että kaikilla kirjolohen tarjontamuodoilla on samat fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet.
(32)
Edellä mainituista syistä väite, jonka mukaan savustetut tuotteet olisi jätettävä tuotteen määritelmän ulkopuolelle, hylättiin tässä vaiheessa.
C. TUKI
1. Johdanto
(33)
Valituksen tekijä väitti, että Turkin viranomaiset tukevat maansa vesiviljelyalaa. Valituksessa oli alustavaa näyttöä useista tukikäytännöistä, joita sisältyy sekä lainsäädäntöön että useisiin politiikka-asiakirjoihin, jotka ovat valtiontuen perustana tällä sektorilla.
(34)
Komissio tutki ja analysoi valituksessa esitetyt asiakirjat sekä Turkin viranomaisten ja otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien tutkimuksen aikana toimittamat lisäasiakirjat ja havaitsi, että kaikista näistä asiakirjoista itse asiassa kävi ilmi, että vesiviljelyala saa etuuskohtelua monilla alueilla Turkin tasavallassa.
(35)
Turkin viranomaisten päätös tukea erityisesti vesiviljelyalaa tehtiin vuonna 2003, ja sen seurauksena suuria määriä julkisia varoja on siirretty turkkilaisille tuottajille ja viejille kymmenen viime vuoden aikana.
(36)
Turkin viranomaisten ja komission välillä ennen menettelyn aloittamista käydyissä neuvotteluissa, jotka mainittiin johdanto-osan 3 ja 4 kappaleessa, Turkin viranomaiset eivät kiistäneet tutkimuksen kohteena olevien järjestelmien olemassaoloa.
2. Tutkitut järjestelmät
(37)
Komissio lähetti kyselylomakkeet Turkin viranomaisille ja otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille ja pyysi tietoja seuraavista järjestelmistä, joista väitetysti myönnetään tukia vesiviljelyalalle:
-
valtiontuki vesiviljelyalan investointeihin
-
vapautus tulleista
-
vapautus arvonlisäverosta
-
veronalennus
-
tuki sosiaaliturvamaksuihin (työnantajamaksut)
-
korkotuki
-
maankäyttöön liittyvät oikeudet
-
tuloveroon liittyvä tuki
-
tuki sosiaaliturvamaksuihin (työntekijämaksut)
-
kirjolohen tuottajille myönnettävät suorat tuet
-
suorat tuet kirjolohen viljelijöille
-
suorat tuet kirjolohen luonnonmukaiseen tuotantoon
-
erityistuki poikasia varten
-
tuetut lainat ja vakuutukset kirjolohen tuottajille
-
matalakorkoiset investointilainat ja yrityslainat, myöntäjänä Ziraat Bankasi
-
matalakorkoiset investointilainat ja yrityslainat, myöntäjänä maatalouden luotto-osuuskunnat
-
maatalouden vakuutuspooli ja vakuutusmaksutuet
-
tuet konsultointia varten
-
tuet kalastusaluksia varten
-
polttoaineen osto kalastusaluksia varten (kulutusveron alennus alusten polttoaineesta)
-
kalastusalusten poistaminen käytöstä
-
muut tuet ja muut tukiohjelmat.
3. Valtiontuki vesiviljelyalan investointeihin
3.1 Johdanto
(38)
Turkin viranomaiset ovat ottaneet käyttöön tukijärjestelmän sellaisille yrityksille, jotka sijoittavat varoja tietyille aloille ja tietyille alueille, myös vesiviljelyalalle. Tämän järjestelmän tarkoituksena on
-
lisätä tuotantoa ja työllisyyttä,
-
kannustaa suuriin investointeihin, jotka edistävät kansainvälistä kilpailukykyä,
-
edistää suoria ulkomaisia investointeja,
-
tukea investointeja ympäristönsuojeluun sekä tutkimus- ja kehittämistoimiin jäljempänä esitettyjen Turkin eri kehityssuunnitelmien ja vuotuisten ohjelmien tavoitteiden mukaisesti.
3.2 Oikeusperusta
(39)
Seuraavat säännökset koskevat valtiontukea vesiviljelyalan investointeihin: valtiontukea investointeihin koskeva Turkin asetus nro 2012/3305, julkaistu 19 päivänä kesäkuuta 2012 Turkin virallisessa lehdessä nro 28328, ja valtiontukea investointeihin koskevan asetuksen täytäntöönpanoa koskeva tiedonanto nro 2012/1, julkaistu 20 päivänä kesäkuuta 2012 Turkin virallisessa lehdessä nro 28329.
3.3 Tutkimuksessa tehdyt havainnot
(40)
Vaikka Turkin asetus nro 2012/3305 on asianomainen tukijärjestelmä tutkimusajanjaksolla, vastaavia säännöksiä oli ollut voimassa vuodesta 2006 ja jopa aikaisemmin. Tämä seikka on merkityksellinen, koska käyttöomaisuuden hankintaan liittyviä tukia, kuten investointitukia, voidaan kohdentaa tutkimusajanjaksolle, vaikka ne oli myönnetty ennen tutkimusajanjaksoa.
(41)
Tutkimus vahvisti, että käytössä on erilaisia valtiontukijärjestelmiä. Vesiviljelyala kuuluu nimenomaisesti asetuksen nro 2012/3305 liitteessä 2/A olevaan luetteloon aloista, joille voidaan myöntää kannustimia, kuten vapautus arvonlisäverosta, vapautus tulleista, veronalennus, osarahoitusta investointeihin, tukea sosiaaliturvamaksuihin (työnantaja- ja työntekijämaksut), maankäyttöoikeuksia, korkotukea ja tuloveroon liittyvää tukea. Tuen määrä voi vaihdella asetuksessa nro 2012/3305 määritettyjen kuuden alueen taloudellisen kehityksen mukaan.
(42)
Vaikka tutkimuksessa vahvistettiin ”alueellisten investointiohjelmien” olemassaolo, yksikään otokseen kuuluneista yrityksistä ei hyötynyt kaikista järjestelmistä. Muutamat niistä hyötyivät arvonlisävero- ja tullivapautuksista, joita sovelletaan yhtäläisesti kaikkiin kuuteen Turkin alueeseen. Koska otokseen valitut yritykset kuitenkin ostivat koneita ja laitteita unionin yrityksiltä EU:n ja Turkin välisen tulliliiton puitteissa, tullia ei tarvinnut maksaa. Koska Turkki soveltaa arvonlisäverojärjestelmässään panos-tuotosmallia, tutkimusajanjaksolla saatu etu oli ainoastaan ajallinen hyöty kahden kuukauden ajalta, jonka kuluttua yritykset saivat veroviranomaisilta arvonlisäveropalautukset. Tosiasiallinen etu olisi liikepankille maksettavan koron määrä arvonlisäveron palauttamiseen saakka kestävältä ajalta. Tämä etu on vähäpätöinen, eikä sitä tarkasteltu enempää.
(43)
Yksi otokseen valittu yritys sai veronalennusta, koska se hankki koneita edellä mainitun valtiontukea investointeihin koskevan asetuksen puitteissa. Yleisesti sovellettavan 20 prosentin yritysverokannan sijaan se maksoi veroa ainoastaan 4 prosenttia.
(44)
Sama otokseen valittu yritys hyötyi myös sosiaaliturvamaksujen tukiohjelmasta. Investointikannustintodistuksen haltijana se sai tukea sosiaaliturvamaksuihin (työnantaja- ja työntekijämaksut). Kun yritys oli tehnyt investointinsa, sosiaaliturvalaitos vapautti sen minimipalkasta maksettavia määriä vastaavalla osuudella sen sosiaaliturvamaksuista (työnantaja- ja työntekijämaksuista) vastikään luotujen työpaikkojen osalta. Talousministeriö rahoitti järjestelmän.
3.4 Päätelmät
(45)
Valtiontuki investointeihin katsotaan alustavasti perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuksi tueksi, kun valtiontukea myönnetään verokannustimen muodossa eli kun julkisista veroista tai maksuista, jotka muuten olisi maksettava, luovutaan tai niitä ei kanneta.
(46)
Tuki on erityistä ja mahdollistaa tasoitustullin käyttöönoton, sillä tukea voi saada vain tietyillä erikseen luetelluilla talouden aloilla. Tuki on myös vain tietyillä aloilla toimivien tiettyjen yritysten saatavilla. Lisäksi tuki ei täytä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan ei-erityisyyttä koskevia vaatimuksia, kun otetaan huomioon tiettyihin aloihin sovellettavien rajoitusten määrä ja laatu, etenkin rajoitusten, joilla joko rajataan tuki tietyntyyppisille yrityksille tai suljetaan tietyt alat kokonaan pois.
(47)
Vesiviljely nimetään nimenomaisesti asetuksen liitteessä 2A yhtenä niistä toiminnoista, joille voidaan myöntää tämäntyyppisiä verovapautuksia. Asetuksen liitteessä 4 luetellaan alat, jotka eivät voi hyötyä mistään tämän järjestelmän kannustimista.
(48)
Näin ollen edellä mainittujen tukien katsotaan perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti olevan viranomaisten myöntämää taloudellista tukea, jonka kautta annetaan etua tuen vastaanottajille.
3.5 Tuen määrän laskeminen
(49)
Yksi yritys sai etua edellä mainituista järjestelmistä. Yrityksen saama etu todettiin kuitenkin vähäpätöiseksi.
4. Suorat tuet kirjolohen tuottajille
4.1 Johdanto
(50)
Suorat tuet tuotettua kirjolohikiloa kohden ovat merkittävin tukijärjestelmä, josta tarkasteltavana oleva tuote hyötyy. Näitä tukia tarkistetaan vuosittain osana vuotuista maataloustukien tarkastelua.
4.2 Oikeusperusta
(51)
Seuraavat säännökset koskevat suoria tukia: maataloustukia vuonna 2013 koskeva 7 päivänä maaliskuuta 2013 päivätty Turkin asetus nro 2013/4463, julkaistu 8 päivänä huhtikuuta 2013 Turkin virallisessa lehdessä nro 28612 (sovelletaan takautuvasti 1 päivästä tammikuuta 2013).
4.3 Tutkimuksessa tehdyt havainnot
(52)
Tutkimuksessa vahvistui, että kirjolohen osalta on käytössä suoria tukia. Todettiin, että tutkimusajanjaksolla tuen määräksi oli asetettu 0,65 Turkin liiraa lohikiloa kohden 250 tonnin vuotuiseen tuotantomäärään saakka. Puolet tästä määrästä (0,325 Turkin liiraa /kg) myönnettiin 251-500 tonnin vuotuisille tuotantomäärille, ja 500 tonnia ylittäville tuotantomäärille tukia ei myönnetty. Tuki myönnettiin tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajille, joilla oli elintarvikkeista, maataloudesta ja kotieläintuotannosta vastaavan ministeriön antama lisenssi.
(53)
Ennen kuin maksuja suoritetaan, tuottajien on oltava rekisteröityjä elintarvikkeista, maataloudesta ja kotieläintuotannosta vastaavan ministeriön vesiviljelyä koskevassa rekisteröintijärjestelmässä. Tuottajiin kohdistuu säännöllisesti ennalta ilmoittamattomia tarkastuskäyntejä.
(54)
Kolme neljästä otokseen valitusta yritysryhmästä sai tutkimusajanjaksolla suoria tukia, koska ne kasvattivat kirjolohta itse. Suurin ryhmä, Ternaeben, ei kuitenkaan kasvattanut kirjolohta vaan osti sitä (pääasiassa eläviä kirjolohia ja pakastettuja kokonaisia kaloja) etuyhteydettömiltä viljelijöiltä ja jalosti sitä. Tämän vuoksi se ei saanut suoria tukia. Tämän vuoksi heräsi kysymys siitä, koskiko suorista tuista saatu hyöty myös Ternaebeniä ja muita kolmea otokseen kuulunutta yritysryhmää, jotka viljelyn lisäksi myös ostivat jonkin verran kirjolohta jalostettavaksi etuyhteydettömiltä yrityksiltä.
(55)
Tässä yhteydessä komissio korostaa, että tarkasteltavana olevan tuotteen piiriin kuuluvat sekä suoraa tukea saava raaka-aine eli elävät kirjolohet että jatkojalostustuotteet (tuore, jäädytetty kokonainen kala, kalafileet, savustettu kirjolohi). Koska elävän kirjolohen tuotantoa tuetaan ja koska käytännöllisesti katsoen kaikki Turkin kirjolohen viljelijät hyötyvät tästä järjestelmästä, kaikki tarkasteltavana olevan tuotteen (eli elävän kirjolohen ja jatkojalostustuotteiden) tuottajat hyötyvät tästä suoran tuen järjestelmästä riippumatta siitä, viljelevätkö ne kirjolohta itse vai ostavatko ne sitä jatkojalostusta varten.
(56)
Tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajille koitunut etu voidaan joka tapauksessa osoittaa. Tältä osin komissio vertasi kolmen otokseen valitun, kirjolohta itse viljelevän yrityksen viljelykustannuksia (mukaan lukien kohtuulliset myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto) hintaan, joka maksettiin hankittaessa eläviä tai jäähdytettyjä kaloja etuyhteydettömiltä toimittajilta. Komissio totesi, että kaikkien kolmen yrityksen kohdalla elävien tai jäähdytettyjen kalojen hankintahinta oli alempi kuin keskimääräiset viljelykustannukset.
(57)
Ternaeben-ryhmän osalta komissio vertasi kolmen muun otokseen valitun yrityksen keskimääräisiä viljelykustannuksia (mukaan lukien kohtuulliset myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto) siihen keskimääräiseen hankintahintaan, jonka Ternaeben maksoi jäähdytetyistä tai elävistä kaloista. Todettiin, että kolmen muun otokseen valitun yrityksen keskimääräiset viljelykustannukset olivat korkeammat kuin Ternaebenin maksama keskimääräinen hankintahinta. Sen maksaman keskimääräisen hankintahinnan todettiin vastaavan muiden otokseen valittujen yritysten maksamaa hintaa.
(58)
Sen vuoksi komissio katsoo, että otokseen valitut yritykset, myös siltä osin kuin ne olivat ostaneet kirjolohta etuyhteydettömiltä yrityksiltä, hyötyivät suoran tuen järjestelmästä.
(59)
Valituksen tekijä väitti, että kirjolohen luonnonmukaisesta tuotannosta ja poikasten kappaletuotannosta maksettiin lisätukea. Tutkimus vahvisti, että lisätukea maksettiin kirjolohen luonnonmukaisesta tuotannosta. Todettiin kuitenkin, että ainoastaan yksi turkkilainen yritys harjoitti kirjolohen luonnonmukaista tuotantoa, ja se meni äskettäin konkurssiin. Sen vuoksi tukea ei myönnetty tutkimusajanjakson aikana kirjolohen luonnonmukaiseen tuotantoon.
(60)
Lisäksi komissio katsoi, että erityistuki poikasten tuotantoon oli olemassa vuonna 2012 mutta siitä luovuttiin vuodesta 2013 alkaen, koska poikasten tuotantomäärä täytti jo markkinoiden tarpeet Turkissa.
4.4 Päätelmät
(61)
Tutkimuksessa tehtyjen havaintojen perusteella komissio on tullut alustavasti siihen johtopäätökseen, että edellä mainittu julkinen tuki on perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettua suoraa tukea, josta näin ollen koituu suoraa etua turkkilaisille kirjolohen tuottajille perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti. ”Etua” koituu, koska viranomaiset antavat suoraa rahoitusta (avustusta) ilman korkoa tai rojalteja. Tämäntyyppistä rahoitusta ei yleensä ole saatavilla markkinoilla.
(62)
Suorien tukien järjestelmä on erityinen ja mahdollistaa tasoitustullin käyttöönoton perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla tavalla, sillä mahdollisuus saada tukea on rajoitettu tiettyihin yrityksiin. Vesiviljelyä harjoittavat yritykset mainitaan nimenomaisesti, ja kirjolohi on selkeästi nimetty yhdeksi lajeista, jotka hyötyvät tästä tukijärjestelmästä. Tämä suora tuki on erityinen, sillä myöntävä viranomainen ja lainsäädäntö, jonka perusteella myöntävä viranomainen toimii, rajoittaa mahdollisuuden saada näitä avustuksia nimenomaisesti vesiviljelyalalla toimiviin yrityksiin.
4.5 Tuen määrän laskeminen
(63)
Kunkin yrityksen saama kokonaishyöty oli tutkimusajanjakson aikana omia viljeltyjä eläviä kaloja varten saadun suoran tuen keskimääräinen määrä ja Turkin viranomaisten myöntämän tuen keskimääräinen määrä laskettuna kaikkien myönnettyjen tukien pohjalta ja jaettuna Turkissa harjoitetun kirjolohen tuotannon kokonaismäärällä ostettujen elävien kalojen osalta.
(64)
Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään näistä edellä mainituista avustuksista saadun edun alustavasti määritetty määrä; etuna pidetään asianomaisten yritysten tutkimusajanjaksolla saamaa summaa.
Suorat ja epäsuorat tuet
Yrityksen nimi
Tukimarginaali
GMS
7,0 %
Kilic
9,6 %
Özpekler
6,8 %
Ternaeben
9,5 %
5. Korkotukilainat
5.1 Johdanto
(65)
Tietyt julkiset ja yksityiset tahot antoivat edullisia lainoja vesiviljelyalalla toimiville yrityksille. Tärkeimmät tahot kuvataan jäljempänä.
(66)
Maatalouden luotto-osuuskunnat ovat yksityisoikeudellisia yhteisöjä, joita turkkilaiset maataloustuottajat (eli luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt, jotka harjoittavat maataloustuotantoa) ovat perustaneet yritystensä rahoitustarpeita varten.
(67)
Turkin tasavallan maatalouspankki (Türkiye Cumhurriyeti Ziraat Bankasi, jäljempänä ’Ziraat Bankasi’) on valtion omistama pankki ja julkinen elin, jonka osakkeet ovat kokonaisuudessaan valtionkassan omistuksessa. Ziraat Bankasi antaa jäljempänä johdanto-osan 70 kappaleessa esitetyn, myös tutkimusajanjaksoa koskevan julkisen ohjelman puitteissa edullisia lainoja vesiviljelyalalle edistääkseen maataloustuotantoa ja maatalousteollisuutta. Tätä varten ministerineuvosto vahvistaa vuosittain ohjelman keston, menettelyt ja periaatteet, ja valtiokonttori siirtää Ziraat Bankasille koron loppusumman, joka vastaa koronalennusta. Sen vuoksi katsotaan, että Ziraat Bankasille on annettu viranomaisten toimivaltaa, ja näin ollen sitä pidetään julkisena elimenä.
(68)
Pienten ja keskisuurten yritysten kehittämisorganisaatio (KOSGEB) on julkinen elin, jonka tavoitteena on lisätä pienten ja keskisuurten yritysten, jäljempänä ’pk-yritykset’, osuutta taloudellisessa ja sosiaalisessa kehityksessä tarjoamalla laadukkaita palveluja ja tukea pk-yritysten kilpailukyvyn kehittämiseen ja yrittäjyyskulttuurin levittämiseen. KOSGEB kuuluu tiede-, teollisuus- ja teknologiaministeriön alaisuuteen ja on osittain riippumaton.
(69)
Türk Eximbank, jäljempänä ’Eximbank’, perustettiin 21 päivänä elokuuta 1987 annetulla Turkin hallituksen asetuksella nro 87/11914, joka perustui lakiin nro 3332, ja se on täysin valtio-omisteinen pankki ja julkinen elin, joka toimii Turkin hallituksen tärkeimpänä vientikannustinvälineenä Turkin kestävän kehityksen mukaisessa vientistrategiassa. Hallitus on valtuuttanut Eximbankin tukemaan ulkomaankauppaa ja ulkomailla toimivia turkkilaisia yrittäjiä/investoijia turkkilaisten yritysten viennin kasvattamiseksi ja niiden kansainvälisen kilpailukyvyn vahvistamiseksi. Sen vuoksi katsotaan, että Eximbankille on annettu viranomaisten toimivaltaa, ja näin ollen sitä pidetään julkisena elimenä.
5.2 Oikeusperusta
(70)
Seuraavat säännökset koskevat korkotukilainoja: Ziraat Bankasin ja maatalouden luotto-osuuskuntien myöntämien matalakorkoisten investointilainojen ja yrityslainojen jatkamista vuonna 2013 koskeva 16 päivänä helmikuuta 2013 päivätty Turkin asetus nro 2013/4271, julkaistu Turkin virallisessa lehdessä nro 28561, pk-yrityksille nollakorolla annettavia lainoja koskeva Turkin asetus nro 2010/27612, julkaistu 15 päivänä kesäkuuta 2010 Turkin virallisessa lehdessä, ja Eximbankin, Turkin vientiluottopankin, myöntämiä vientiluottoja koskeva Turkin laki nro 3332, julkaistu 31 päivänä maaliskuuta 1987 Turkin virallisessa lehdessä nro 19417 (bis).
5.3 Tutkimuksessa tehdyt havainnot
(71)
Eximbankin ja KOSGEBin myöntämiä edullisia lainoja tutkittiin niiden väitteiden perusteella, jotka oli esitetty korkotuettuja lainoja koskevassa valituksessa. Tutkimuksessa vahvistui matalakorkoisten lainojen olemassaolo. Yhdenkään otokseen kuuluneen vientiä harjoittavan tuottajan ei kuitenkaan todettu saaneen maatalouden luotto-osuuskuntien myöntämiä lainoja.
(72)
Komissio havaitsi, että yksi otokseen valittu yritys sai Ziraat Bankasilta neljä edullista lainaa Turkin asetuksen nro 4271/2013 nojalla tutkimusajanjakson aikana. Vesiviljelyalan lainojen osalta Ziraat Bankasi myönsi koneiden ja laitteiden hankintaa koskevia investointilainoja, ja lisäksi pankki myönsi käyttöpääomalainoja toimintakustannusten rahoittamiseksi.
(73)
Ziraat Bankasin myöntämien edullisten lainojen lisäksi yksi otokseen valittu yritys sai nollakorkolainan asetuksen nro 2010/27612 nojalla; asetuksen perusteella KOSGEB hallinnoi pk-yritysten eri tukiohjelmia. Vesiviljelyalalla toimivat pk-yritykset ovat myös oikeutettuja käyttämään hyödyksi näitä tukiohjelmia.
(74)
Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että eräs otokseen valituista yrityksistä sai kaksi ja eräs toinen kuusi matalakorkoista lainaa Eximbankilta. Eximbankin edustajat vahvistivat Turkin viranomaisten kanssa tehdyn tarkastuskäynnin aikana, että Eximbank myöntää turkkilaisille viejille lainoja yleisiä markkinaehtoja edullisemmin ehdoin.
5.4 Päätelmät
(75)
Edellä mainittujen matalakorkoisten lainojen katsotaan alustavasti olevan perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tukea.
(76)
Tutkimuksessa tehtyjen havaintojen perusteella komissio on tullut siihen johtopäätökseen, että tuen vastaanottajalle on annettu etua vesiviljelytuotantoa varten otettujen lainojen koronalennuksen muodossa. Järjestelmä, eli valtion tukemat lainat, antaa lainojen vastaanottajalle etua, sillä tällaiset lainat myönnetään taloudellisin ehdoin, jotka eivät vastaa vastaavanpituisten lainojen markkinaehtoja. Ne myönnetään alle markkinakorkojen.
(77)
Nämä järjestelmät ovat erityisiä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla tavalla, sillä tuen myöntävä viranomainen tai lainsäädäntö, jonka perusteella myöntävä viranomainen toimii, rajoittaa mahdollisuuden saada tukea nimenomaisesti tiettyihin yrityksiin.
(78)
Kaikki edellä mainitut lainat on sen vuoksi katsottava tasoitustullin käyttöönoton mahdollistaviksi tuiksi, joista koituu etua ja jotka ovat erityisiä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitetulla tavalla.
5.5 Tuen määrän laskeminen
(79)
Perusasetuksen 6 artiklan b alakohdan mukaan edullisista lainoista koitunut etu laskettiin alustavasti lainoista maksettujen korkojen määrän ja vastaavasta kaupallisesta lainasta, jonka yritykset voisivat saada markkinoilta, maksettavien korkojen määrän erotuksena. Komissio käytti vertailukohtana turkkilaisten lainojen painotettua keskikorkoa tutkimusajanjaksolla käyttäen Bloombergin elektronista kaupankäyntijärjestelmää (WAIRCOMM Index).
(80)
Tutkimusajanjaksolla koitunut etu laskettiin tutkimusajanjaksolla tosiasiallisesti maksetun koron ja viitearvon mukaisen koron välisenä erotuksena.
(81)
Otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille tällä menetelmällä lasketut tukimarginaalit ovat seuraavat:
Edulliset lainat
Yrityksen nimi
Tukimarginaali
Kilic
0,1 %
Özpekler
0,3 %
6. Maatalouden vakuutuspooli ja vakuutusmaksutuet
6.1 Johdanto
(82)
Maatalouteen liittyvässä vakuutuslainsäädännössä ja maatalouden vakuutuspoolin täytäntöönpanoperiaatteita koskevassa asetuksessa esitetään hallituksen tavoite tarjota vakuutusturvaa kirjolohen tuottajien kaikkien kalakantaan ja kalan pyyntiin/nostoon liittyvien tappioiden varalta, joiden syynä voivat olla useat mahdolliset sairaudet, luonnonmullistukset, onnettomuudet jne.
(83)
Maatalouden vakuutuspoolin piiriin kuuluvat seuraavat vakuutustyypit: i) satovakuutus, ii) kasvihuonevakuutus, iii) suurkarjavakuutus, iv) pienkarjavakuutus, v) siipikarjavakuutus ja vi) vesiviljelyvakuutus.
6.2 Oikeusperusta
(84)
Tämän ohjelman oikeusperustan muodostavat maatalouden vakuutuslaki nro 5363 sekä maatalouden vakuutuspoolin piiriin kuuluvia riskejä, tuotteita ja alueita ja vakuutusmaksutukia koskeva 23 päivänä tammikuuta 2013 päivätty Turkin asetus nro 2012/4138, julkaistu Turkin virallisessa lehdessä nro 28537.
6.3 Tutkimuksessa tehdyt havainnot
(85)
Tutkimuksessa vahvistui tämän tukijärjestelmän olemassaolo. Maatalouden vakuutuslain nro 5363 12 ja 13 artiklan sekä maatalouden vakuutuspoolin piiriin kuuluvia riskejä, tuotteita ja alueita ja vakuutusmaksutukia koskevan asetuksen nro 2012/4138, jäljempänä ’asetus nro 2012/4138’, mukaan vesiviljelytuotteiden tuottajat voivat saada tukea valtion vakuutusmaksutuesta asetuksen nro 2012/4138 1/6 artiklan mukaisesti.
(86)
Maatalouden vakuutuspoolin piiriin haluavan yrityksen on toimitettava suunnitelma toivomastaan vakuutuksesta. Tämän jälkeen maatalouden vakuutuspooli tekee yritystä koskevan riskinarvioinnin ja tarjoaa sille vakuutussopimusta, jossa ilmoitetaan myös maksettava vakuutusmaksu. Jos maatalousalalla toimiva yritys hyväksyy tarjouksen, valtio maksaa puolet vakuutusmaksusta.
(87)
Komissio havaitsi, että turkkilaiset viljelijät eivät yleensä vakuuta tuotteitaan. Vain yksi otokseen kuulunut yritys hyödynsi valtion vakuutusmaksujen tukiohjelmaa tutkimusajanjaksolla kolmen kuukauden ajan. Tämän jälkeen se siirtyi käyttämään yksityistä vakuutusyhtiötä.
6.4 Päätelmät
(88)
Käytännössä tällä järjestelmällä saadaan etua vesiviljelyeläinten vakuutuksesta aiheutuvien kustannusten alennuksen muodossa. Tämä järjestelmä muodostaa perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitetun tuen viranomaisten kirjolohen tuottajille antaman suoran avustuksen muodossa sekä perusasetuksessa tarkoitetun ”taloudellisen tuen”, sillä tuen vastaanottaja hyötyy edullisesta vakuutusmaksusta, joka on paljon alhaisempi kuin markkinoilla saatavilla olevien vakuutusten maksut samanlaisten riskien kattamiseksi. Tämän järjestelmän kautta annetaan etua perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Etu on yhtä suuri kuin kaupallisen vakuutussopimuksen yhteydessä maksettavien vakuutusmaksujen ja tuettujen vakuutusmaksujen välinen erotus.
(89)
Tämä tuki on erityinen, sillä myöntävä viranomainen ja lainsäädäntö, jonka perusteella myöntävä viranomainen toimii, rajoittavat mahdollisuuden saada tämä avustus nimenomaisesti vesiviljelyalalla toimiviin yrityksiin ja vieläpä nimenomaisesti ottavat kohteeksi vesiviljelyalan tuottajille aiheutuvia riskejä.
6.5 Tuen määrän laskeminen
(90)
Yksi yritys sai etua tästä järjestelmästä. Yrityksen saama etu todettiin kuitenkin vähäpätöiseksi.
6.6 Tuet konsultointia varten
(91)
Tämän järjestelmän tarkoituksena on tarjota vesiviljelyalan tuottajille tarvittavat tiedot ja taidot, jotta ne pystyvät nykyaikaistamaan ja lisäämään tuotantoa sekä toimimaan entistä tehokkaammin. Yhdenkään otokseen kuuluneen vientiä harjoittavan tuottajan ei todettu hyödyntäneen tätä järjestelmää tutkimusajanjakson aikana.
6.7 Tuet kalastusalusten polttoainetta ja käytöstä poistamista varten
(92)
Nämä tuet liittyvät polttoaineen ostoon kalastusaluksille tai kalastusalusten poistamiseen käytöstä. Nämä tukimaksut hyödyttävät erityisesti kalastustoimintaa. Yhdenkään otokseen kuuluneen vientiä harjoittavan tuottajan ei todettu saaneen näitä tukia tutkimusajanjakson aikana.
6.8 Tukea koskevat päätelmät
(93)
Komissio laski tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavan tuen määrät perusasetuksen säännösten mukaisesti tutkimuksen kohteena olevien yritysten osalta järjestelmäkohtaisesti ja laski nämä luvut yhteen laskeakseen kunkin ryhmän kokonaistuen määrän tutkimusajanjaksolla.
(94)
Jäljempänä esitettyjen kokonaistukimarginaalien laskemiseksi komissio laski ensin tuen prosenttiosuuden eli tuen määrän suhteessa yrityksen kokonaisliikevaihtoon. Tätä prosenttiosuutta käytettiin sitten laskettaessa tukea suhteutettuna tarkasteltavana olevan tuotteen vientiin unioniin tutkimusajanjaksolla.
(95)
Tämän jälkeen laskettiin unioniin viedyn tarkasteltavana olevan tuotteen tuen määrä kokonaisen kalan vastinarvoa kohti tutkimusajanjaksolla, ja jäljempänä olevat marginaalit laskettiin prosentteina saman viennin CIF-arvosta kokonaisen kalan vastinarvoa kohti.
(96)
Yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka eivät kuuluneet otokseen, komissio laski painotetun keskimääräisen tukimarginaalin. Näin ollen tämä marginaali määritettiin otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien marginaalien perusteella.
(97)
Kaikkien muiden vientiä harjoittavien tuottajien tukimarginaalin komissio määritti käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti. Tätä varten komissio määritti vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen asteen. Yhteistyössä toimimisen aste on yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien unioniin suuntautuneen viennin määrä ilmaistuna osuutena asianomaisen maan unioniin suuntautuneen viennin kokonaismäärästä, sellaisena kuin se ilmoitetaan Eurostatin tuontitilastoissa.
(98)
Yhteistyössä toimimisen aste on tässä tapauksessa korkea, koska yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien viennin osuus oli yli 80 prosenttia kokonaisviennistä unioniin tutkimusajanjaksolla. Tämän perusteella komissio päätti asettaa jäännöstukimarginaalin sen otokseen valitun yrityksen tasolle, jonka tukimarginaali oli korkein.
Yrityksen nimi
Tukimarginaali
GMS
7,0 %
Kilic
9,7 %
Özpekler
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
Otoksen painotettu keskiarvo
8,2 %
Koko maata koskeva tukimarginaali
9,7 %
D. VAHINKO
1. Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä
(99)
Samankaltaista tuotetta valmisti tutkimusajanjaksolla yli 700 unionin tuottajaa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’.
(100)
Unionin kokonaistuotannon arvioitiin olevan tutkimusajanjakson aikana noin 170 miljoonaa kilogrammaa ”kokonaisen kalan vastinarvona” (WFE) niiden tietojen perusteella, jotka saatiin kansallisten ja eurooppalaisten tuottajien järjestöiltä ja yksittäisiltä yrityksiltä. Kuten johdanto-osan 10 kappaleessa todettiin, otokseen valittiin yhdeksän unionin tuottajaa, joiden osuus samankaltaisen tuotteen kokonaistuotannosta unionissa oli yli 12 prosenttia.
2. Unionin kulutus
(101)
Vahvistaessaan unionin kulutuksen komissio käytti perusteena unionin tuottajien myynnin arvioitua kokonaismäärää ja Eurostatin tietojen mukaista tuonnin kokonaismäärää.
(102)
Unionin tuottajien myynnin kokonaismäärä arvioitiin jäljempänä johdanto-osan 130 kappaleessa esitetyllä tavalla.
(103)
Siltä osin kuin on kyse tuontimäärästä, Eurostatin tiedot ilmaistaan kuuden eri CN-koodin (elävät, tuoreet, jäähdytetyt, jäädytetyt ja/tai savustetut kalat kokonaisina ja/tai perattuina tai fileinä) osalta nettopainona. Nettopainot muunnettiin WFE:ksi vertailua varten jakamalla Eurostatin tietojen mukainen tuontimäärä jäljempänä esitetyillä muuntokertoimilla. Nämä muuntokertoimet esitettiin valituksessa, ja niitä käytetään yleisesti kyseisellä tuotannonalalla.
Taulukko 1
Muuntokertoimet
Tuotteen tarjontamuoto
Kerroin
Elävät
1,00
Tuoreet/jäähdytetyt/jäädytetyt (peratut)
0,85
Fileinä: tuoreet/jäähdytetyt/jäädytetyt
0,47
Fileinä: savustetut
0,40
(104)
Asianomaiset CN-koodit kattavat myös muita kalalajeja, jotka eivät kuulu tämän tutkimuksen piiriin, kuten taimen (Salmo trutta), punakurkkulohi (Oncorhynchus clarki), kultalohi (Oncorhynchus aguabonita) ja gilalohi (Oncorhynchus gilae). Tutkimuksessa kuitenkin todettiin, että Turkissa ei tuotettu muita lajeja kuin tarkasteltavana olevaa tuotetta, tai niitä tuotettiin vain hyvin vähäisiä määriä. Tämä perustui Turkin tuotannonalan Euroopan vesiviljelyalan tuottajien järjestölle, jäljempänä ’FEAP’, ilmoittamiin tietoihin ja muihin julkisiin tietolähteisiin (8), joiden tietoja verrattiin mahdollisuuksien mukaan asiaankuuluviin Turkin virallisiin tilastoihin. Tällä perusteella tultiin siihen johtopäätökseen, että Eurostatin tilastoista saatiin riittävän luotettavia ja täydellisiä tuontia koskevia tietoja.
(105)
Unionin kulutus, kuten todettiin, pysyi vakaana vuodesta 2010 vuoteen 2011, minkä jälkeen se väheni 5 prosenttia vuosien 2011 ja 2012 välillä ja putosi vielä 7 prosenttia vuoden 2012 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kaiken kaikkiaan kulutus väheni tarkastelujaksolla 12 prosenttia.
Taulukko 2
Unionin kulutus (kg WFE)
2010
2011
2012
Tutkimusajanjakso
Unionin kulutus yhteensä
183 399 382
183 932 215
173 599 493
162 108 475
Indeksi
100
100
95
88
Lähde: FEAP, Eurostat
3. Tuonti asianomaisesta maasta
3.1 Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus
(106)
Kuten johdanto-osan 103 kappaleessa todetaan, komissio määritti tuonnin määrän Eurostatin tietojen perusteella ilmaistuna kilogrammoina kokonaisen kalan vastinarvona (WFE). Tuonnin markkinaosuus määritettiin Turkista tulevan tuonnin määrän ja unionin kokonaiskulutuksen perusteella.
(107)
Tuonti asianomaisesta maasta unioniin kehittyi seuraavasti:
Taulukko 3
Tuontimäärä (kg WFE) ja markkinaosuus
2010
2011
2012
Tutkimusajanjakso
Turkista tulevan tuonnin määrä (kg WFE)
15 664 502
21 510 620
22 113 656
27 008 376
Indeksi
100
137
141
172
Markkinaosuus
9 %
12 %
13 %
17 %
Indeksi
100
137
149
195
Lähde: Eurostat
(108)
Kulutuksen laskusta huolimatta tarkasteltavana olevan tuotteen tuontimäärät unioniin kasvoivat tasaisesti tarkastelujakson aikana, yhteensä 72 prosenttia. Tämä johti siihen, että vastaava markkinaosuus kasvoi vuoden 2010 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 9 prosentista 17 prosenttiin: kasvu oli 8 prosenttiyksikköä tai 95 prosenttia tarkastelujakson aikana.
3.2 Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus
(109)
Komissio määritti tuonnin keskihinnat Eurostatin tietojen perusteella jakamalla Turkista tulevan tuonnin kokonaismäärän ilmaistuna kilogrammoina WFE kyseisen tuonnin kokonaisarvolla. Tuonnin hinnan alittavuus määritettiin otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien tietojen perusteella.
(110)
Asianomaisesta maasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:
Taulukko 4
Tuontihinnat (euroa/ kg WFE)
2010
2011
2012
Tutkimusajanjakso
Turkki
2,63
2,78
2,83
2,75
Indeksi
100
106
108
105
Lähde: Eurostat
(111)
Tarkasteltavana olevan tuotteen keskimääräinen tuontihinta nousi 8 prosenttia vuosien 2010 ja 2012 välisenä aikana ja laski sen jälkeen 3 prosenttia vuoden 2012 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kaiken kaikkiaan keskimääräinen tuontihinta kohosi 5 prosenttia tarkastelujakson aikana.
(112)
Komissio määritti hinnan alittavuuden tutkimusajanjakson aikana vertaamalla seuraavia: a) otokseen valittujen unionin tuottajien unionin markkinoilla etuyhteydettömiltä asiakkailta veloittamat tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset myyntihinnat, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, ja b) vastaavat otokseen valituilta vientiä harjoittavilta tuottajilta tulevassa tuonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitetut tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset hinnat, jotka oli määritetty CIF-tasolla.
(113)
Hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa ja joista oli vähennetty alennukset ja hyvitykset, vertailtiin tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta. Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina otokseen valittujen unionin tuottajien liikevaihdosta tutkimusajanjakson aikana. Tulos osoitti asianomaisesta maasta unionin markkinoille tulevan tuonnin painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin vaihtelevan 5 prosentin ja 18 prosentin välillä.
(114)
Yksi otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja väitti, että komission olisi otettava asianmukaisesti huomioon mahdolliset erot kaupan portaassa. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, ettei otokseen valittujen unionin tuottajien ja otokseen valittujen turkkilaisten vientiä harjoittavien tuottajien välillä ollut eroja kaupan portaassa. Tämä väite olisi näin ollen hylättävä.
(115)
Egeanmeren viejien järjestö (joka edustaa turkkilaisia viejiä) ja yksi vientiä harjoittava tuottaja väittivät, että unionin tuotannonala on keskittynyt tuottamaan pääasiassa luonnonmukaista ja vaaleanpunaista kirjolohta, joilla on merkittävästi korkeampi hinta kuin Turkista viedyillä kirjolohilla. Ne väittivät, etteivät hinnat tästä syystä olleet vertailukelpoisia. Kuten edellä johdanto-osan 113 kappaleessa selostetaan, hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa, vertailtiin kuitenkin tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta. Tämän seurauksena mahdolliset hintaerot, jotka johtuvat eri tuotelajeista, on otettu asianmukaisesti huomioon.
(116)
Egeanmeren viejien järjestö väitti myös, että unionin tuotannonala käytti eri tuotantoprosesseja, joiden vuoksi tuotteen ulkonäkö ja aistinvaraiset ominaisuudet sekä myyntiaika olivat erilaisia. Väitettiin, että myös unionin tuotannonalan tuottaman kirjolohen painon vaihteluväli oli erilainen verrattuna Turkissa tuotettuun kirjoloheen. Kaikilla näillä tekijöillä väitettiin olevan vaikutusta hintojen vertailuun, minkä vuoksi ne olisi otettava huomioon. Näiden väitteiden tueksi ei kuitenkaan esitetty mitään näyttöä, eikä tutkimuksen aikana saatu näyttökään tukenut näitä väitteitä. Kuten johdanto-osan 113 kappaleessa selostetaan, hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa, vertailtiin tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta. Mahdolliset erot, jotka johtuvat eri tuotelajeista, on näin ollen otettu asianmukaisesti huomioon.
(117)
Sen vuoksi hintavertailuja koskevat väitteet olisi hylättävä.
4. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
4.1 Yleisiä huomioita
(118)
Tutkittaessa tuetun tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.
(119)
Kuten 10 kappaleessa mainitaan, unionin tuotannonalan mahdollisesti kärsimän vahingon määrittämiseen käytettiin otantamenetelmää.
(120)
Vahingon määrittämistä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit valitukseen sisältyvien tietojen sekä FEAP:n ja Eurostatin tietojen perusteella. Tiedot koskivat kaikkia unionin tuottajia. Mikrotaloudelliset indikaattorit komissio arvioi otokseen valittujen unionin tuottajien kyselyvastauksissa olevien tietojen perusteella. Tiedot koskivat otokseen valittuja unionin tuottajia. Molempien tietojen todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta.
(121)
Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat seuraavat: tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus ja tukimarginaalin suuruus.
(122)
Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat seuraavat: keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, sijoitetun pääoman tuotto ja pääoman saanti.
4.2 Makrotaloudelliset indikaattorit
4.2.1 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(123)
Tiedot unionin tuotannonalan tuotantomäärästä on saatu FEAP:ltä ja valituksen tekijältä. FEAP:n tiedot kerätään tilahintoina, ja ne koskevat kussakin jäsenvaltiossa nostettuja eläviä kaloja. Koska FEAP:n tiedot kattoivat vain osan tutkimusajanjaksosta, niitä täydennettiin valituksen tekijän esittämien arvioiden perusteella. Koska FEAP:n tiedot kerätään tilahintoina ja koskevat nostettuja eläviä kaloja ja koska on tarpeen välttää määrien laskemista kahteen kertaan, EU:n elävien kalojen tuotantoon lisättiin kaikista lähteistä tulevan jatkojalostukseen tarkoitetun tuonnin osuus (noin 20 prosenttia kaikista tuontimääristä, lukuun ottamatta ”savustettua”, otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien kyselylomakkeissa ilmoittamien tietojen perusteella).
(124)
Tällä perusteella unionin tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste yhteensä kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 5
Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
2010
2011
2012
Tutkimusajanjakso
Tuotantomäärä (kg WFE)
168 291 314
161 896 836
151 960 522
136 950 842
Indeksi
100
96
90
81
Tuotantokapasiteetti (kg WFE)
220 309 323
215 689 275
209 607 237
183 616 771
Indeksi
100
98
95
83
Kapasiteetin käyttöaste
76 %
75 %
72 %
75 %
Indeksi
100
98
95
98
Lähde: valitus, FEAP, otokseen valittujen unionin tuottajien ja otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien tiedot, Eurostat
(125)
Tuotanto väheni tarkastelujaksolla joka vuosi. Tutkimusajanjakson aikana tuotanto väheni 19 prosenttia vuoteen 2010 verrattuna. Tämä vähennys oli tuntuvampi kuin kulutuksen vähentyminen tarkastelujakson aikana.
(126)
Tuotantokapasiteetti arvioitiin jakamalla tuotantomäärä otokseen valittujen unionin tuottajien kapasiteetin käyttöasteella.
(127)
Unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti laski 17 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tutkimuksessa tehdyt havainnot viittaavat siihen, että muutamat unionin tuottajat ovat sulkeneet tuotantolaitoksensa tarkastelujakson aikana, minkä seurauksena unionin kokonaistuotantokapasiteetti on supistunut.
(128)
Unionin tuottajien kapasiteetin käyttöaste oli noin 75 prosenttia tarkastelujaksolla ja laski yhden prosenttiyksikön vuoden 2010 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisenä aikana.
4.2.2 Myyntimäärä ja markkinaosuus
(129)
Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 6
Myyntimäärä ja markkinaosuus
2010
2011
2012
Tutkimusajanjakso
Myyntimäärä unionin markkinoilla (kg WFE)
163 321 913
156 440 124
146 677 898
130 729 993
Indeksi
100
96
90
80
Markkinaosuus
89 %
85 %
84 %
81 %
Indeksi
100
96
95
91
Lähde: valitus, FEAP, otokseen valittujen unionin tuottajien tiedot, Eurostat
(130)
Unionin tuotannonalan myyntimäärä määritettiin johdanto-osan 123 kappaleessa kuvatun kokonaistuotantomäärän perusteella vähentämällä siitä unionin tuotannonalan vientimyynti.
(131)
Vientimyynnin määrä perustui Eurostatin tietoihin, jotka oli muunnettu muotoon kg WFE. Muita asianomaisiin CN-koodeihin mahdollisesti kuuluvia lohilajeja pidettiin merkityksettöminä, sillä niitä ei tuotettu unionissa tai tuotettiin vain hyvin pieniä määriä. Sen vuoksi katsottiin, että Eurostat toimitti riittävän luotettavaa tietoa kirjolohen viennistä tarkastelujaksolla.
(132)
Tietojen mukaan unionin tuotannonalan myyntimäärä laski jatkuvasti vuoden 2010 ja tutkimusajanjakson välillä ja kaiken kaikkiaan 20 prosenttia koko tarkastelujakson aikana. Tämä negatiivinen kehityssuuntaus on ollut voimakkaampi kuin johdanto-osan 105 kappaleessa kuvattu, samana ajanjaksona tapahtunut kokonaiskulutuksen lasku.
(133)
Tämän seurauksena myös unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni koko tarkastelujakson ajan ja putosi kokonaisuudessaan 8 prosenttiyksikköä saman ajanjakson aikana. Samaan aikaan tuonti Turkista kasvoi 72 prosenttia ja vastaava markkinaosuus edellä johdanto-osan 108 kappaleessa kuvatulla tavalla 8 prosenttiyksikköä, mikä vastasi unionin tuotannonalan markkinaosuuden menetystä.
4.2.3 Kasvu
(134)
Unionin kulutus laski vuodesta 2011 tutkimusajanjakson päättymiseen asti. Vaikka kysyntä unionin markkinoilla laski, Turkista tuleva tuonti lähes kaksinkertaistui, ja sen markkinaosuus oli tämän johdosta kasvussa tarkastelujaksolla. Näin ollen unionin tuotannonala menetti markkinaosuuttaan, kun taas asianomainen tuonti onnistui kasvattamaan omaa markkinaosuuttaan supistuvilla unionin markkinoilla. Samaan aikaan unionin tuotannonalan tuotantomäärä väheni enemmän kuin sen markkinat supistuivat, kun taas Turkista tulevan tuonnin määrä kasvoi sekä absoluuttisesti että suhteellisesti ilmaistuna.
4.2.4 Työllisyys ja tuottavuus
(135)
Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 7
Työllisyys ja tuottavuus
2010
2011
2012
Tutkimusajanjakso
Työntekijöiden lukumäärä
3 692
3 413
3 144
2 862
Indeksi
100
92
85
78
Tuottavuus (kg WFE /työntekijä)
45 578
47 431
48 332
47 847
Indeksi
100
104
106
105
Lähde: valitus, FEAP, otokseen valittujen unionin tuottajien tiedot
(136)
Unionin tuotannonalan työllisyyden arvioinnissa käytettiin perustana kokonaistuotantomäärää, joka jaettiin otokseen valittujen unionin tuottajien tuottavuudella. Koska tuotantomäärä väheni (taulukko 5), unionin tuotannonalan työllisyysaste laski 22 prosenttia tarkastelujakson aikana.
(137)
Työllisyys laski nopeammin kuin tuotantomäärä, minkä vuoksi arvioitu tuottavuus työntekijää kohti (mitattuna tuotoksena kg WFE työntekijää kohti) nousi 5 prosenttia tarkastelujaksolla.
4.2.5 Tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavien tukien merkittävyys ja toipuminen aiemmasta tuetusta tuonnista tai polkumyyntituonnista
(138)
Kaikki tukimarginaalit ovat merkittävästi vähimmäistasoa korkeammat. Tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavien tukien merkittävyyden vaikutuksesta unionin tuotannonalaan voidaan todeta, että vaikutusta ei voida pitää vähäpätöisenä, kun otetaan huomioon Turkista tulevan tuonnin määrä ja hinnat.
(139)
Koska kyseessä on ensimmäinen tarkasteltavana olevaa tuotetta koskeva tukien vastainen tutkimus, käytössä ei ole tietoja, joiden perusteella voitaisiin arvioida mahdollisen aiemman tuetun tuonnin tai polkumyynnin vaikutuksia.
4.3 Mikrotaloudelliset indikaattorit
4.3.1 Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät
(140)
Otokseen valittujen unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 8
Myyntihinnat unionissa
2010
2011
2012
Tutkimusajanjakso
Keskimääräinen yksikkömyyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille (euroa/kg WFE)
2,76
2,91
2,89
2,95
Indeksi
100
105
105
107
Tuotannon yksikkökustannukset (euroa/kg WFE)
2,73
2,84
2,89
2,98
Indeksi
100
104
106
109
Lähde: otokseen valittujen unionin tuottajien tiedot
(141)
Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset yksikkömyyntihinnat nousivat ensin vuoden 2010 hinnasta eli 2,76 eurosta/ kg WFE hintaan 2,91 euroa vuonna 2011, minkä jälkeen ne laskivat 2,89 euroon vuonna 2012 ja nousivat sitten 2,95 euroon tutkimusajanjaksolla. Kaiken kaikkiaan otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräinen myyntihinta nousi 7 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tämä nousu ei kuitenkaan riittänyt kattamaan saman ajanjakson aikana tapahtunutta tuotantokustannusten 9 prosentin nousua. Tämän seurauksena keskimääräinen yksikkökohtainen nettomyyntihinta jäi yksikkökohtaisia tuotantokustannuksia pienemmäksi tutkimusajanjakson aikana.
(142)
Otokseen valittujen unionin tuottajien tuotantokustannukset nousivat vuodesta 2010, jolloin kustannukset olivat 2,73 euroa/ kg WFE, vuoteen 2011, jolloin ne olivat 2,84 euroa. Vuonna 2012 oli havaittavissa maltillisempi nousu 2,89 euroon. Suurempi nousu 2,98 euroon tapahtui tutkimusajanjaksolla, kun tuotantokustannukset ylittivät keskimääräiset yksikkömyyntihinnat, jolloin unionin tuotannosta tuli yleisesti kannattamatonta. Merkittävimmän osan tuotantokustannuksista muodostavat rehukustannukset (kalajauho ja kalaöljy) sekä energiakustannukset ja mätimunien tai poikasten hankintakustannukset, jotka nousivat tarkastelujakson aikana ja vaikuttivat näin ollen keskimääräisten tuotantokustannusten nousuun.
4.3.2 Työvoimakustannukset
(143)
Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 9
Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti
2010
2011
2012
Tutkimusajanjakso
Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)
26 585
26 958
28 276
27 757
Indeksi
100
101
106
104
Lähde: otokseen valittujen unionin tuottajien tiedot
(144)
Vuoden 2010 ja tutkimusajanjakson välillä otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti kasvoivat 4 prosenttia. Tämä kokonaiskasvu tarkastelujaksolla on suhteellisen pientä ja joka tapauksessa pienempää kuin työvoimakustannusten yleinen nousu (7,5 %) (9) ja inflaatiovauhti (9,6 %) (10) unionissa saman ajanjakson aikana.
4.3.3 Varastot
(145)
Kirjolohi on herkästi pilaantuva tuote, jonka myyntiaika on, ellei sitä ole jäädytetty, alle kaksi viikkoa. Koska otokseen valitut unionin tuottajat eivät pidä kirjolohta varastossa noston jälkeen eivätkä merkittävissä määrin jäädytä tuotteitaan, varastomääriä ei pidetä merkittävänä vahingon indikaattorina tässä tutkimuksessa.
4.3.4 Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, sijoitetun pääoman tuotto ja pääoman saanti
(146)
Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja sijoitetun pääoman tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 10
Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja sijoitetun pääoman tuotto
2010
2011
2012
Tutkimusajanjakso
Riippumattomille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)
1,1 %
2,5 %
- 0,1 %
- 0,8 %
Indeksi
100
230
- 13
- 88
Kassavirta (tuhatta euroa)
- 1 242
2 828
1 715
- 5 210
Indeksi
100
428
338
- 220
Investoinnit (tuhatta euroa)
3 952
4 158
4 371
10 265
Indeksi
100
105
111
260
Sijoitetun pääoman tuotto
1,8 %
4,3 %
- 0,2 %
- 1,3 %
Indeksi
100
238
- 13
- 74
Lähde: otokseen valittujen unionin tuottajien tiedot
(147)
Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Vuosina 2010 ja 2011 kannattavuus parani hieman mutta pysyi alhaisella tasolla, joka oli vain hieman yli kannattavuusrajan. Tilanne huononi vuonna 2012, jolloin kannattavuus kääntyi negatiiviseksi, sekä tutkimusajanjaksolla, jolloin tappiot lisääntyivät entisestään. Kuten johdanto-osan 142 kappaleessa selostetaan, tämä johtui siitä, että tuotantokustannukset kasvoivat mutta unionin tuotannonala ei pystynyt nostamaan hintojaan vastaavasti. Kyseisen ajanjakson aikana muutamat unionin tuottajat joutuivat lopettamaan toimintansa.
(148)
Nettokassavirta on unionin tuottajien kyky rahoittaa itse toimintaansa. Nettokassavirta kasvoi vuosien 2010 ja 2011 välisenä aikana ja laski sen jälkeen. Vuoden 2012 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana se laski voimakkaasti ja muutti kumulatiivisen kokonaiskassavirran kyseisellä ajanjaksolla negatiiviseksi. Yleisesti ottaen voidaan todeta, että kassavirran negatiivinen suuntaus seuraa kannattavuuden laskevaa suuntausta, vaikkakin negatiivinen kassavirta vuonna 2010 ja huomattava lasku vuoden 2012 ja tutkimusajanjakson välillä johtuivat myös investoinneista, joita tehtiin sulauttamispyrkimyksessä, kuten johdanto-osan 149 kappaleessa selostetaan.
(149)
Investoinnit kasvoivat vain hieman vuodesta 2010 vuoteen 2012, mutta tutkimusajanjakson aikana ne kasvoivat huomattavasti. Investoinnit liittyivät tuotantolaitosten hankintaan toimintansa lopettaneilta yrityksiltä ja/tai etuyhteydessä olevien yritysten sulauttamiseen eivätkä olemassa olevan kaluston korvaamiseen tai lisävarusteiden ja/tai uusien varusteiden hankintaan. Näin ollen tutkimusajanjaksolla havaittu piikki investoinneissa liittyi pääasiassa sulauttamiseen. Tätä tukee se seikka, että kokonaistuotantokapasiteetti laski 17 prosenttia tarkastelujakson aikana.
(150)
Sijoitetun pääoman tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Sijoitetun pääoman tuotto noudatteli samaa suuntausta kuin kannattavuus, eli se kasvoi vuodesta 2010 vuoteen 2011 mutta pysyi vain juuri yli kannattavuusrajan. Sijoitetun pääoman tuotto supistui myöhemmin ja muuttui negatiiviseksi vuonna 2012. Se heikkeni edelleen tutkimusajanjaksolla. Tämä negatiivinen kehitys johtui siitä, ettei unionin tuotannonala voinut nostaa hintojaan, vaikka tuotantokustannukset olivat kasvussa.
(151)
Siltä osin kuin on kyse pääoman saannista, otokseen valittujen unionin tuottajien heikentynyt kyky kerryttää käteisvaroja samankaltaisen tuotteen osalta heikensi niiden taloudellista tilannetta vähentämällä tulorahoitusta. Mitä tulee pankkirahoitukseen, pankeilta oli entistä vaikeampi saada rahoitusta. Tutkimuksessa todettiin, että pääoman saanti heikkeni yleisesti.
5. Vahinkoa koskevat päätelmät
(152)
Tutkimus osoitti tässä vaiheessa selvästi, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa. Vahinko näkyi erityisesti markkinaosuuden menetyksenä ja kannattavuuden laskuna. Samanaikaisesti tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin markkinaosuus kasvoi ja tämän tuonnin todettiin alittavan unionin tuotannonalan hinnat unionin markkinoilla.
(153)
Tietyt vahinkoindikaattorit, kuten yksikkömyyntihinta, keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti, tuottavuus ja investoinnit, kehittyivät myönteisesti. Siltä osin kuin on kyse yksikkömyyntihinnoista, nousu johtui kasvaneista tuotantokustannuksista. Tämä nousu ei kuitenkaan kompensoinut yksikkökustannusten nousua kokonaisuudessaan, minkä vuoksi kannattavuus kääntyi negatiiviseksi vuonna 2012. Kuten johdanto-osan 144 kappaleessa selostetaan, unionin tuotannonalan keskimääräisten työvoimakustannusten nousu työntekijää kohti oli pienempi kuin työvoimakustannusten yleinen nousu ja inflaatiovauhti unionissa. Unionin tuotannonala joutui vähentämään työntekijöidensä määrää, mikä johti tuottavuuden nousuun työntekijää kohti. Investointien kasvu liittyi pääasiassa tuotantolaitosten hankintaan toimintansa lopettaneilta yrityksiltä ja yritysten sulauttamiseen eikä olemassa olevan kaluston korvaamiseen tai uusien varusteiden hankintaan.
(154)
Useimmat vahinkoindikaattorit osoittivat negatiivista suuntausta. Unionin tuotannonalan kannattavuus, kassavirta ja sijoitetun pääoman tuotto laskivat. Kannattavuus ja sijoitetun pääoman tuotto, jotka olivat juuri yli kannattavuusrajan vuosina 2010 ja 2011, muuttuivat negatiivisiksi vuonna 2012 ja laskivat edelleen tutkimusajanjakson aikana. Samanaikaisesti tuotantomäärä, tuotantokapasiteetti, työllisyys ja markkinaosuudet pienenivät tuetun tuonnin aiheuttaman paineen vaikutuksesta.
(155)
Edellä esitetyn perusteella komissio tuli tässä vaiheessa siihen johtopäätökseen, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 8 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
E. SYY-YHTEYS
(156)
Perusasetuksen 8 artiklan 5 kohdan mukaisesti komissio tutki, oliko asianomaisesta maasta tullut tuettu tuonti aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Perusasetuksen 8 artiklan 6 kohdan mukaisesti komissio tutki myös, olisivatko muut tiedossa olleet tekijät voineet samaan aikaan aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio varmisti, ettei mitään muiden tekijöiden kuin asianomaisesta maasta tulleen tuetun tuonnin aiheuttamaa mahdollista vahinkoa pidetä tuetusta tuonnista johtuvana. Nämä tekijät ovat seuraavat:
a)
tuonti muista kolmansista maista
b)
unionin tuotannonalan vientitoiminta
c)
kulutuksen kehitys
d)
kilpailu muiden kalalajien kanssa
e)
hallinnollinen ja sääntelystä aiheutuva rasitus, maantieteelliset rajoitukset
f)
suurten vähittäismyyjien aiheuttama hintapaine
g)
liikainvestoinnit, rahoitusmenot, valuuttakurssivaihtelut ja muusta kuin varsinaisesta toiminnasta aiheutuneet tappiot, jotka liittyvät oikeudenkäynteihin.
1. Tuetun tuonnin vaikutukset
(157)
Todetakseen syy-yhteyden tarkasteltavana olevan tuotteen Turkista tapahtuneen tuetun tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä komissio analysoi tuetun tuonnin määrän ja hintatason sekä sen, missä määrin ne olisivat voineet aiheuttaa unionin tuotannonalalle koituneen merkittävän vahingon.
(158)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että asianomaisesta maasta tapahtuneen tuetun tuonnin määrä lähes kaksinkertaistui tarkastelujaksolla. Tämän tuloksena markkinaosuus kasvoi 8 prosenttiyksikköä, sillä vuonna 2010 osuus oli 9 prosenttia ja tutkimusajanjaksolla se nousi 17 prosenttiin. Tämä tapahtui kulutuksen laskevasta suuntauksesta huolimatta. Samanaikaisesti unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni 8 prosenttiyksikköä.
(159)
Tuetun tuonnin keskihinnat kasvoivat 5 prosenttia vuoden 2010 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tämä kasvu johtui yleisestä tuotantokustannusten noususta. Tuontihinnat pysyivät kuitenkin huomattavasti alhaisemmalla tasolla kuin unionin tuotannonalan hinnat. Tuetun tuonnin hinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat, ja tutkimusajanjakson aikana keskimääräinen hinnan alittavuuden marginaali oli 9 prosenttia. Kun otetaan huomioon tarkasteltavana olevan tuotteen tuetun tuonnin lisääntyminen, joka aiheutti huomattavia hintapaineita unionin markkinoilla, unionin tuotannonala ei voinut samanaikaisesti nostaa myyntihintojaan niin paljon, että ne olisivat voineet kattaa tuotannonalan kasvaneet tuotantokustannukset, eikä missään tapauksessa Turkin tuetun tuonnin hintoja korkeammiksi.
(160)
Havaittiin, että Turkista tulevan tuetun tuonnin lisääntyminen ja sen markkinaosuuden kasvu tapahtuivat selvästi samaan aikaan kuin unionin tuotannonalan markkinaosuuden pieneneminen, tuotantomäärien, tuotantokapasiteetin ja työllisyyden lasku sekä kannattavuuden, kassavirran ja sijoitetun pääoman tuoton laskusuuntaus. Näin ollen tuetun tuonnin katsottiin aiheuttavan painetta unionin tuotannonalalle, mikä puolestaan johti siihen, ettei tuotannonala pystynyt nostamaan myyntihintojaan kustannusten mukaisesti, samoin kuin markkinaosuuden pienenemiseen sekä taloudellisen ja rahoituksellisen tilanteen yleiseen heikkenemiseen.
(161)
Edellä esitetyn perusteella komissio tuli tässä vaiheessa siihen johtopäätökseen, että unionin tuotannonalan tilanteen heikkenemisen täytyi johtua Turkista tulleen tuetun tuonnin kasvusta ja että tällä tuonnilla oli ratkaiseva rooli unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syntymisessä.
2. Muiden tekijöiden vaikutukset
2.1 Kolmansista maista tuleva tuonti
(162)
Muista kolmansista maista (Chile, Norja, Bosnia ja Hertsegovina ym.) tulevan tuonnin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 11
Tuonti kolmansista maista
Maa
2010
2011
2012
Tutkimusajanjakso
Kaikki kolmannet maat yhteensä asianomaista maata lukuun ottamatta
Määrä (kg WFE)
4 412 967
5 981 471
4 807 938
4 370 106
Indeksi
100
136
109
99
Markkinaosuus
2,4 %
3,3 %
2,8 %
2,7 %
Indeksi
100
135
115
112
Keskihinta (EUR/kg WFE)
2,63
2,85
2,80
2,94
Indeksi
100
108
106
112
Lähde: Eurostat
(163)
Kaikista muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä oli alhaisella tasolla ja jopa väheni hieman tarkastelujakson aikana. Se kasvoi vuosien 2010 ja 2011 välisenä aikana, mutta laski tämän jälkeen ja oli tutkimusajanjakson aikana hieman pienempi kuin tarkastelujakson alussa vuonna 2010. Markkinaosuus noudatti samanlaista suuntausta. Se kasvoi vuosien 2010 ja 2011 välisenä aikana mutta väheni jälleen vuonna 2012 ja tutkimusajanjakson aikana. Kaiken kaikkiaan muiden kolmansien maiden markkinaosuus kasvoi hieman (2,4 %:sta 2,7 %:iin) tarkastelujaksolla. Samanaikaisesti Turkista tuleva tuonti oli paljon suurempaa sekä määrän että markkinaosuuden suhteen, ja sen suuntaus oli jatkuvasti kasvava.
(164)
Keskimääräiset tuontihinnat kasvoivat tarkastelujakson aikana. Keskimääräiset tuontihinnat kasvoivat yhteensä 12 prosenttia tarkastelujakson aikana. Muista kolmansista maista tulevan tuonnin hinnat olivat alhaisemmat kuin otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset yksikkömyyntihinnat mutta korkeammat kuin Turkista tulevan tuonnin hinnat, lukuun ottamatta vuotta 2012, jolloin ne olivat hieman alhaisemmat.
(165)
Kun otetaan huomioon kaikkien muiden kolmansien maiden vähäiset ja vakaat tuontimäärät sekä pienet ja melko vakaat markkinaosuudet ja niiden hintataso, joka noudatteli unionin yleistä hintatasoa, komissio tuli tässä vaiheessa siihen johtopäätökseen, että muista kolmansista maista tuleva tuonti ei vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.
2.2 Unionin tuotannonalan vientitoiminta
(166)
Unionin tuotannonalan viennin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 12
Unionin tuotannonalan vientitoiminta
2010
2011
2012
Tutkimusajanjakso
Vientimäärä (kg WFE)
4 969 401
5 456 712
5 282 624
6 220 849
Indeksi
100
110
106
125
Keskihinta (EUR/kg WFE)
4,08
4,60
4,13
4,16
Indeksi
100
113
101
102
Lähde: Eurostat
(167)
Unionin tuotannonalan vientimyynti kasvoi 25 prosenttia tarkastelujakson aikana. Unionin markkinat ovat kuitenkin unionin tuotannonalan tärkeimmät markkinat, ja sen vienti oli vain noin 3 prosenttia sen tuotannosta vuosina 2010-2011 ja noin 5 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonalan vientihinnat olivat noin 30 prosenttia korkeammat kuin sen keskimääräiset myyntihinnat unionissa, eli vientimyynti tuotti suurempia voittoja kuin myynti unionin markkinoilla.
(168)
Tämän perusteella komissio tuli tässä vaiheessa siihen johtopäätökseen, että unionin tuotannonalan vientitoiminta ei poistanut syy-yhteyttä tuetun tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.
2.3 Kulutuksen kehitys
(169)
Unionin kulutus pysyi vakaana vuosina 2010-2011 ja laski 12 prosenttia vuoden 2011 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana; kokonaisuudessaan se laski 12 prosenttia. Vaikka kulutus laski, Turkista tuleva tuettu tuonti onnistui kasvattamaan markkinaosuuttaan 8 prosenttiyksikköä eli 95 prosenttia, kun taas unionin tuotannonala menetti markkinaosuuttaan samaiset 8 prosenttiyksikköä. Tämän vuoksi unionin tuotannonalan myyntimäärän ja markkinaosuuden pienenemistä ei voitu selittää pelkästään kulutuksen yleisellä vähenemisellä. Näin ollen tuetun tuonnin jatkuva lisääntyminen supistuvilla markkinoilla hinnoilla, jotka alittivat unionin tuotannonalan myyntihinnat unionin markkinoilla, aiheutti itsenäisesti vahinkoa, ja se oli ratkaisevassa asemassa johdanto-osan 160 kappaleessa kuvatulla tavalla.
(170)
Tällä perusteella komissio katsoi tässä vaiheessa, että kulutuksen väheneminen, vaikka se olisikin saattanut vaikuttaa unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, ei kuitenkaan yksin voinut olla selityksenä unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon eikä näin ollen voinut poistaa syy-yhteyttä tuetun tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.
2.4 Kilpailu muiden kalalajien kanssa
(171)
Egeanmeren viejien järjestö väitti, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syynä oli kilpailu muiden kalalajien, kuten pangasiuksen sekä isokokoisen taimenen ja lohen kanssa.
(172)
Siltä osin kuin on kyse pangasiuksesta, sen tuonti väheni noin 24 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti sen sijaan lisääntyi samana ajanjaksona.
(173)
Muiden kalalajien osalta on huomattava, että isokokoinen taimen ja lohi ovat käytettävissä olevien tietojen mukaan (julkisesti saatavilla oleva Kööpenhaminan yliopiston Fødevareøkonomisk Institutin tutkimus (11)) toisensa korvaavia tuotteita, jotka kilpailevat samalla markkinasegmentillä. Tämän tutkimuksen kohteena olevaa kirjolohta sen sijaan myydään eri markkinasegmenteillä, ja isokokoisen taimenen tai lohen hinta ja tämän tutkimuksen kohteena olevan kirjolohen hinta eivät korreloi suoraan keskenään.
(174)
Tämän perusteella kyseiset väitteet olisi hylättävä.
(175)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoi tässä vaiheessa, että kilpailu muiden kalalajien kanssa ei vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.
2.5 Hallinnollinen ja sääntelystä aiheutuva rasitus, maantieteelliset rajoitukset
(176)
Egeanmeren viejien järjestö väitti myös, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syynä olivat hallinnollinen ja sääntelystä aiheutuva rasitus sekä tiettyjen maantieteellisten alueiden käyttöä vesiviljelyyn koskevat rajoitukset.
(177)
Väitettyä syy-yhteyttä mainittujen hallinnollisten ja sääntelyyn liittyvien vaatimusten sekä vahingon välillä ei perusteltu. Ei osoitettu muun muassa sitä, että hallinnolliset ja sääntelylliset puitteet tai vesiviljelyyn käytettävissä olevia alueita koskevat maantieteelliset rajoitukset olisivat muuttuneet tarkastelujakson aikana sellaisella tavalla, joka olisi voinut aiheuttaa vahingon. Itse asiassa mainitut seikat ainoastaan kuvailevat unionin vesiviljelyalan yleistä taloudellista ja sääntelyllistä ympäristöä, eivätkä ne voi selittää unionin tuotannonalan tilanteen heikkenemistä tarkastelujakson aikana. Tästä syystä kyseinen väite on hylättävä.
(178)
Tämän perusteella komissio tuli tässä vaiheessa siihen johtopäätökseen, että väitetyt hallinnollinen ja sääntelystä aiheutuva rasitus ja maantieteelliset rajoitukset eivät poistaneet syy-yhteyttä tuetun tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.
2.6 Suurten vähittäismyyjien aiheuttama hintapaine
(179)
Egeanmeren viejien järjestö ja yksi otokseen valituista vientiä harjoittavista tuottajista väittivät, että unionin suurilla vähittäismyyjillä on vahva neuvotteluasema ja että unionin tuottajien kärsimä vahinko johtui näiden vähittäismyyjien aiheuttamasta hintapaineesta eikä Turkista tulevasta tuonnista.
(180)
Yksikään suurista vähittäismyyjistä ei ilmoittautunut eikä toiminut yhteistyössä tässä tutkimuksessa. Joka tapauksessa Turkista tulevan tuonnin hintoja tuettiin, ja ne olivat unionin tuotannonalan hintoja alemmat koko tarkastelujakson ajan. Tutkimusajanjakson aikana hinnan alittavuuden marginaalit olivat 5-18 prosenttia. Tällaisessa tilanteessa väitetty suurten vähittäismyyjien aiheuttama hintapaine ei voisi mitenkään selittää taloudellisen ja rahoituksellisen tilanteen yleistä heikkenemistä eikä etenkään markkinaosuuden menetystä, vaan sillä olisi voinut olla vain vähäinen vaikutus - jos sitäkään - aiheutuneeseen vahinkoon.
(181)
Tämän perusteella komissio tuli tässä vaiheessa siihen johtopäätökseen, että suurten vähittäismyyjien mahdollisesti aiheuttama hintapaine ei voinut poistaa syy-yhteyttä tuetun tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.
2.7 Liikainvestoinnit, rahoitusmenot, valuuttakurssivaihtelut ja muusta kuin varsinaisesta toiminnasta aiheutuneet tappiot, jotka liittyvät oikeudenkäynteihin
(182)
Egeanmeren viejien järjestö väitti, että ainakin tiettyjen unionin tuottajien tuloksen heikkeneminen johtui pikemminkin liikainvestoinneista kuin Turkista tulevasta tuonnista. Sama osapuoli väitti vielä, että unionin tuotannonalan kannattavuuden heikkeneminen johtui osittain rahoitusmenojen kasvusta, valuuttakurssivaihteluista ja oikeudenkäynneistä aiheutuneista kustannuksista.
(183)
Liikainvestointeja ja oikeudenkäynneistä aiheutuneita kustannuksia koskevia väitteitä ei perusteltu. Tutkimuksessa tehdyt havainnot eivät myöskään tukeneet väitettä siitä, että näillä tekijöillä olisi ollut merkittävä vaikutus otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuteen.
(184)
Rahoitusmenojen kasvua ja valuuttakurssivaihteluja koskevia väitteitä ei tarkennettu eikä perusteltu millään tavalla. Tutkimuksessa tehdyt havainnot eivät myöskään tukeneet väitettä siitä, että näillä tekijöillä olisi ollut jotakin vaikutusta otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuteen.
(185)
Nämä väitteet olisi näin ollen hylättävä.
(186)
Näillä perusteilla komissio katsoi tässä vaiheessa, että väitetyt liikainvestoinnit, rahoitusmenot, valuuttakurssivaihtelut ja muusta kuin varsinaisesta toiminnasta aiheutuneet tappiot, jotka liittyvät oikeudenkäynteihin, eivät vaikuttaneet aiheutuneeseen vahinkoon, eivätkä ne näin ollen voineet poistaa syy-yhteyttä tuetun tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.
3. Syy-yhteyttä koskevat päätelmät
(187)
Edellä oleva tarkastelu on osoittanut, että asianomaisesta maasta tulevan tuetun tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat huomattavasti. Tällaisen tuonnin, jonka hinnat alittivat unionin myyntihinnat, kasvu johti unionin tuotannonalan tilanteen heikkenemiseen. Tämän perusteella tultiin siihen johtopäätökseen, että Turkista tuleva tuonti vaikutti ratkaisevasti unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon.
(188)
Myös muita tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, tarkasteltiin. Tässä suhteessa todettiin, etteivät tuonti muista kolmansista maista, unionin tuotannonalan vientitoiminta, kilpailu muiden kalalajien kanssa, hallinnollinen ja sääntelystä aiheutuva rasitus, maantieteelliset rajoitukset, liikainvestoinnit, rahoitusmenot, valuuttakurssivaihtelut eivätkä muusta kuin varsinaisesta toiminnasta aiheutuneet tappiot, jotka liittyivät oikeudenkäynteihin, vaikuttaneet unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Muut tekijät, kuten unionin kulutuksen kehitys ja suurten vähittäismyyjien aiheuttama hintapaine saattoivat vaikuttaa aiheutuneeseen vahinkoon, mutta ne eivät voineet poistaa todettua syy-yhteyttä tuetun tuonnin ja unionin tuotannonalalle tutkimusajanjakson aikana aiheutuneen vahingon väliltä.
(189)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoi, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syynä oli asianomaisesta maasta tuleva tuettu tuonti eivätkä muut tekijät poistaneet tätä syy-yhteyttä. Vahinko koostuu muun muassa tuotannon ja tuotantokapasiteetin, myyntimäärän, markkinaosuuden ja työllisyyden vähenemisestä, ja lisäksi voitto ja investointien tuotto muuttuivat negatiivisiksi tarkastelujakson aikana.
F. UNIONIN ETU
(190)
Perusasetuksen 31 artiklan mukaisesti komissio tutki, voisiko se selkeästi todeta toimenpiteiden käyttöönoton unionin edun vastaiseksi tässä tapauksessa siitä huolimatta, että vahinkoa aiheuttavan tuetun tuonnin esiintyminen on määritetty. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut.
1. Unionin tuotannonalan etu
(191)
Tutkimuksen mukaan unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa Turkista tulleesta tuetusta tuonnista.
(192)
Toimenpiteiden käyttöönotto palauttaisi markkinoille terveen kilpailun. Unionin tuotannonalan taloudellisen suorituskyvyn indikaattorien laskusuuntaus johtuu tuotannonalan vaikeudesta kilpailla asianomaisesta maasta tulevan tuetun tuonnin kanssa. Tasoitustullien käyttöönotto asettaisi näin ollen unionin tuotannonalan asemaan, jossa se voisi korottaa hintojaan tuotantokustannusten kattamiseksi ja lisätä markkinaosuuttaan, työllisyyttä ja tuotantoa sekä parantaa taloudellista suorituskykyään koskevia indikaattoreita, kuten kannattavuutta, kassavirtaa ja investointien tuottoa.
(193)
Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, Turkista tulevan tuonnin aiheuttama hintapaine todennäköisesti jatkuu, mikä lisää entisestään kielteisiä vaikutuksia unionin tuotannonalan kannattavuuteen. Tilanteen heikkeneminen edelleen johtaisi lopulta tuotannon supistamiseen entisestään ja useampien tuotantolaitosten sulkemiseen, mikä uhkaisi unionin työllisyyttä ja investointeja.
(194)
Tämän perusteella komissio katsoi tässä vaiheessa, että tasoitustoimenpiteiden käyttöönotto on unionin tuotannonalan edun mukaista.
2. Etuyhteydettömien tuojien etu
(195)
Vireillepanoilmoituksessa komissio kehotti tuojia ja niitä edustavia järjestöjä ilmoittautumaan. Kuten edellä johdanto-osan 12 kappaleessa todetaan, kolme yritystä ilmoittautui vastaamalla etuyhteydettömille tuojille tarkoitettuun otantalomakkeeseen. Näin ollen kyselylomakkeet lähetettiin kaikille kolmelle ilmoittautuneelle yritykselle, mutta ainoastaan yksi niistä vastasi. Vastauksesta kävi ilmi, että vaikka tämä osapuoli oli tuonut vähäisen määrän kirjolohta tutkimusajanjakson aikana, se ei yleensä tuonut kirjolohta vaan muita kalatuotteita. Tämän yrityksen tuoman kirjolohen määrä ei ollut riittävää, jotta sitä olisi voitu pitää yleisesti edustavana.
(196)
Myöhemmässä vaiheessa ilmoittautui eräs toinen tuoja, joka ei kuitenkaan vastannut kyselylomakkeeseen. Kyseinen tuoja väitti, että Turkista tulevaa kirjolohta koskevien tullien käyttöönotto keskeyttäisi sen tuontitoiminnan, mutta ei kuitenkaan tarkentanut tätä väitettä eikä toimittanut mitään tietoja, jotka ovat olennaisia arvioitaessa tulleista mahdollisesti aiheutuvia vaikutuksia sen liiketoimintaan, kuten kannattavuuteen, tuontiin ja jälleenmyyntihintoihin.
(197)
Ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että tasoitustullien käyttöönotto vaikuttaa etuyhteydettömiin tuojiin, mutta tällaisten tullien tarkoituksena on palauttaa tasapuoliset toimintaedellytykset unionin markkinoilla. Myös muita hankintalähteitä on olemassa, ja unionin tuojien olisi pystyttävä vaihtamaan hankintalähteitään vastauksena tullien käyttöönottoon. Kaiken kaikkiaan tutkimuksessa ei käynyt ilmi, että unionin etuyhteydettömille tuojille/kauppiaille aiheutuisi tullien käyttöönotosta merkittäviä kielteisiä vaikutuksia.
(198)
Edellä todetun perusteella ja koska etuyhteydettömiltä tuojilta/kauppiailta ei saatu muita tietoja, komissio katsoi tässä vaiheessa, että toimenpiteiden käyttöönotolla ei olisi yleisesti merkittävää kielteistä vaikutusta etuyhteydettömiin tuojiin/kauppiaisiin.
3. Käyttäjien, kuluttajien ja toimittajien etu
(199)
Vireillepanoilmoituksessa komissio kehotti käyttäjiä ja niitä edustavia järjestöjä sekä kuluttajia edustavia järjestöjä ilmoittautumaan. Lisäksi komissio otti yhteyttä kaikkiin tiedossa oleviin asiaankuuluviin osapuoliin. Yksikään näistä osapuolista ei kuitenkaan ilmoittautunut.
(200)
Vireillepanoilmoituksessa mainitun määräajan päättymisen jälkeen ilmoittautui kaksi osapuolta, jotka ilmoittivat olevansa turkkilaisten kirjolohen tuottajien/jalostajien laitetoimittajia.
(201)
Toinen osapuolista väitti, että tullien käyttöönotto nostaisi loppukuluttajien maksettavaksi tulevia hintoja. Kyseinen osapuoli ei kuitenkaan perustellut tätä väitettä. Tutkimuksessa ei käynyt ilmi, että loppukuluttajille aiheutuisi tullien käyttöönotosta merkittäviä kielteisiä vaikutuksia. Kuten edellä mainittiin, kuluttajajärjestöt eivät toimineet yhteistyössä eivätkä toimittanut mitään tietoja, joiden perusteella toimenpiteiden vaikutusta olisi voitu arvioida yksityiskohtaisesti. Vaikka tasoitustullit voivat vaikuttaa tuontihintoihin, tällainen mahdollinen hinnannousu saattaa joka tapauksessa ainakin osittain tasoittua jakeluketjussa, ja loppukuluttajalle aiheutuva hinnankorotus ei siksi välttämättä ole merkittävä kuluttajien tasolla.
(202)
Lisäksi on otettava huomioon, että tasoitustullien tarkoituksena on palauttaa tasapuoliset toimintaedellytykset unionin markkinoilla mutta ei rajoittaa kohtuuhintaisten tuotteiden tuontia unioniin.
(203)
Kun otetaan huomioon edellä esitetyt seikat sekä se, että käyttäjät ja kuluttajien järjestöt eivät osallistuneet yhteistyöhön tutkimuksessa, ja erityisesti toimenpiteiden taso, komissio katsoi tässä vaiheessa, että toimenpiteiden käyttöönotolla ei kaiken kaikkiaan olisi merkittävää kielteistä vaikutusta käyttäjiin, kuluttajiin tai toimittajiin.
4. Unionin etua koskevat päätelmät
(204)
Edellä esitetyn perusteella komissio tuli siihen johtopäätökseen, ettei tässä vaiheessa tutkimusta ole pakottavia syitä todeta, ettei ole unionin edun mukaista ottaa käyttöön toimenpiteitä Turkista tulevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa.
G. VÄLIAIKAISET TASOITUSTOIMENPITEET
(205)
Tuettua tuontia, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevien komission päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön väliaikaiset tasoitustoimenpiteet, jotta tuetusta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enempää vahinkoa.
1. Vahingon korjaava taso (vahinkomarginaali)
(206)
Toimenpiteiden tason määrittämiseksi komissio määritti ensin unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon poistamiseksi tarvittavan tullin määrän.
(207)
Aiheutuva vahinko poistuisi, jos unionin tuotannonala pystyisi kattamaan tuotantokustannuksensa ja saamaan samankaltaisen tuotteen myynnistä unionin markkinoilla sellaisen voiton (ennen veroja), jonka tällainen tuotannonala voisi kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman tuetun tuonnin vaikutusta.
(208)
Turkista tuleva tuonti alkoi lisääntyä merkittävässä määrin pääasiassa vuonna 2008 eli ennen tarkastelujaksoa. Unionin tuotannonalan tarkastelujakson alussa vuonna 2010 saavuttaman kannattavuuden tason ei sen vuoksi katsottu olevan edustava. Koska Turkista tulevan tuonnin aiheuttama paine ei ennen vuotta 2008 ollut merkittävää unionin markkinoilla, katsottiin, että ennen kyseistä vuotta saadut voittomarginaalit voisivat olla kohtuullisia. Valituksen tietojen perusteella Tanskan kirjolohentuotantoalan vuosina 2006 ja 2007 saama voittomarginaali keskimäärin saavutti tai ylitti 12 prosentin tason. Näin ollen tässä vaiheessa katsottiin, että voittomarginaalia, joka on 12 prosenttia liikevaihdosta, voitaisiin pitää sellaisena sopivana tasona, jonka unionin tuotannonalan voitiin odottaa saavuttavan ilman vahinkoa aiheuttavaa tuettua tuontia.
(209)
Egeanmeren viejien järjestö ja yksi vientiä harjoittava tuottaja olivat sitä mieltä, että tavoitevoiton olisi oltava pienempi kuin 12 prosenttia sillä perusteella, että i) aiemmissa tutkimuksissa (lohi, isokokoinen kirjolohi) käytetyt tavoitevoitot olivat pienemmät, ii) unionin tuotannonalan tarkastelujakson alussa saama tosiasiallinen voittomarginaali oli myös pienempi ja iii) 12 prosentin voittomarginaali koskee ainoastaan Tanskan kirjolohentuotantoalaa eikä unionin tuotannonalaa kokonaisuudessaan eikä siis ollut edustava. Vientiä harjoittava tuottaja väitti myös, että olisi käytettävä 3 prosentin voittomarginaalia, sillä tuo voitto vastaa koko elintarviketeollisuuden keskimääräistä voittomarginaalia.
(210)
Siltä osin kuin on kyse isokokoista taimenta ja lohta koskeviin tutkimuksiin vertaamisesta, on todettava, että jokaisen tutkimuksen päätelmät on tehtävä sitä koskevien tosiseikkojen perusteella. Tässä tapauksessa kyseessä olevan tutkimuksen asiakirja-aineistossa todettiin olevan riittävästi tietoja, ja näin ollen käytettiin niitä.
(211)
Lisäksi tavoitevoiton samankaltaisen tuotteen myynnistä unionin markkinoilla olisi oltava sellainen, että tämäntyyppinen tuotannonala voisi kohtuudella saada sen tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman tuetun tuonnin vaikutusta. Kun otetaan huomioon, että tuettua tuontia esiintyi tarkastelujakson aikana ja jopa ennen sitä huomattavissa määrin, ei voitu katsoa, että kilpailutilanne oli tavanomainen. Edellä mainittuun 12 prosentin voittoon päästiin tilanteessa, jossa unionin markkinoille ei tullut merkittävästi tuontia Turkista, ja tässä vaiheessa sen katsottiin olevan kohtuullinen tavoitevoitto kyseessä olevassa tapauksessa vallitsevissa olosuhteissa.
(212)
Tanskan kirjolohentuotantoalan katsottiin olevan riittävän edustava unionin markkinoiden osalta, sillä Tanska oli yksi tärkeimmistä kirjolohen tuottajamaista unionissa. Sitä käytettiin tavoitevoiton määrittämisessä, koska muita tietoja ei kyseisessä vaiheessa ollut käytettävissä.
(213)
Väitettä, jonka mukaan elintarviketeollisuuden yleinen voittomarginaali oli paljon alhaisempi, ei ollut perusteltu. Komissio katsoi, että Tanskan kirjolohentuotantoalan toteutuneessa voittomarginaalissa näkyisivät joka tapauksessa paremmin tämän tuotannonalan erityspiirteet, joten se olisi tähän tarkoitukseen sopivampi. Elintarviketeollisuus muodostuu erilaisista alaluokista eri markkinasegmenteillä, ja niillä vallitsevat erilaiset markkinaolosuhteet, joita ei välttämättä voi soveltaa kirjolohentuotantoalaan.
(214)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoi tässä vaiheessa, että oli kohtuullista käyttää tavoitevoittomarginaalia, jonka määrä oli 12 prosenttia liikevaihdosta.
(215)
Tämän perusteella komissio laski unionin tuotannonalalle samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattoman hinnan vähentämällä unionin myyntihinnoista tutkimusajanjaksolla toteutuneen voittomarginaalin ja korvaamalla sen 12 prosentin voittomarginaalilla.
(216)
Sen jälkeen komissio määritti vahingon korjaavan tason vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä otokseen valittujen turkkilaisten vientiä harjoittavien tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa otokseen valittujen unionin tuottajien unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla myymän samankaltaisen tuotteen painotettuun keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vertailun tuloksena saatu hinnanero ilmaistiin prosentteina painotetusta keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta.
(217)
Vahingon korjaava taso määritellään ”liitteessä I mainittujen yritysten” ja ”kaikkien muiden yritysten” osalta samalla tavoin kuin näitä yrityksiä koskeva tukimarginaali (katso johdanto-osan 96 ja 97 kappale).
2. Väliaikaiset toimenpiteet
(218)
Turkista peräisin olevan kirjolohen (Oncorhynchus mykiss), elävänä, kappalepaino enintään 1,2 kg, tai tuoreena, jäähdytettynä, jäädytettynä ja/tai savustettuna joko kokonaisina kaloina tai päättömänä tai fileinä, tuonnissa olisi otettava käyttöön väliaikaiset tasoitustullit perusasetuksen 12 artiklan 1 kohdassa säädetyn alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Komissio vertasi vahinkomarginaaleja ja tukimarginaaleja. Tullien määrä olisi asetettava tukimarginaaleista alemman suuruiseksi.
(219)
Edellä esitetyn perusteella väliaikaisen tasoitustullin määrät ovat CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana ilmaistuina seuraavat:
Yritys
Tukimarginaali
Vahinkomarginaali
Tasoitustulli
GMS
7,0 %
27 %
7,0 %
Kilic
9,7 %
41 %
9,7 %
Özpekler
7,1 %
26 %
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
20 %
9,5 %
Muut yhteistyössä toimineet yritykset
8,2 %
26 %
8,2 %
Kaikki muut yritykset
9,7 %
41 %
9,7 %
(220)
Edellä esitetyt tasoitustoimenpiteet vahvistetaan arvotullien muodossa eli suhteessa tuonnin arvoon.
(221)
Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset tasoitustullit määritettiin kyseessä olevan tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastivat kyseisten yritysten tutkimuksen aikaista tilannetta. Kyseisiä tulleja voidaan soveltaa yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevan ja nimettyjen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin.
(222)
Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. Niihin ei saisi soveltaa yksilöllisiä tasoitustulleja.
(223)
Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten tasoitustullien soveltamista, jos se muuttaa myöhemmin nimeään. Pyyntö on osoitettava komissiolle (12). Pyynnön on sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot, joiden perusteella voidaan osoittaa, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyötyä siihen sovellettavasta tullista. Jos yrityksen nimenmuutos ei vaikuta tähän oikeuteen, nimenmuutosta koskeva ilmoitus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
(224)
Tullien väliset erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi katsotaan tarvittavan erityisiä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan varmistaa yksilöllisten tasoitustullien asianmukainen soveltaminen. Niiden yritysten, joihin sovelletaan yksilöllistä tasoitustullia, on esitettävä jäsenvaltioiden tulliviranomaisille pätevä kauppalasku. Laskun on oltava liitteessä II esitettyjen vaatimusten mukainen. Tuontitavaroista, joiden mukana ei ole tällaista kauppalaskua, olisi kannettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettava tasoitustulli.
(225)
Tasoitustullien moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa jäännöstullia olisi sovellettava sekä tässä tutkimuksessa yhteistyöhön osallistumattomiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että tuottajiin, joilla ei ollut unioniin suuntautuvaa vientiä tutkimusajanjakson aikana.
H. LOPPUSÄÄNNÖKSET
(226)
Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi komissio kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään kirjallisia huomautuksia ja/tai pyytämään tulemista komission ja/tai kuulemismenettelystä kauppaan liittyvissä menettelyissä vastaavan neuvonantajan kuulemaksi vahvistetussa määräajassa.
(227)
Väliaikaisten tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat alustavia, ja niitä voidaan muuttaa tutkimuksen lopullisessa vaiheessa,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön väliaikainen tasoitustulli tuotaessa Turkista peräisin olevaa kirjolohta (Oncorhynchus mykiss):
-
elävänä, kappalepaino enintään 1,2 kg, tai
-
tuoreena, jäähdytettynä, jäädytettynä ja/tai savustettuna:
-
joko kokonaisina kaloina (päineen), kiduksineen tai ilman kiduksia, perattuna tai perkaamattomana, kappalepaino enintään 1,2 kg, tai
-
päättömänä, kiduksineen tai ilman kiduksia, perattuna tai perkaamattomana, kappalepaino enintään 1 kg, tai
-
fileinä, kappalepaino enintään 400 grammaa,
joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 ja ex 0305 43 00 (Taric-koodit 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 ja 0305430011).
2. Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen tasoitustulli on seuraavien yritysten tuottamien 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden osalta seuraava:
Yritys
Väliaikainen tasoitustulli
Taric-lisäkoodi
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd Şti
7,0 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,7 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
7,1 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B967
Liitteessä I mainitut yritykset
8,2 %
Kaikki muut yritykset
9,7 %
B999
3. Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritettyjen yksilöllisten polkumyyntitullien soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää liitteessä II säädetyt vaatimukset. Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, sovelletaan ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia asiaankuuluvia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
1. Asianomaiset osapuolet voivat yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulopäivästä pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, ja ne voivat saman ajan kuluessa esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää, että komissio kuulee niitä suullisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 597/2009 30 artiklan soveltamista.
2. Kyseiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 597/2009 31 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulopäivästä.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Asetuksen 1 artiklaa sovelletaan neljän kuukauden ajan.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 29 päivänä lokakuuta 2014.