РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 544/2014 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 15 май 2014 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 302/2009 на Съвета относно многогодишен план за възстановяване на червения тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 43, параграф 2 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Съюзът е страна по Международната конвенция за опазване на рибата тон (3) в Атлантическия океан („Конвенцията“).
(2)
На своята 16-а специална среща през 2008 г. създадената с конвенцията Международна комисия за опазване на рибата тон в Атлантическия океан („ICCAT“) прие Препоръка 08-05 за установяване на нов план за възстановяване на червения тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море, който заменя предишния план за възстановяване, приет през 2006 г. Регламент (ЕО) № 302/2009 на Съвета (4) беше приет с цел прилагане на тези международни мерки за опазване на равнището на Съюза.
(3)
На своята 17-а специална среща през 2010 г. ICCAT прие Препоръка 10-04 за изменение на многогодишния план за възстановяване на червения тон. След това Регламент (ЕО) № 302/2009 беше изменен с Регламент (ЕС) № 500/2012 на Европейския парламент и на Съвета (5), с цел да се приложат тези преразгледани международни мерки за опазване на равнището на Съюза.
(4)
На 18-ата си специална среща през 2012 г. ICCAT прие Препоръка 12-03, с която допълнително измени многогодишния план за възстановяване на червения тон. С цел по-добро адаптиране на риболовните сезони към дейността на флотовете, в Препоръка 12-03 се предвижда промяна на риболовните сезони, които вече са определени като открити сезони, за разлика от закритите сезони, посочени в предишните препоръки на ICCAT. Освен това действителните дати, на които е разрешен риболовът от страна на кораби с мрежа гъргър, кораби с подхранка и кораби за тралене, бяха изменени. Накрая, за да се избегне неяснотата по отношение на онези съоръжения, за които няма конкретни правила за риболовните сезони, беше необходимо да се включи разпоредба, която изрично да разрешава използването на всички останали съоръжения, с изключение на всички видове плаващи мрежи, за риболов през цялата година. Периодите и датите за риболовните сезони в Атлантическия океан могат да бъдат преразгледани от ICCAT през 2015 г., след като Постоянният комитет за изследвания и статистика на ICCAT даде становище.
(5)
На своето 23-о редовно заседание през ноември 2013 г. ICCAT прие Препоръка 13-08, която допълва Препоръка 12-03, с цел да се допуснат модификации на риболовните сезони за кораби с подхранка и кораби за тралене в източната част на Атлантическия океан, които не засягат защитата на териториите за размножаване на червения тон в Средиземно море. В тази препоръка на ICCAT се посочва, че договарящите се страни и сътрудничещите недоговарящи страни, образувания или риболовни организации могат да определят различна начална дата за риболовните сезони за своите кораби с подхранка и кораби за тралене, експлоатирани в източната част на Атлантическия океан, като същевременно се поддържа общата продължителност на открития сезон за тези риболовни дейности. В посочената препоръка на ICCAT също така се установяват правила за използването на стереоскопични камери в контекста на операциите по поставяне в клетки. Целта е всички технически спецификации, включително честотата на вземане на проби, начинът на вземане на проби, разстоянието от камерата, размерите на вратата за трансфер, алгоритмите (съотношението дължина-тегло) да бъдат преразгледани от Постоянния комитет за изследвания и статистика на заседанието му през 2014 г. въз основа на неговите препоръки.
(6)
С цел в законодателството на Съюза да се приложи Препоръка 12-03 на ICCAT, за да се осигури ефективното опазване на запасите от червен тон, да се предостави правна сигурност по отношение на засегнатите риболовни сезони и, накрая, да се позволи на държавите-членки правилно да изготвят плановете си за риболов, капацитет и инспекции и другите си задължения за докладване, както и в законодателството на Съюза да се приложи Препоръка 13-08 на ICCAT по отношение на използването на стереоскопични камери в контекста на операциите по поставяне в клетки и на евентуалното определяне на различна начална дата за риболовните сезони за корабите с подхранка и корабите за тралене в източната част на Атлантическия океан, е необходимо във възможно най-кратък срок да се изменят съответните разпоредби в Регламент (ЕО) № 302/2009,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Регламент (ЕО) № 302/2009 се изменя както следва:
1)
Член 7 се заменя със следното:
„Член 7
Риболовни сезони
1. Риболовът на червен тон се разрешава в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море за големи пелагични кораби за улов с парагада, които са с дължина над 24 m, за периода от 1 януари до 31 май, с изключение на зоната, ограничена на запад от 10° з.д. и на север от 42° с.ш., където такъв риболов се разрешава за периода от 1 август до 31 януари.
2. Риболовът на червен тон с мрежа гъргър се разрешава в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море за периода от 26 май до 24 юни.
3. Риболовът на червен тон от кораби с подхранка и от кораби за тралене се разрешава в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море за периода от 1 юли до 31 октомври.
Независимо от първата алинея, за годините 2014 и 2015 и тъй като това не засяга защитата на местата за размножаване, държавите-членки могат да определят в своите годишни национални риболовни планове различна начална дата за кораби с подхранка и кораби за тралене, плаващи под техен флаг и експлоатирани в източната част на Атлантическия океан, при условие че общата продължителност на открития сезон за тези риболовни дейности продължава да бъде в съответствие с разпоредбите на първата алинея.“
В риболовния план на Съюза, който трябва да е представен на ICCAT до 15 февруари на всяка година, се посочва дали началната дата за тези риболовни дейности е била изменена, както и координатите на засегнатите зони.
4. Риболовът на червен тон с пелагични траулери се разрешава в източната част на Атлантическия океан за периода от 16 юни до 14 октомври.
5. Любителският и спортният риболов на червен тон се разрешават в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море за периода от 16 юни до 14 октомври.
6. Риболовът на червен тон със съоръжения, различни от посочените в параграфи 1-5, е разрешен през цялата година. Независимо от това риболовът на червен тон с всички видове плаващи мрежи е забранен.“;
2)
Вмъква се следният член:
„Член 24а
Използване на стереоскопични камери по време на операциите по поставяне в клетки
Използването на стереоскопични камери в контекста на операциите по поставяне в клетки съответства на следните изисквания:
а)
честотата на вземане на проби от живи риби не трябва да бъде под 20 % от количеството риба, което се поставя в клетки; когато е технически възможно, вземането на проби от жива риба е последователно, чрез измерване на един от всеки пет екземпляра; тази проба следва да бъде съставена от риба, измерена на разстояние между 2 и 8 m от камерата;
б)
размерите на вратата за трансфер, свързваща клетката донор и приемащата клетка, се определят на максимална ширина 10 m и максимална височина 10 m;
в)
когато измерванията на дължината на рибата представляват мулти-модално разпределение (две или повече групи от различни размери), е възможно да се използва повече от един алгоритъм за преобразуване за една и съща операция по поставяне в клетки; най-актуалният(те) алгоритъм(ми), установен(и) от Постоянния комитет за изследвания и статистика на ICCAT, се използва(т) за преобразуване на дължината на тялото до развилката на опашната перка в общо тегло съгласно категорията размер на рибата, измерена по време на операцията по поставяне в клетки;
г)
потвърждаването на резултатите от измерването на дължината, получени по стереоскопичен начин, се извършва преди всяка операция по поставяне в клетки, като се използва измервателна рейка на разстояние от 2 и 8 m;
д)
когато се оповестяват резултатите от стереоскопичната програма, в информацията се посочва възможността за допускане на грешки, присъща на техническите спецификации на системата от стереоскопични камери, която не надвишава +/- 5 %.“
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 15 май 2014 година.
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 544/2014,
annettu 15 päivänä toukokuuta 2014,
tonnikalan monivuotisesta elvytyssuunnitelmasta Itä-Atlantilla ja Välimerellä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 302/2009 muuttamisesta
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 2 kohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Unioni on Atlantin tonnikalojen suojelusta tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen (3), jäljempänä ’yleissopimus’, sopimuspuoli.
(2)
Yleissopimuksella perustettu Kansainvälinen Atlantin tonnikalojen suojelukomissio (International Commission for the Conservation of Atlantic Tunas (ICCAT)) hyväksyi vuonna 2008 pitämässään kuudennessatoista erityiskokouksessa suosituksen 08-05, joka koskee Itä-Atlantilla ja Välimerellä tonnikalan osalta käyttöön otettavaa uutta elvytyssuunnitelmaa, joka korvaa vuonna 2006 hyväksytyn edellisen elvytyssuunnitelman. Neuvoston asetus (EY) N:o 302/2009 (4) annettiin kyseisten kansainvälisten säilyttämistoimenpiteiden toteuttamiseksi unionin tasolla.
(3)
ICCAT hyväksyi vuonna 2010 pitämässään seitsemännessätoista erityiskokouksessa suosituksen 10-04 tonnikalan monivuotisen elvytyssuunnitelman muuttamisesta. Asetus (EY) N:o 302/2009 muutettiin tämän jälkeen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 500/2012 (5) kyseisten tarkistettujen kansainvälisten säilytystoimenpiteiden toteuttamiseksi unionin tasolla.
(4)
ICCAT hyväksyi vuonna 2012 pitämässään kahdeksannessatoista erityiskokouksessa suosituksen 12-03 tonnikalan monivuotisen elvytyssuunnitelman muuttamisesta uudelleen. Jotta kalastuskaudet voitaisiin sopeuttaa paremmin laivastojen toimintaan, suosituksessa 12-03 on muutettu kalastuskausien määrittelyä siten, että siinä nyt vahvistetaan luvalliset kalastuskaudet eikä kalastuskieltokausia, kuten tehtiin aiemmissa ICCAT:n suosituksissa. Lisäksi on muutettu tosiasialliset päivämäärät, joina nuotta-aluksilla, vapapyydyksiä käyttävillä aluksilla ja uisteluveneillä harjoitettava kalastus on sallittua. Jottei syntyisi epäselvyyttä sellaisten pyydysten suhteen, joihin ei sovelleta mitään erityisiä kalastuskausisääntöjä, oli tarpeen lisätä säännös, jossa nimenomaisesti sallitaan kalastaminen koko vuoden ajan kaikilla muilla pyydyksillä, lukuun ottamatta kaikentyyppisiä ajoverkkoja. ICCAT voi tarkastella vuonna 2015 uudelleen Atlantin kalastuskausien aikoja ja päivämääriä ICCAT:n pysyvän tutkimus- ja tilastokomitean ohjeiden perusteella.
(5)
ICCAT hyväksyi kahdennessakymmenennessäkolmannessa sääntömääräisessä kokouksessaan marraskuussa 2013 suositusta 12-03 täydentävän suosituksen 13-08 sellaisten muutosten tekemiseksi vapapyydyksiä käyttävien alusten ja uisteluveneiden kalastuskausiin Itä-Atlantilla, jotka eivät vaikuta tonnikalan kutualueiden suojeluun Välimerellä. Kyseisen ICCAT:n suosituksen mukaan sopimuspuolet ja yhteistyötä tekevät muut kuin sopimuspuolet sekä yhteisöt ja kalastusyhteisöt voivat määritellä kalastuskausille eri alkamispäivän Itä-Atlantilla kalastaville vapapyydyksiä käyttäville aluksilleen ja uisteluveneilleen säilyttäen samalla luvallisen kalastuskauden kokonaiskeston tällaiselle kalastustoiminnalle. Kyseisessä ICCAT:n suosituksessa vahvistetaan myös säännöt stereokameroiden käytölle kasvatushäkkiin siirtoa koskevien toimien yhteydessä. Tarkoituksena on, että pysyvä tutkimus- ja tilastokomitea tarkastelee uudelleen vuoden 2014 kokouksessaan kaikkia teknisiä eritelmiä, myös näytteenottointensiteettiä, näytteenottotapaa, etäisyyttä kamerasta, siirtokäytävän kokoa ja algoritmeja (pituuden ja painon suhdetta), ja että ICCAT muuttaa niitä tarvittaessa vuoden 2014 kokouksessaan pysyvän tutkimus- ja tilastokomitean suositusten perusteella.
(6)
Jotta unionin lainsäädännössä voitaisiin panna täytäntöön ICCAT:n suositus 12-03 tonnikalakannan tosiasiallisen säilyttämisen varmistamiseksi, asianomaisia kalastuskausia koskeva oikeusvarmuus ja se, että jäsenvaltiot voivat asianmukaisesti määritellä kalastus-, kapasiteetti- ja valvontasuunnitelmansa ja huolehtia muista raportointivelvoitteistaan, sekä ICCAT:n suositus 13-08, joka koskee stereokameroiden käyttöä kasvatushäkkiin siirtoa koskevien toimien yhteydessä ja mahdollisuutta määritellä kalastuskausien alkamispäiväksi eri ajankohta Itä-Atlantilla kalastaville vapapyydyksiä käyttäville aluksille ja uisteluveneille, on tarpeen muuttaa mahdollisimman pian asetuksen (EY) N:o 302/2009 asiaa koskevat säännökset,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Muutetaan asetus (EY) N:o 302/2009 seuraavasti:
1)
Korvataan 7 artikla seuraavasti:
”7 artikla
Kalastuskaudet
1. Tonnikalan kalastus suurilla pelagisilla pitkäsiima-aluksilla, joiden pituus on yli 24 metriä, on sallittua Itä-Atlantilla ja Välimerellä 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän toukokuuta välisenä aikana lukuun ottamatta pituuspiirin 10° W länsipuolella ja leveyspiirin 42° N pohjoispuolella sijaitsevaa aluetta, jolla tällainen kalastus on sallittua 1 päivän elokuuta ja 31 päivän tammikuuta välisenä aikana.
2. Tonnikalan nuottakalastus on sallittua Itä-Atlantilla ja Välimerellä 26 päivän toukokuuta ja 24 päivän kesäkuuta välisenä aikana.
3. Tonnikalan kalastus vapapyydyksiä käyttävillä aluksilla ja uisteluveneillä on sallittua Itä-Atlantilla ja Välimerellä 1 päivän heinäkuuta ja 31 päivän lokakuuta välisenä aikana.
Sen estämättä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, ja koska asia ei vaikuta kutualueiden suojeluun, jäsenvaltiot voivat määritellä vuosittaisissa kansallisissa kalastussuunnitelmissaan vuosiksi 2014 ja 2015 eri alkamispäivän niiden lipun alla Itä-Atlantilla kalastaville vapapyydyksiä käyttäville aluksille ja uisteluveneille edellyttäen, että sallitun kalastuskauden kokonaiskesto tälle kalastustoiminnalle säilyy ensimmäisen alakohdan mukaisena.
Unionin kalastussuunnitelmassa, joka toimitetaan vuosittain ICCAT:lle 15 päivään helmikuuta mennessä, ilmoitetaan tällaisen kalastustoiminnan kalastuskauden alkamispäivän mahdollisista muutoksista sekä asiaan kuuluvien alueiden koordinaatit.
4. Tonnikalan kalastus pelagisilla troolareilla on sallittua Itä-Atlantilla 16 päivän kesäkuuta ja 14 päivän lokakuuta välisenä aikana.
5. Tonnikalan virkistys- ja urheilukalastus on sallittua Itä-Atlantilla ja Välimerellä 16 päivän kesäkuuta ja 14 päivän lokakuuta välisenä aikana.
6. Tonnikalan kalastus muilla kuin 1-5 kohdassa tarkoitetuilla pyydyksillä on sallittua koko vuoden ajan. Tästä huolimatta tonnikalan kalastus kaikenlaisilla ajoverkoilla on kiellettyä.”
2)
Lisätään artikla seuraavasti:
”24 a artikla
Stereokameroiden käyttäminen kasvatushäkkiin siirtoa koskevien toimien yhteydessä
Stereokameroiden käyttämisessä kasvatushäkkiin siirtämisen yhteydessä on noudatettava seuraavia edellytyksiä:
a)
elävillä kaloilla näytteenottointensiteetti on vähintään 20 prosenttia häkkiin siirrettävistä kaloista; näytteet elävistä kaloista on otettava jaksoittaisesti siten, että mitataan joka viides yksilö, jos tämä on teknisesti mahdollista; tällaisen näytteen on muodostuttava kaloista, jotka mitataan 2-8 metrin etäisyydeltä kamerasta;
b)
häkin, josta kalat siirretään ja häkin, jonne ne siirretään, yhdistävän siirtokäytävän leveys on enintään kymmenen metriä ja korkeus enintään kymmenen metriä;
c)
jos kalojen pituuden mittauksessa havaitaan multimodaalinen jakauma (kaksi tai useampia poikkeavan kokoisia kohortteja), saman kasvatushäkkiin siirtämisen yhteydessä voidaan käyttää useampaa kuin yhtä muuntoalgoritmia; on käytettävä pysyvän tutkimus- ja tilastokomitean vahvistamia viimeisimpiä ajan tasalla olevia algoritmeja lovipituuksien muuntamiseksi kokonaispainoiksi kasvatushäkkiin siirtämisen yhteydessä mitattujen kalojen kokoluokan mukaan;
d)
stereoskooppisten pituusmittausten validointi on tehtävä ennen kutakin kasvatushäkkiin siirtämistä käyttäen mittajanaa kahden ja kahdeksan metrin etäisyyksillä;
e)
stereoskooppisen ohjelman tuloksista tiedotettaessa tietoihin on sisällytettävä stereokamerajärjestelmälle ominainen virhemarginaali, joka on enintään +/- 5 prosenttia.”
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 15 päivänä toukokuuta 2014.