РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 418/2013 НА КОМИСИЯТА
от 3 май 2013 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия
ЕВРОПЕЙСКАТA КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. относно защитата срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
На 10 август 2012 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване“), Европейската комисия („Комисията“) обяви започването на антидъмпингова процедура („антидъмпинговата процедура“) по отношение на вноса в Европейския съюз („Съюза“) на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия („засегнатата държава“).
(2)
В същия ден с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3), Комисията обяви започването на антисубсидийна процедура по отношение на вноса в Съюза на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия и започна отделно разследване („антисубсидийната процедура“).
(3)
Антидъмпинговата процедура бе започната след подаване на жалба на 28 юни 2012 г. от Европейската конфедерация на производителите на желязо и стомана (Eurofer) („жалбоподателя“) от името на производители, които съставляват над 50 % от цялото производство на Съюза на някои видове телове от неръждаеми стомани. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за започване на разследване.
1.2. Страни, засегнати от разследването
(4)
Комисията официално извести за започването на разследване жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители, известните вносители и ползватели, както и индийските органи.
(5)
На заинтересованите страни бе предоставена възможност писмено да изложат становищата си и да поискат изслушване в срока, указан в известието за започване на процедурата. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, беше дадена такава възможност.
(6)
С оглед на големия брой производители износители в засегнатата държава, несвързани вносители и производители от Съюза, участващи в процедурата, и с цел приключване на разследването в рамките на определения срок Комисията обяви в известието за започване на процедура, че е решила да ограничи производителите износители в засегнатата държава, несвързаните вносители и производителите в Съюза, които биха били разследвани, до приемлив брой, като подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент (този процес се нарича също „изготвяне на извадка“).
1.2.1. Извадка от производители износители
(7)
За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от всички производители износители в засегнатата държава бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване информация.
(8)
Общо 18 производители износители, някои от които принадлежат към една и съща група, представиха поисканата информация, изразиха съгласие да бъдат включени в извадката и седем от тях поискаха индивидуално разглеждане, в случай че не бъдат включени в извадката. 15 от оказалите съдействие дружества са докладвали за износ на телове от неръждаеми стомани за Съюза по време на периода на разследване. Поради това подборът на извадката бе направен въз основа на информацията, представена от тези 15 производители износители.
(9)
В съответствие с член 17 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, разследването на който би могло да се осъществи по приемлив начин в рамките на наличното време. Подбраната извадка се състоеше от две отделни дружества и една група от дружества, състояща се от четири свързани дружества, представляващи заедно повече от 63 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза.
(10)
В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации и с всички известни производители износители, които са засегнати, и с органите в засегнатата държава относно подбора на представителна извадка. Не бяха получени никакви коментари относно подбора на извадката.
(11)
Както е посочено в съображение 9 по-горе, извадката беше ограничена до разумен брой дружества, които да могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време. Дружествата, проучени в рамките на разследването, са изброени в съображение 19 по-долу.
(12)
Освен това, както бе посочено в съображение 8 по-горе, първоначално бяха получени 7 искания за индивидуално разследване. Следователно бе счетено, че индивидуалното разглеждане би обременило излишно разследването и би попречило на навременното му приключване.
(13)
Въпреки това исканията, подадени от износителите, подали необходимата информация в указания срок, ще бъдат прегледани по-нататък в разследването.
1.2.2. Извадка от производители от Съюза
(14)
Комисията обяви в известието за започване, че тя е подбрала временна извадка от производители от Съюза. Извадката се състоеше първоначално от петима производители, за които Комисията е знаела, че произвеждат телове от неръждаеми стомани, преди започването на разследването. Комисията подбра извадката въз основа на продажбите, производствения обем и географското разположение. Освен това в известието за започване на процедурата заинтересованите страни бяха приканени да изложат своите становища по отношение на временната извадка. Не бяха получени коментари по предложената извадка. Анализът на отговорите на въпросника разкри, че един от подбраните производители от Съюза е имал свързано дружество, което също е участвало в производството и продажбата на телове от неръждаеми стомани. Поради това свързаното дружество също бе включено в извадката. В резултат на това шестимата включени в извадката производители от Съюза са съставлявали 46,5 % от изчисленото общо производство на Съюза. Извадката бе счетена за представителна за промишлеността на Съюза.
1.2.3. Извадка от вносители
(15)
За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от всички несвързани вносители бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване информация.
(16)
Общо девет несвързани вносители предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Комисията подбра извадка от три дружества, които съставляват 23,8 % от индийския внос в Съюза по време на ПР въз основа на най-голям обем на вноса в Съюза. Двама от вносителите, подбрани в извадката, обаче не предоставиха отговори на въпросника. Поради това на този етап от разследването не би могло да се използва извадка и съдействие от страна на вносителите ще се потърси отново по-нататък в разследването.
1.2.4. Отговори на въпросника и проверки на място
(17)
Въпросници бяха изпратени до тримата включени в извадката (групи от) производители износители в Индия и до производителите износители, които поискаха индивидуално разглеждане, до шестимата производители от Съюза, включени в извадката, до тримата несвързани вносители, включени в извадката, и до девет известни ползватели.
(18)
Бяха получени отговори на въпросника от тримата включени в извадката (групи от) производители износители в Индия, както и от двама от производителите износители, които поискаха индивидуално разглеждане, от шестимата производители от Съюза, включени в извадката, от един несвързан вносител и от трима ползватели.
(19)
Комисията проучи и провери цялата представена от заинтересованите страни информация, счетена за необходима за целите на предварителното заключение за наличие на дъмпинг, вредата от него и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните страни:
производители от Съюза:
-
Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, Германия,
-
Inoxfil S.A., Igualada, Испания,
-
Rodacciai SPA, Milano, Италия,
-
Trafilerie Brambilla SPA, Calziocorte, Италия,
-
група Ugitech:
-
Ugitech France S.A., Bourg en Bresse, Франция,
-
Sprint Metal Edelstahl, Hemer, Германия.
Производители износители в Индия:
-
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat,
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra,
-
група Venus:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra,
-
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra,
-
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra.
1.3. Период на разследване и разглеждан период
(20)
Разследването на дъмпинга и нанесената вреда обхвана периода от 1 април 2011 г. до 31 март 2012 г. („период на разследване“ или „ПР“). Разглеждането на тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на периода на разследване („разглеждан период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(21)
Разглежданият продукт са телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече никел, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия.
(22)
Една страна заяви, че съществуват т.нар. „високотехнологични“ видове на продукта, които се различават от останалите видове на разглеждания продукт, произвеждани в Индия, но и в Съюза. Тази страна изтъкна също така, че за разлика от повечето видове, изнасяни от Индия за Съюза, техническите видове не са стоки, а специфични видове на продукта, произвеждани за специфични употреби, от определен клас стомана и с определени диаметри, и следва да не бъдат включени в разследването.
(23)
На този етап изглежда, че техническите видове са били част от определението на продукта и че имат сходни основни физически, химически и технически характеристики с други видове на разглеждания продукт. Освен това изглежда, че тези видове се произвеждат и от производители от Съюза, което означава, че техническите видове влизат в обхвата на разследването.
2.2. Сходен продукт
(24)
Разследването показа, че разглежданият продукт и произвежданият и продаван на вътрешния пазар в Индия продукт, както и продуктът, произвеждан и продаван на пазара на Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики и употреба. По тази причина временно се приема, че те са сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Въведение
(25)
По време на проверките на място в помещенията на тримата включени в извадката индийски производители износители и на последващия анализ на събраната информация бе установено, че те са подали информация, която не би могла да се счита за надеждна.
(26)
В случая на един производител износител Комисията установи, че разходите, посочени в неговия отговор на въпросника, не съответстват и не са съпоставими с разходите, отразени във вътрешните счетоводни системи на производителя.
(27)
Производителят износител заяви, че наблюдаваните разлики между разходите, докладвани на Комисията, и разходите, установени по време на проверките на място във вътрешната счетоводна система, са се дължали на грешки при регистрирането на сделките и на различия в счетоводните методи, по-специално по отношение на потреблението на суровини. Производителят износител изтъкна, че данните във вътрешната счетоводна система не са надеждни и не следва да се използват за целите на разследването. Независимо от това, че производителят износител е използвал в продължение на години една и съща счетоводна система, той заяви, че Комисията следва да базира своя анализ на разходите, посочени в отговора на въпросника, а не на данните за разходите, съдържащи се във вътрешната счетоводна система на дружеството.
(28)
Следва да се отбележи, че макар и данните, съдържащи се във вътрешната счетоводна система, да са били в съответствие с одитираните финансови отчети, предоставени от производителя износител, по време на проверката на място не бе възможно да се установи съпоставимост, а оттам и връзка между таблиците с разходите, специално изготвени за настоящото разследване, и данните, съдържащи се във вътрешната счетоводна система. Поради това, в съответствие с член 18 от основния регламент, се счита, че за целите на настоящото антидъмпингово разследване следва да се използва информацията от счетоводната система.
(29)
Поради тази причина Комисията коригира временно данните за разходите, предоставени от посочения производител износител в неговия отговор на въпросника, като използва данните от неговата вътрешна счетоводна система.
(30)
В случая на втория производител износител Комисията установи, че закупените и използвани суровини, съобщени на Комисията в неговия отговор на въпросника, не бяха подкрепени от данните, открити в системата за управление на инвентара на производителя. По-конкретно бе установено, че разпределението по класове стомана е било различно в двата източника. Комисията посочва, че класът на стоманата е ключов фактор за определянето на цената на крайния продукт. Ненадеждна информация за класа на стоманата може сериозно да изкриви изчисленията на разходите и продажните цени на отделните видове на продукта и поради това би могла да доведе до заблуждение.
(31)
Производителят износител обаче заяви, че компютърните файлове, съдържащи данни за закупените суровини, събрани от Комисията по време на проверките на място, са били непълни, тъй като други отдели на дружеството са закупили допълнително количество суровини, но те не са били докладвани и не са били включени в компютърните файлове, събрани по време на проверките на място и прегледани от Комисията. Освен това производителят износител заяви, че наблюдаваните разминавания в количествата на класовете стомана са се дължали на факта, че някои класове стомана частично са се припокривали помежду си и че някои етапи от производствения процес не са били проследими на равнището на отделните класове стомана.
(32)
Въпреки това Комисията посочва, че твърденията, изложени по-горе от дружеството във връзка с допълнителните закупени суровини, не са достатъчни, за да обяснят наблюдаваните разминавания на равнището на отделните класове стомана. Комисията посочва освен това, че дружеството е заявило, че не е възможно да се направи точно проследяване на отделните класове стомана на всички етапи от производствения процес. Този аргумент допълнително компрометира надеждността на системата за докладване на класовете стомана като цяло. Информацията, предоставена относно класовете стомана, временно трябва да се счита за заблуждаваща.
(33)
Комисията е на мнение, че докладваното разпределяне на суровините по класове стомана не е надеждно и временно следва да не бъде взето предвид и че определянето следва да се извърши въз основа на наличните факти съгласно член 18 от основния регламент. С оглед на ненадеждността на системата за докладване като цяло не бе възможно определянето да се извърши въз основа на който и да било от докладваните класове стомана. Поради това общото потребление на всички суровини, взети заедно, без да се вземе предвид разпределянето по клас стомана, бе използвано при изчислението на цялостния дъмпингов марж за всички дружества.
(34)
В случая на третия производител износител по време на проверката на място Комисията също установи, че потоците суровини, посочени в отговора на въпросника, не са били в съответствие с данните, съдържащи се в счетоводната система на производителя. Установено бе, че разпределението по класове стомана е било различно в двата източника.
(35)
Производителят износител прие, че в неговия отговор на въпросника са допуснати някои грешки, но заяви, че разликите в общите количества суровини биха могли да бъдат обяснени, като се вземат предвид промените в инвентара. Освен това обаче дружеството заяви, че частично припокриващите се класове стомана правят невъзможна точната съпоставимост за всеки отделен клас стомана. Този аргумент допълнително компрометира надеждността на системата за докладване на класовете стомана като цяло. Информацията, предоставена относно класовете стомана, трябва да се счита за заблуждаваща.
(36)
Комисията е на мнение, че докладваното разпространение на суровините по класове стомана не е надеждно и временно следва да не бъде взето предвид и че определянето следва да се извърши въз основа на наличните факти съгласно член 18 от основния регламент. С оглед на ненадеждността на системата за докладване като цяло не бе възможно определянето да се извърши въз основа на който и да било от докладваните класове стомана. Поради това общото потребление на всички суровини, взети заедно, без да се вземе предвид разпределянето по клас стомана, бе използвано при изчислението на цялостния дъмпингов марж за всички дружества.
(37)
Всеки производител износител получи индивидуално писмо, в което се посочват конкретно и подробно причините, поради които бе счетено, че някои от данните в отговора на въпросника не могат да бъдат приети. Те бяха също така информирани, че Комисията възнамерява да направи временни констатации на базата на наличните факти съгласно член 18 от основния регламент.
(38)
На тримата производители износители бе предоставена възможност да направят коментари; те поискаха да бъдат изслушани и получиха такава възможност. Те изложиха писмено своите становища относно възможното прилагане на член 18 от основния регламент. Въпреки обясненията, получени от дружествата, те не бяха счетени за достатъчни, за да внесат яснота по описаните по-горе въпроси, което доведе до заместването на някои от данните с най-подходящите налични факти.
3.2. Нормална стойност
(39)
За определянето на нормалната стойност Комисията провери на първо място за всеки включен в извадката производител износител дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на експортните продажби на разглеждания продукт за Съюза по време на ПР в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Комисията установи, че реализираният от всеки включен в извадката производител общ обем продажби на сходния продукт на вътрешния пазар е бил представителен.
(40)
Комисията впоследствие определи за включените в извадката производители, които имат като цяло представителни продажби, тези видове на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или пряко съпоставими с видовете, продавани за износ за Съюза.
(41)
При все това, както бе посочено в раздел 3.1, за двама от производителите износители описаните по-долу сравнения се основаваха на всички продукти, вместо да се прави отделно сравнение на видовете на продукта.
(42)
За всеки вид на продукта, продаван от отделните включени в извадката производители на техния вътрешен пазар и счетен за идентичен или сравним с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, бе преценено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни в случаите, в които общият обем на продажбите на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на ПР съставлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите за износ в Съюза на идентичния или съпоставим вид на продукта.
(43)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществявани от всеки включен в извадката производител, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар по време на ПР.
(44)
Тъй като обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетни продажни цени, равни или по-високи от изчисления производствен разход, е съставлявал повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид и когато среднопретеглената продажна цена е била равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност бе основана на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност на цените при всички продажби на вътрешния пазар на този вид, направени по време на ПР, независимо от това дали тези продажби са носели или не са носели печалба.
(45)
Когато обемът на продажбите с печалба е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на посочения вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност бе определена на базата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената цена само на продажбите с печалба на вътрешния пазар на посочения вид по време на ПР.
(46)
Когато всички видове на продукта са били продавани на загуба, бе счетено, че те не са били продавани при обичайни търговски условия.
(47)
Когато продажбите на сходния продукт не са били осъществявани при обичайни търговски условия или когато даден вид на продукта не е бил продаван в представителни количества на вътрешния пазар, Комисията използва конструирана нормална стойност в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент.
(48)
Нормалната стойност бе конструирана, като към средните производствени разходи, направени по време на периода на разследване и коригирани при необходимост, бяха добавени направените среднопретеглени разходи за реализация, общи и административни разходи и среднопретеглената печалба, реализирана от оказалите съдействие производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт при обичайни търговски условия по време на периода на разследване. При необходимост, по-конкретно както е пояснено в раздел 3.1 по-горе, производствените разходи и разходите за реализация, общите и административните разходи са били коригирани, преди да бъдат използвани при проверката на обичайните търговски условия и за конструирането на нормалната стойност.
(49)
Всяко дружество получава своите индивидуални подробни изчисления, използвани за определянето на неговата нормална стойност, и ще му бъде предоставена възможност да изложи своето становище.
3.3. Експортна цена
(50)
Включените в извадката производители износители са изнасяли за Съюза или директно на несвързани клиенти, или чрез свързани дружества.
(51)
Когато разглежданият продукт е бил директно изнасян за независими клиенти в Съюза, експортната цена е била определяна въз основа на действително платените или платими експортни цени в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(52)
Когато експортните продажби за Съюза са били извършвани чрез свързано дружество, експортната цена е била установена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цената, на която внесеният продукт е бил за първи път препродаден на независими клиенти в Съюза. В тези случаи корекции са били извършени за всички разходи, възникнали между вноса и препродажбата, в това число митата и таксите, както и разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбите. Собствените разходи за реализация, общите и административните разходи на свързания вносител са били използвани и е бил установен разумен марж на печалбата въз основа на маржа на печалбата, достигнат от независим вносител на разглеждания продукт.
3.4. Сравнение
(53)
Нормалната стойност и експортната цена на включените в извадката производители износители бяха сравнени на база франко завода.
(54)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(55)
Въз основа на това бяха направени корекции за разходите за транспорт, навло и застраховка, обработка, товарене и допълнителните разходи, разходите за опаковане, кредити, отстъпки и комисиони, когато е доказано, че засягат сравнимостта на цените.
3.5. Дъмпингови маржове
(56)
В съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент за всяко включено в извадката дружество определената за сходния продукт среднопретеглена нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена на разглеждания продукт.
(57)
В съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент, с оглед на прилагането на член 18 от основния регламент по отношение на тримата включени в извадката производители износители, дъмпинговият марж на оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, не можа да бъде определен въз основа на средния дъмпингов марж на включените в извадката дружества.
(58)
В този случай бе сметнато за целесъобразно дъмпинговият марж, приложим по отношение на оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, да бъде определен въз основа на техните експортни цени, установени на базата на статистическите данни за вноса на Евростат, и на средната нормална стойност, определена за включените в извадката индийски производители, тъй като средната нормална стойност не е била засегната от прилагането на член 18 от основния регламент.
(59)
Въз основа на това дъмпинговият марж, изчислен за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, бе временно определен на 28,0 %.
(60)
По отношение на останалите производители износители в Индия Комисията първо определи нивото на съдействие. За тази цел бе направено сравнение между общите количества на износа, посочени в отговорите, изпратени във връзка с подбора на извадка, и общия внос от Индия, установен на базата на статистическите данни за вноса на Евростат. Тъй като нивото на съдействие бе високо, остатъчният дъмпингов марж бе фиксиран на нивото на най-високия дъмпингов марж, установен за оказалите съдействие производители износители.
(61)
Въз основа на това нивото на дъмпинга в национален мащаб бе временно определено на 32,3 %.
(62)
Въз основа на това временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
(В проценти)
Дружество
Временен дъмпингов марж
Raajratna Metal Industries
32,3
Venus Group
30,4
Viraj Profiles
24,4
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
28,0
Всички други дружества
32,3
4. ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
4.1. Промишленост на Съюза
(63)
Сходният продукт е бил произвеждан от 27 производители от Съюза. Поради това се счита, че те съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
4.2. Производство на Съюза
(64)
За установяване на обема на общото производство на Съюза през периода на разследване беше използвана цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това, както и отговорите на въпросника от включените в извадката производители от Съюза.
(65)
Следва да се отбележи, че един производител от Съюза, свързан с един индийски производител износител и който се противопостави на започването на разследване, също бе включен в определението на промишлеността на Съюза.
(66)
Въз основа на тази информация общото производство на Съюза бе оценено на около 139 141 t по време на ПР. Тази стойност включва производството на всички производители в Съюза, които заявиха своя интерес, и изчисления производствен обем на останалите производители, които не заявиха интерес по време на разследването.
4.3. Извадка от производители от Съюза
(67)
Както бе посочено в съображение 14 по-горе, в извадката бяха включени шестима производители от Съюза, които представляват 46,5 % от изчисления общ производствен обем на Съюза на сходния продукт.
5. ВРЕДА
5.1. Потребление на Съюза
(68)
Потреблението на Съюза бе установено въз основа на общия обем на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза и на общия внос. 2009 г. бе белязана от безпрецедентно високи цени на никела, основната суровина, използвана за производството на разглеждания продукт и на сходния продукт, и от цялостното негативно отражение на финансовата криза, които заедно доведоха до особено ниско равнище на потребление в Съюза през посочената година. Въпреки това състоянието на пазара се е подобрилo, както е показано в таблицата по-долу, и потреблението на Съюза се е увеличило с 50 % между 2009 г. и ПР.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Потребление (в тонове)
131 436
187 280
196 476
197 327
Индекс (2009 г. = 100)
100
142
149
150
Източник:
Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
5.2. Внос в Съюза от засегнатата държава
5.2.1. Обем и пазарен дял на разглеждания внос
(69)
Установено бе, че по време на разглеждания период дъмпинговият внос в Съюза от оказалите съдействие производители износители е следвал следната тенденция от гледна точка на обема и на пазарния дял:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Обем
16 847
29 053
36 720
35 398
Индекс (2009 г. = 100)
100
172
218
210
Пазарен дял (в проценти)
12,8
15,5
18,7
17,9
Индекс (2009 г. = 100)
100
121
146
140
Източник:
Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(70)
Обемът на вноса от Индия е нараснал значително (със 110 %) през разглеждания период. Това нарастване е било най-съществено в периода между 2009 и 2010 г., когато вносът е нараснал със 72 %, а потреблението на Съюза се е увеличило с 42 %. Докато потреблението е нараснало само с 5 % между 2010 г. и ПР, обемът на вноса от Индия обаче е продължил да нараства значително с 22 % по време на същия период.
(71)
По време на разглеждания период пазарният дял на дъмпинговия внос от Индия е нараснал значително с 40 %.
5.2.2. Цени на вноса и подбиване на цените
(72)
Както бе посочено в съображение 22, една страна изрази загриженост относно факта, че антидъмпинговият въпросник не е дал възможност за разграничаване по-конкретно на някои видове на разглеждания продукт, които според нея са различни.
(73)
В отговор на изразената загриженост т.нар. контролни номера на продукта във въпросника бяха разширени с оглед ясното определяне на съответните видове на продукта в рамките на разследването, по-специално за целите на сравняването на цените. На този етап от разследването стана ясно, че индийските производители износители са изнасяли само ограничени количества от тези високотехнологични видове на продукта. Въпреки това се посочва, че промените, направени в контролните номера на продукта, са позволили цените на определени видове на продукта да бъдат директно сравнени с цените на сходните видове на продукта.
(74)
Таблицата по-долу показва средната цена на дъмпинговия внос:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Средна цена (в EUR/t)
2 372
2 801
3 246
3 196
Индекс (2009 г. = 100)
100
118
137
135
Източник:
Евростат и отговори на въпросника.
(75)
Средните цени на вноса от Индия са се увеличили с 35 % по време на разглеждания период, но са останали под продажните цени на промишлеността на Съюза по време на същия период (вж. съображение 93 по-долу). Това обяснява увеличението на обема на вноса и значителното повишение на пазарния дял (с 40 %) на индийските износители през същия период.
(76)
С цел да се определи подбиването на цените през ПР бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, спрямо съответните среднопретеглени цени по вид на продукта на дъмпинговия внос от включените в извадката индийски производители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани с разходите след вноса.
(77)
Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза през ПР, показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване в размер на 15 % от страна на дъмпинговия внос от засегнатата държава на пазара на Съюза. По-ниските цени на дъмпинговия внос в сравнение с цените на Съюза по време на разглеждания период обясняват значителното повишение на обема на индийския внос и на пазарния дял, държан от индийския внос в периода между 2009 г. и ПР.
5.3. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
5.3.1. Предварителни забележки
(78)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос от Индия върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
(79)
Както бе посочено в съображение 14, за проверката на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, бе използвана извадка.
(80)
За целите на анализа на вредата Комисията направи разлика между макроикономическите и микроикономическите показатели за вреда. Във връзка с това оценката на икономическото състояние на промишлеността на Съюза се извършва на базата на а) макроикономическите показатели, като производството, производствения капацитет, използването на капацитета, обема на продажбите, пазарния дял и растежа, заетостта, производителността, размера на действителния дъмпингов марж и възстановяването след предишен дъмпинг, данните за които са събрани на равнището на общата промишленост на Съюза, както и на базата на б) микроикономическите показатели, като средните единични цени, разходите за единица продукт, рентабилността, паричния поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитали, складовите наличности и разходите за труд, данните за които са събрани на равнището на включените в извадката производители от Съюза.
(81)
Следва да се отбележи, че цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това, както и отговорите на въпросника от включените в извадката производители от Съюза бяха използвани, за да се установят макроикономическите показатели, и по-специално данните за невключените в извадката производители от Съюза.
(82)
Микроикономическите показатели бяха установени на базата на информацията, предоставена от включените в извадката производители от Съюза в техните отговори на въпросника.
5.3.2. Макроикономически показатели
а) Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(83)
По време на разглеждания период производството на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са следвали посочените по-долу тенденции:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Производствен обем (в тонове)
105 646
140 363
138 795
139 141
Индекс (2009 г. = 100)
100
133
131
132
Производствен капацитет (в тонове)
244 236
246 324
245 922
246 599
Индекс (2009 г. = 100)
100
101
101
101
Използване на капацитета (в проценти)
43
57
56
56
Индекс (2009 г. = 100)
100
132
130
130
Източник:
жалба и отговори на въпросника.
(84)
По време на разглеждания период производството на Съюза се е увеличило с 32 %, което до известна степен е отразявало положителното развитие на потреблението. Производственият обем обаче е останал непроменен в периода между 2010 г. и ПР.
(85)
Докато използването на капацитета се е подобрило и е нараснало с 13 процентни пункта по време на разглеждания период, производственият капацитет през същия период е останал като цяло стабилен.
б) Обем на продажбите, пазарен дял и растеж
(86)
По време на разглеждания период обемът на продажбите, пазарният дял и растежът са следвали посочените по-долу тенденции:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Обем на продажбите (в тонове)
88 796
124 641
124 007
124 217
Индекс (2009 г. = 100)
100
140
140
140
Пазарен дял (в проценти)
67,6
66,6
63,1
62,9
Индекс (2009 г. = 100)
100
98
93
93
Източник:
жалба и отговори на въпросника.
(87)
След значително повишение между 2009 и 2010 г. в контекста на нарастващо потребление, обемът на продажбите за несвързани клиенти е отбелязал спад и не се е възползвал от непрекъснатото повишение на търсенето (4,9 % между 2010 и 2011 г.). Това е отразено и във възходящата тенденция на нивото на складовите наличности в края на периода, което е нараснало с 41 % по време на разглеждания период, както е посочено в съображение 100 по-долу.
(88)
Освен това пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 4,7 процентни пункта по време на разглеждания период въпреки трайното нарастване на потреблението с 50 %.
(89)
Както бе посочено в съображение 68 по-горе, в периода между 2009 г. и ПР потреблението на Съюза значително се е увеличило с 50 %, докато през същия период обемът на дъмпинговия внос се е увеличил със 110 %, както бе посочено в съображение 70 по-горе. Така растежът на пазара на Съюза в периода между 2009 г. и ПР е бил отчасти компенсиран от дъмпинговия внос, а продажбите на промишлеността на Съюза в рамките на Съюза са нараснали с 40 % през същия период. Това показа, че промишлеността на Съюза не е могла да се възползва пълноценно от растежа в потреблението на Съюза поради нарастващия пазарен дял на дъмпинговия внос.
в) Заетост и производителност
(90)
Въпреки тежката финансова ситуация, описана в съображения 94-99 по-долу, заетостта в промишлеността на Съюза е останала сравнително стабилна по време на разглеждания период. Предвид увеличения производствен обем (вж. съображение 84 по-горе) производителността, изразена като произведена продукция в тонове на заето лице, е нараснала с 30 % по време на същия период, което навежда на мисълта, че промишлеността на Съюза е положила значителни усилия за подобряване на своята ефикасност.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Брой служители
1 726
1 687
1 729
1 747
Индекс (2009 г. = 100)
100
98
100
101
Производителност (единица/служител)
61
83
80
80
Индекс (2009 г. = 100)
100
136
131
130
Източник:
жалба и отговори на въпросника.
г) Размер на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(91)
Дъмпинговите маржове на трима от включените в извадката индийски производители износители са над нивото de minimis (вж. съображение 62 по-горе). Като се имат предвид отрасълът на разглеждания продукт, обемът, пазарният дял и цените на дъмпинговия внос от Индия, разгледани по-горе, отражението на действителния дъмпингов марж върху промишлеността на Съюза не може да се смята за незначително.
(92)
Припомня се, че през 1999 г. на разглеждания продукт бяха наложени антидъмпингови и антисубсидийни мерки (4). Въпреки това, предвид времето, което дели изтичането на срока на мерките, въведени през 1999 г., и настоящото разследване, няма налице данни, които да позволяват да се направи оценка на въздействието на предишния дъмпинг. Във всеки случай разследването не представи доказателства за това, че промишлеността на Съюза все още се възстановява от предишен дъмпинг.
5.3.3. Микроикономически показатели
а) Средни единични продажни цени на пазара на Съюза и единична производствена цена
(93)
Средните продажни цени на включените в извадката производители от Съюза на несвързани клиенти в Съюза са се увеличили с 34 % през разглеждания период. Повишението отразява общото покачване на разходите за суровини, с което се е сблъскала промишлеността на Съюза по време на същия период. През 2011 г. и ПР производителите от Съюза са успели само слабо да повишат цените, за да компенсират повишението на производствените разходи, колкото да запазят нивото на производителност над 1 % през 2011 г. и на нулево ниво през ПР. Следователно, както се вижда от данните в таблицата по-горе, дори значително повишение на продажните цени не е позволило на промишлеността на Съюза да достигне приемливо равнище на печалба.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Средна единична продажна цена в Съюза на несвързани клиенти
2 988
3 833
4 185
4 018
Индекс (2009 г. = 100)
100
128
140
134
Единична производствена цена (EUR/t)
3 542
3 931
4 127
4 011
Индекс (2009 г. = 100)
100
111
117
113
Източник:
отговори на въпросника.
б) Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(94)
По време на разглеждания период паричният поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитал на производителите на Съюза са следвали посочените по-долу тенденции:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Рентабилност на продажбите в Съюза на несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
-18,5
-2,6
1,4
0,2
Паричен поток (в евро)
-19 790 367
- 226 207
7 778 576
5 096 869
Инвестиции (в евро)
4 653 604
8 436 096
4 552 443
4 156 522
Индекс (2009 г. = 100)
100
181
98
89
Възвръщаемост на инвестициите (%)
-68,8
-11,2
6,7
0,8
Източник:
отговори на въпросника.
(95)
Рентабилността на включените в извадката производители от Съюза бе установена чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти като процент от съответния оборот. През 2009 г. включените в извадката производители от Съюза са били на загуба, но през 2010 г. са започнали да се възстановяват в съответствие с повишението на потреблението с 50 %, описано в съображение 68 по-горе. Въпреки лекото повишение на рентабилността, равнище от 0,2 % все още е било доста под приемливото равнище на рентабилност в стоманодобивния отрасъл. Действително целевият марж на печалбата бе временно определен на 5 %, тъй като се счита, че той отговаря на маржа, който разумно може да се очаква да бъде достигнат от промишленост от този вид в отрасъла на разследвания продукт при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза, както бе посочено от промишлеността на Съюза. Освен това 5 % представлява марж на печалбата преди облагане с данъци, който бе счетен за подходящ минимален марж при други разследвания на сходни продукти в същия отрасъл.
(96)
По време на ПР включените в извадката производители от Съюза са успели да достигнат до точка на рентабилност; ценовият натиск, упражняван от дъмпинговия внос, не им е позволил обаче да съобразят цените с разходите и да постигнат задоволителни резултати. Тази ситуация се обяснява и с факта, че продуктът, предмет на разследването, се счита за стока, поради което основният фактор, който предопределя избора на клиентите, е цената.
(97)
Паричният поток, който представлява способността на промишлеността сама да финансира своите дейности и който е изчислен въз основа на операциите, е бил отрицателен до 2010 г. Въпреки че през 2011 г. той се е подобрил, в периода между 2011 г. и ПР е намалял с 34 %.
(98)
Развитието на рентабилността и паричния поток през разглеждания период е ограничило способността на включените в извадката производители от Съюза да инвестират в свои дейности и е възпрепятствало тяхното развитие. Вследствие на това способността на производителите от Съюза да привличат капитал и да финансират разходите е била влошена. Въпреки че през 2010 г. включените в извадката производители от Съюза са успели да реализират някои инвестиции във връзка със сходния продукт, по-късно те са отбелязали спад, особено по време на ПР, когато да са се понижили с 51 % в сравнение с нивата през 2010 г. Освен това, дори и възвръщаемостта на инвестициите, изразена като процент от нетната балансова стойност на инвестициите, да е отбелязала положителни стойности през 2011 г., тя е намаляла значително с 5,9 процентни пункта по време на ПР, като е достигнала ниско равнище от 0,8 %.
(99)
С оглед на изложеното по-горе може да се стигне до заключението, че финансовите резултати на включените в извадката производители от Съюза са останали до известна степен нестабилни по време на ПР.
в) Складови наличности
(100)
Равнището на складовите наличности на включените в извадката производители от Съюза се е увеличило с 41 % през разглеждания период; тяхното увеличение е съвпаднало със загубата на пазарен дял, по-специално по време на ПР.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Складови наличности в края на периода (в тонове)
4 395
5 289
5 469
6 214
Индекс (2009 г. = 100)
100
120
124
141
Източник:
отговори на въпросника.
г) Разходи за труд
(101)
Средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са нараснали слабо през разглеждания период, поради което те не представляват определящ фактор за повишаването на производствените разходи.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Средни разходи за труд на служител (в евро)
52 356
57 182
55 907
54 509
Индекс (2009 г. = 100)
100
109
107
104
Източник:
отговори на въпросника.
5.4. Заключение относно вредата
(102)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза не се е възползвала изцяло от увеличението на потреблението през разглеждания период, и по-специално по време на ПР. Първоначално, в периода между 2009 и 2010 г., повечето от показателите за вреда по отношение на промишлеността на Съюза значително са се подобрили, но впоследствие икономическото ѝ състояние е отбелязало застой и дори се е влошило.
(103)
Действително, в рамките на процъфтяващ пазар някои показатели като производството и обемът на продажбите на промишлеността на Съюза са нараснали значително в периода между 2009 и 2010 г., но след 2010 г. са отбелязали спад. Това се е случило въпреки постоянното нарастване на потреблението.
(104)
Освен това показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричния поток, инвестициите и рентабилността, са били сериозно засегнати от натиска върху цените на пазара на Съюза, особено по време на ПР. Промишлеността на Съюза не е била в състояние да повиши цените си до такава степен, че да покрие производствените си разходи в периода между 2009 и 2010 г. В периода между 2009 и 2011 г. рентабилността е отбелязала подобрение, като през 2011 г. е достигнала 1,4 %; по време на ПР обаче тя е започнала да се влошава и е достигнала до точка на рентабилност. Това означава, че способността на промишлеността на Съюза да привлича капитал и да се възстановява също е била силно засегната.
(105)
С оглед на изложеното по-горе се прави временното заключение, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(106)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент Комисията проучи дали дъмпинговият внос от Индия е причинил вреда на промишлеността на Съюза в степен, достатъчна, за да бъде считана за съществена. Разгледани бяха и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които са могли по същото време да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не е отдадена на дъмпинговия внос.
6.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(107)
Разследването показа, че потреблението на Съюза е нараснало с 50 % през разглеждания период, като в същото време обемът на вноса с произход от Индия се е увеличил почти двойно. От друга страна, увеличението на дъмпинговия внос е съвпаднало със спад в обема на продажбите на промишлеността на Съюза за несвързани страни в периода между 2010 г. и ПР.
(108)
По отношение на натиска на цените на пазара на Съюза през разглеждания период бе установено, че средните цени на вноса от Индия са останали непрекъснато по-ниски от средните продажни цени на промишлеността на Съюза. Подбивайки цените на промишлеността на Съюза със средно 15 % по време на ПР, индийският дъмпингов внос е увеличил пазарния си дял от 2009 г. до ПР с 40 %, докато пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 4,7 процентни пункта (от 67,6 % през 2009 г. до 62,9 % през ПР). Загубата на пазарен дял показва, че промишлеността на Съюза е успяла да се възползва от повишеното потребление само в ограничена степен.
(109)
С оглед на по-високите производствени разходи промишлеността на Съюза е опитала да повиши единичната си цена за несвързани клиенти, както е посочено в съображение 93 по-горе. Въпреки това, предвид ценовия натиск, упражняван от нарастващия обем на индийския дъмпингов внос, посочен по-горе, повишението на цените не е било достатъчно да компенсира нарастващите разходи, поради което промишлеността на Съюза не е успяла да постигне задоволително равнище на печалба, което би могло да се счете за необходимо за тази конкретна промишленост.
(110)
Въз основа на изложеното по-горе се стигна до заключението, че увеличението на дъмпинговия внос от Индия на цени, постоянно подбиващи цените на промишлеността на Съюза, има решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
6.3. Въздействие на други фактори
6.3.1. Внос от трети държави
Държава
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Китайска народна република (КНР)
Обем (в тонове)
8 129
10 853
14 360
16 403
Индекс (2009 г. = 100)
100
134
177
202
Пазарен дял (%)
6,2
5,8
7,3
8,3
Индекс (2009 г. = 100)
100
94
118
134
Средна цена
1 914
2 607
2 835
2 508
Индекс (2009 г. = 100)
100
136
148
131
Швейцария
Обем (в тонове)
8 094
10 700
9 187
9 115
Индекс (2009 г. = 100)
100
132
113
113
Пазарен дял (%)
6,2
5,7
4,7
4,6
Индекс (2009 г. = 100)
100
93
75
75
Средна цена
3 423
4 063
4 475
4 360
Индекс (2009 г. = 100)
100
119
131
127
Република Корея
Обем (в тонове)
4 900
6 775
6 355
6 266
Индекс (2009 г. = 100)
100
138
130
128
Пазарен дял (%)
3,7
3,6
3,2
3,2
Индекс (2009 г. = 100)
100
97
87
85
Средна цена
3 717
4 165
4 761
4 627
Индекс (2009 г. = 100)
100
112
128
124
Общо за всички трети държави, с изключение на Индия
Обем (в тонове)
25 793
33 586
35 749
37 712
Индекс (2009 г. = 100)
100
130
139
146
Пазарен дял (%)
19,6
17,9
18,2
19,1
Индекс (2009 г. = 100)
100
91
93
97
Средна. цена
3 609
4 214
4 748
4 483
Индекс (2009 г. = 100)
100
117
132
124
(111)
Освен дъмпинговия внос от Индия, който по време на ПР е представлявал 48 % от целия внос на пазара на Съюза, има и други източници на внос, сред които Китайската народна република, Корея и Швейцария, които трябва да бъдат разгледани в контекста на причинно-следствената връзка.
(112)
Разследването показа, че средните продажни цени на корейските и швейцарските производители износители са останали над продажните цени на индийските производители износители и над тези на промишлеността на Съюза през разглеждания период, и особено по време на ПР. Освен това техният пазарен дял е намалял съответно с 0,5 и 1,6 процентни пункта по време на ПР.
(113)
Средната цена от Китайската народна република е била под цената на промишлеността на Съюза и пазарният дял на тази държава е отбелязал възходяща тенденция през разглеждания период. Въпреки това разследването показа, че продуктовият асортимент на китайския внос е различен и че китайските продукти не са в директна конкуренция с продуктите на промишлеността на Съюза или с тези от индийски произход. Поради това бе счетено, че не е възможно китайският износ да е оказал значително въздействие върху основните видове на продукта, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Поради това, каквото и да е било въздействието на вноса от Китай във връзка с понесената от промишлеността на Съюза вреда, то е било минимално.
(114)
Въпреки това един производител износител заяви, че вносът на телове от неръждаеми стомани от Китайската народна република, Република Корея и Швейцария е трябвало да бъде включен в обхвата на настоящото разследване.
(115)
В допълнение към фактите и съображенията, изложени по-горе, следва да се отбележи, че на първоначалния етап и до сега няма доказателства за дъмпинг, вреда и причинно-следствена връзка, които биха обосновали започването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса с произход от посочените по-горе държави. Освен това, дори и да са налице доказателства, които обосновават разследването на останалия внос, разликата в третирането, което се състои в започването на антидъмпингова процедура само по отношение на индийския внос, не може да се счита за дискриминационна. Поради това твърдението, че тези държави е трябвало да бъдат включени в обхвата на разследването, не е основателно и следва да бъде отхвърлено.
(116)
Въз основа на изложеното по-горе се стигна до заключението, че износът от други трети държави не е допринесъл съществено за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
6.3.2. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(117)
Общият износ на разглеждания продукт от промишлеността на Съюза е представлявал 8,5 % от общото производство през ПР. Тази ситуация намира отражение при износа от включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти, чийто износ е представлявал 7 % от производството през ПР, а цените са били 36 % по-високи от тези на пазара на ЕС през същия период. Въз основа на това може да се направи заключението, че не е възможно износната дейност на промишлеността на Съюза да е евентуална причина за съществена вреда.
6.3.3. Икономическа криза и цени на суровините
(118)
Както бе посочено в съображение 68 по-горе, потреблението през 2009 г. е било особено ниско поради изключително високите цени на никела и въздействието на икономическата криза. Тази ситуация несъмнено обяснява особено лошото финансово състояние на промишлеността на Съюза през 2009 г. Въпреки това следва да се отбележи, че в ситуацията на растящо потребление от 2010 г. насам резултатите на дъмпинговия внос на ниски цени контрастират с тези на промишлеността на Съюза.
(119)
Разследването показа, че дори по време на цялостното икономическо възстановяване промишлеността на Съюза не е била в състояние да се възползва от растящото потребление и е губела пазарен дял по време на целия период на разглеждане, докато дъмпинговият индийски износ е спечелил по-голям пазарен дял.
(120)
Следователно, въпреки че икономическата криза и повишението на цените на суровините може да са допринесли за слабите резултати на промишлеността на Съюза, като цяло не може да се счита, че те са оказали такова влияние, че да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза по време на ПР.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(121)
Установено бе, че е налице съществено увеличение на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос с произход от Индия през разглеждания период (съответно със 110 и 40 %). Освен това бе установено, че този внос постоянно е подбивал цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, особено през ПР (средно с 15 %).
(122)
Този ръст на обема и на пазарния дял на дъмпинговия внос от Индия е съвпаднал със слабото развитие на финансовото състояние на промишлеността на Съюза особено през 2010 г. Поради това, въпреки възстановяването на потреблението, промишлеността на Съюза не е била в състояние да прехвърли увеличението на производствените разходи на клиентите си по задоволителен начин, поради което финансовите показатели, като рентабилност, паричен поток и инвестиции, са останали на ниско равнище.
(123)
Разглеждането на другите известни фактори, които може да са причинили вреда на промишлеността на Съюза, показа, че тези фактори не са от такова естество, че да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Индия и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(124)
Въз основа на изложения по-горе анализ, при който бе разграничено и отделено въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия износ, се стига до временното заключение, че дъмпинговият внос от Индия е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
7. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
7.1. Общи съображения
(125)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучено дали въпреки временната констатация за вредоносен дъмпинг съществуват неопровержими доводи да се направи заключението, че не е в интерес на Съюза да се приемат мерки в този конкретен случай. Интересът на Съюза бе анализиран на базата на оценка на всички различни засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
7.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(126)
Промишлеността на Съюза е съставена от 27 известни производители, които представляват цялото производство на сходния продукт в Съюза. Тези производители са установени в различни държави членки на Съюза и наемат пряко повече от 1 747 работници във връзка със сходния продукт.
(127)
Един производител от Съюза, който представлява относително малък дял от производството на Съюза и има свързано дружество в Индия, се противопостави на започването на разследване. Както бе посочено в съображение 22, той заяви също така, че високотехнологичните продукти следва да не бъдат включени в обхвата на разследването и че не е в интерес на Съюза на този вид продукти да бъдат наложени същите мерки.
(128)
Както бе посочено в съображение 72, този въпрос вече бе разгледан във въпросника, като контролните номера на продукта бяха разширени, което ясно определи тези видове в рамките на разследването. На този етап от разследването стана ясно обаче, че високотехнологичните продукти са били обхванати в разследването и че индийските производители износители са изнасяли само ограничени количества от тези видове на продукта. Поради това изразената от посочения производител загриженост не бе счетена за основателна и неговото искане бе отхвърлено.
(129)
Установено бе, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от Индия. Припомня се, че промишлеността на Съюза не е могла да се възползва изцяло от растящото потребление и финансовото ѝ състояние е останало нестабилно.
(130)
Очаква се, че налагането на антидъмпингови мита ще възстанови справедливите условия за търговия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да направи така, че цените на сходния продукт да отразяват производствените разходи.
(131)
Може да се очаква също така, че налагането на мерки ще позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже положително въздействие върху нейната рентабилност и цялостното ѝ финансово състояние. Налагането на мерки би позволило на промишлеността да продължи да полага и да задълбочава усилията си за укрепване на своята икономическа ефективност.
(132)
В случай че не бъдат наложени мерки, може да се очакват нови загуби на пазарен дял и рентабилността на промишлеността на Съюза ще продължи да се влошава.
(133)
Поради това бе направено временното заключение, че налагането на антидъмпингови мерки върху вноса с произход от Индия би било в интерес на промишлеността на Съюза.
7.3. Интерес на ползвателите
(134)
Въпросници бяха изпратени на девет потребители в Съюза. Само трима ползватели отговориха на въпросниците; те представляват 6 % от общия внос на разглеждания продукт от Индия по време на ПР. Тези ползватели работят в отрасли, свързани с преработката на храни, включително технически кухни и кетъринг, домакински уреди, автомобилната промишленост.
(135)
Закупените количества от Индия са представлявали средно около 67 % от общия размер на закупените количества на разглеждания продукт, и Индия е представлявала изключителен доставчик само за един ползвател. По време на ПР средният процент на оборота, включващ разглеждания продукт, е представлявал 54 % от общия оборот.
(136)
Разследването показа, че по време на ПР средната рентабилност на всички оказали съдействие ползватели в отраслите, в които се използва разглежданият продукт, е била над 9 % от оборота.
(137)
Възможното въздействие на предлаганите мерки бе оценено въз основа на отговорите на въпросника, получени от ползвателите и от общия пазар на Съюза за разглеждания продукт и сходния продукт. Дори да се предположи, че за пазара на Съюза ще настъпи най-неблагоприятно развитие, т.е. че увеличението на цените няма да може да бъде прехвърлено на дистрибуторската верига и че ползвателите ще продължат да закупуват от Индия същите обеми, митото ще доведе до спад на рентабилността на ползвателите в размер на около 1,2 процентни пункта.
(138)
Трябва да се отбележи, че един ползвател е заел неутрална позиция по отношение на разследването, защото счита, че налагането на мерки няма да окаже значително въздействие върху пазарните цени, тъй като евентуалното повишение на цената ще бъде поето от дистрибуторите.
(139)
Друг ползвател изрази опасения, че, ако бъдат наложени, мерките ще засегнат и някои видове на продукта, които вече не са произвеждани в Съюза. Разследването показа обаче, че видовете на продукта, посочени от този ползвател, все още се произвеждат в Съюза и че търсенето на тези видове класове неръждаема стомана не е значително. Освен това следва да се отбележи, че по време на разглеждания период производителите от Съюза не са произвеждали на пълен капацитет, което означава, че в случай на повишаване на търсенето производството би могло да следва съответната тенденция.
(140)
Следва да се подчертае, че тъй като разглежданият продукт е стандартизиран от гледна точка на отрасъла и употребата, ползвателите биха могли лесно да променят своите източници на доставка, що се отнася до качеството или цената на продукта. Налагането на мерки следва да не представлява пречка пред възможността за внос на разглеждания продукт от други държави и дори и от Индия, след отстраняване на последиците, изразяващи се в нарушаване на търговията и породени от упражнявания дъмпинг.
(141)
С оглед на изложеното по-горе, макар и да е вероятно мерките върху индийския внос да окажат по-голямо отрицателно въздействие върху някои ползватели, отколкото върху други, цялостното отражение върху ползвателите се счита за ограничено.
7.4. Интерес на вносителите
(142)
Несвързаните вносители оказаха ограничено съдействие. Девет вносители предоставиха информация във връзка с подбора на извадка, но само един оказа съдействие. Това дружество е представлявало 7 % от общия внос от Индия по време на ПР. То се противопоставя на налагането на мерки, тъй като Индия е най-големият му доставчик. Въпреки че налагането на мерки би оказало отрицателно въздействие върху рентабилността му поради по-високите разходи, дружеството вносител би трябвало да бъде в състояние да прехвърли поне част от увеличените разходи на своите клиенти.
(143)
Освен това вносителите биха могли да преминат на други източници на доставка, в това число промишлеността на Съюза и други държави износители.
(144)
Въз основа на това бе направено временното заключение, че налагането на антидъмпингови мерки няма да има съществено отрицателно въздействие върху интереса на вносителите.
7.5. Заключение относно интереса на Съюза
(145)
С оглед на изложеното по-горе бе направено временното заключение, че като цяло въз основа на наличната информация по отношение на интереса на Съюза не съществуват неопровержими доводи срещу налагането на мерки върху вноса на разглеждания продукт от Индия.
(146)
Освен това, като се вземе предвид цялостното въздействие на антидъмпинговите мерки върху пазара на Съюза, положителното въздействие, особено това върху промишлеността на Съюза, изглежда надвишава потенциалното отрицателно въздействие върху останалите по-ограничени групи от заинтересовани страни.
8. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(147)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
8.1. Ниво на отстраняване на вредата
(148)
За определянето на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(149)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, беше счетено, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да реализира печалба преди облагането с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана в промишлен сектор от този вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза.
(150)
Поради това нивото на отстраняване на вредата бе изчислено на базата на сравнение на среднопретеглената цена на дъмпинговия внос, установена за целите на изчисляването на подбиването на цената от съображение 77 по-горе, с невредоносната цена на промишлеността на Съюза за сходния продукт. Невредоносната цена бе установена, като към производствените разходи се добави разумно равнище на печалба. Целевият марж на печалбата бе временно определен на 5 %, както бе посочено в съображение 95.
(151)
Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от средната обща цена CIF на вноса, вж. съображение 154.
8.2. Временни мерки
(152)
С оглед на изложеното по-горе се счита, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент спрямо вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мита на равнището на по-ниската от двете стойности - на дъмпинговия марж или маржа на вредата, съгласно правилото за по-ниското мито.
(153)
Що се отнася до успоредното антисубсидийно разследване съгласно член 14, параграф 1 от основния регламент и член 24, параграф 1, втората алинея от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. за защита срещу субсидиран внос от страни, които не са членки на Европейската общност (5), не се допуска едновременно налагане на антидъмпингово и изравнително мито при разглеждане на един и същ случай, възникнал поради дъмпинг или наличие на експортно субсидиране. Всички схеми за субсидиране, разгледани във временния антисубсидиен регламент (6), се отнасят за експортното субсидиране. Съответните временни антидъмпингови митнически ставки на оказалите съдействие производители са следователно съответно коригирани.
(154)
Въз основа на изложеното по-горе временните антидъмпингови митнически ставки са установени при съпоставка на маржовете на вредата, дъмпинговите маржове и ставките на изравнителното мито. Следователно предложените антидъмпингови мита са, както следва:
(В проценти)
Дружество
Марж на вредата
Дъмпингов марж
Ставка на изравнителното мито
Ставка на временното антидъмпингово мито
Rajaraatna Metal Industries
17,2
32,3
4,3
12,9
Venus group
26,1
30,4
3,2
22,9
Viraj Profiles
32,1
24,4
0,0
24,4
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
24,0
28,0
3,8
20,2
Всички други дружества
32,1
32,3
4,3
27,8
(155)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от Индия, който е произведен от съответните дружества, т.е. от посочените конкретни правни субекти. Внесеният разглеждан продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително субекти, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митото, приложимо по отношение на „всички други дружества“.
(156)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпинговото мито за дружествата (напр. след промяна на наименованието на правния субект или след създаване на нови структури за производство или продажби) следва незабавно да се изпраща до Комисията (7) заедно с цялата относима информация, по-специално във връзка с всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, например във връзка с промяна на наименованието или промяна в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки, бъде актуализиран.
(157)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за тези производители, които през ПР не са осъществили износ за Съюза.
9. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(158)
В интерес на доброто управление следва да се определи период, в който заинтересованите страни, които са заявили интереса си в срока, определен в известието за започване, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване. Освен това следва да се отбележи, че направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на антидъмпинговите мита са временни и е възможно да бъдат преразгледани при изготвянето на окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия.
2. Ставките на временното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване за продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са следните:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Raajratna, Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
12,9
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
22,9
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
22,9
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
22,9
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
22,9
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra
24,4
B780
Дружества, изброени в приложението
20,2
B781
Всички други дружества
27,8
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, заинтересованите страни могат да поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 засегнатите страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 3 май 2013 година.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 418/2013,
annettu 3 päivänä toukokuuta 2013,
väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tietyn Intiasta peräisin olevan ruostumattoman teräslangan tuonnissa
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1.1 Vireillepano
(1)
Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä10 päivänä elokuuta 2012 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta Intiasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevan tietyn ruostumattoman teräslangan tuonnissa Euroopan unioniin, jäljempänä ’unioni’.
(2)
Samana päivänä komissio julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen (3) tukien vastaisen menettelyn vireillepanosta Intiasta peräisin olevan tietyn ruostumattoman teräslangan tuonnissa unioniin ja käynnisti erillisen tutkimuksen, jäljempänä ’tukien vastainen menettely’.
(3)
Polkumyynnin vastainen menettely pantiin vireille, kun European Confederation of Iron and Steel Industries (Eurofer), jäljempänä ’valituksen tekijä’, teki 28 päivänä kesäkuuta 2012 valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa yli 50 prosenttia tiettyjen ruostumattomien teräslankojen kokonaistuotannosta unionissa. Valituksessa esitetty alustava näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi tutkimuksen vireillepanoa varten.
1.2 Tutkimuksen osapuolet
(4)
Komissio ilmoitti menettelyn vireillepanosta virallisesti valituksen tekijälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille, tiedossa oleville tuojille ja käyttäjille sekä Intian viranomaisille.
(5)
Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(6)
Ottaen huomioon menettelyssä osallisina olevien asianomaisen maan vientiä harjoittavien tuottajien, etuyhteydettömien tuojien ja unionin tuottajien suuren määrän ja voidakseen saattaa tutkimuksen päätökseen lakisääteisessä määräajassa komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli päättänyt valita perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti tutkittavaksi asianomaisen maan vientiä harjoittavista tuottajista, etuyhteydettömistä tuojista ja unionin tuottajista kohtuullisen kokoisen otoksen (tästä menettelystä käytetään nimitystä ’otanta’).
1.2.1 Vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta
(7)
Jotta komissio pystyisi päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen, kaikkia asianomaisen maan vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot.
(8)
Kaikkiaan 18 vientiä harjoittavaa tuottajaa, joista osa kuului samaan ryhmään, toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen, ja niistä seitsemän pyysi yksilöllistä tarkastelua, jos niitä ei sisällytetä otokseen. Näistä yhteistyössä toimineista yrityksistä 15 ilmoitti vieneensä ruostumattomia teräslankoja unioniin tutkimusajanjaksolla. Otos valittiin näin ollen näiden 15:n vientiä harjoittavan tuottajan toimittamien tietojen perusteella.
(9)
Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti otoksen, joka perustui tarkasteltavana olevan tuotteen suurimpaan edustavaan, unioniin suuntautuneen viennin määrään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Otokseen valittiin kaksi yksittäistä yritystä ja yksi yritysryhmä, joka muodostui neljästä toisiinsa etuyhteydessä olevasta yrityksestä, joiden osuus tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisviennistä unioniin oli yhteensä yli 63 prosenttia.
(10)
Perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti kaikkia tiedossa olleita vientiä harjoittavia tuottajia ja asianomaisen maan viranomaisia kuultiin edustavan otoksen valinnasta. Otoksen valinnasta ei esitetty yhtään huomautusta.
(11)
Otos siis rajoitettiin kohtuulliseen määrään yrityksiä, joita voitiin tutkia käytettävissä olevassa ajassa (ks. johdanto-osan 9 kappale). Yritykset, joita tarkasteltiin tutkimuksen yhteydessä, luetellaan johdanto-osan 19 kappaleessa.
(12)
Lisäksi saatiin seitsemän yksilöllistä tarkastelua koskevaa pyyntöä (ks. johdanto-osan 8 kappale). Yksilöllisen tarkastelun tekemistä pidettiin tässä vaiheessa kuitenkin kohtuuttoman työläänä, ja se olisi viivästyttänyt tutkimuksen päätökseen saamista ajoissa.
(13)
Viejien toimittamia pyyntöjä, joissa toimitettiin pyydetyt tiedot määräajassa, tarkastellaan kuitenkin tutkimuksen aikana.
1.2.2 Otanta unionin tuottajista
(14)
Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut unionin tuottajia edustavan otoksen. Otokseen sisältyi alun perin viisi tuottajaa, joiden komissio tiesi ennen tutkimuksen vireillepanoa tuottavan ruostumattomia teräslankoja unionissa. Komissio valitsi otoksen myynnin, tuotantomäärän ja maantieteellisen sijainnin perusteella. Vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia kehotettiin myös esittämään kantansa alustavasta otoksesta. Ehdotetusta otoksesta ei saatu huomautuksia. Kyselylomakevastausten analysoinnissa kävi ilmi, että yhdellä otokseen valitulla unionin tuottajalla oli etuyhteydessä oleva yritys, joka myös toimi ruostumattomien teräslankojen valmistuksen ja myynnin alalla. Tämä etuyhteydessä oleva yritys sisällytettiin myös otokseen. Otokseen valittujen kuuden unionin tuottajan osuus arvioidusta unionin kokonaistuotannosta on 46,5 prosenttia. Otoksen katsotaan edustavan unionin tuotannonalaa.
1.2.3 Tuojien otanta
(15)
Jotta komissio pystyisi päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen, kaikkia etuyhteydettömiä tuojia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot.
(16)
Kaikkiaan yhdeksän etuyhteydetöntä tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio valitsi unioniin suuntautuvan tuonnin suurimman määrän perusteella otokseen kolme yritystä, joiden osuus Intiasta unioniin tutkimusajanjaksolla tulevasta tuonnista oli 23,8 prosenttia. Kaksi otokseen valituista tuojista ei kuitenkaan toimittanut vastauksia kyselylomakkeeseen. Sen vuoksi otantaa ei voitu soveltaa tutkimuksen tässä vaiheessa, ja yhteistyöhalukkaita tuojia etsitään myöhemmin tutkimuksen aikana.
1.2.4 Kyselylomakevastaukset ja tarkastuskäynnit
(17)
Kyselylomakkeet lähetettiin kolmelle otokseen valitulle vientiä harjoittavalle tuottajalle (ryhmälle) Intiassa ja niille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka pyysivät yksilöllistä tarkastelua, kuudelle otokseen valitulle unionin tuottajalle, kolmelle otokseen valitulle etuyhteydettömälle tuojalle ja yhdeksälle tiedossa olleelle käyttäjälle.
(18)
Vastauksia saatiin kolmelta otokseen valitulta vientiä harjoittavalta tuottajalta (ryhmältä) Intiassa sekä kahdelta niiltä vientiä harjoittavalta tuottajalta, jotka pyysivät yksilöllistä tarkastelua, kuudelta otokseen valitulta unionin tuottajalta, yhdeltä etuyhteydettömältä tuojalta ja kolmelta käyttäjältä.
(19)
Komissio hankki ja tarkasti kaikki asianomaisten osapuolten toimittamat tiedot, joita se piti tarpeellisina polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten. Seuraavien osapuolten toimitiloihin tehtiin tarkastuskäyntejä:
Unionin tuottajat:
-
Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, Saksa,
-
Inoxfil SA, Igualada, Espanja,
-
Rodacciai SPA, Milano, Italia,
-
Trafilerie Brambilla SPA, Calziocorte, Italia,
-
Ugitech-ryhmä:
-
Ugitech France SA, Bourg en Bresse, Ranska,
-
Sprint Metal Edelstahl, Hemer, Saksa.
Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat:
-
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat,
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra,
-
Venus-ryhmä:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra,
-
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra,
-
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra.
1.3 Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso
(20)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 2011 ja 31 päivän maaliskuuta 2012 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2009 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
2.1 Tarkasteltavana oleva tuote
(21)
Tarkasteltavana oleva tuote on Intiasta peräisin oleva ruostumaton teräslanka, jonka painosta
-
vähintään 2,5 prosenttia on nikkeliä, lukuun ottamatta lankaa, jonka painosta 28-31 prosenttia on nikkeliä ja 20-22 prosenttia kromia,
-
alle 2,5 prosenttia on nikkeliä, lukuun ottamatta lankaa, jonka painosta 13-25 prosenttia on kromia ja 3,5-6 prosenttia alumiinia,
ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7223 00 19 ja 7223 00 99.
(22)
Yksi osapuoli väitti, että on olemassa nk. ”erittäin teknisiä” tuotelajeja, jotka eroavat muista tarkasteltavana olevan tuotteen lajeista, joita tuotetaan Intiassa samoin kuin unionissa. Osapuoli väitti lisäksi, että toisin kuin useimmat Intiasta unioniin viedyt tuotelajit, tekniset tuotelajit eivät ole perushyödykkeitä vaan erityisiä tuotelajeja, joita tuotetaan erityiskäyttöön (tietyt teräslajit ja tietyt halkaisijat), eikä niiden pitäisi kuulua tutkimuksen piiriin.
(23)
Tässä vaiheessa vaikuttaa siltä, että tekniset tuotelajit ovat osa tuotteen määritelmää ja niillä on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet kuin muilla tarkasteltavana olevan tuotteen lajeilla. Lisäksi vaikuttaa siltä, että myös unionin tuottajat tuottavat näitä tuotelajeja, joten nämä tekniset tuotelajit kuuluvat tutkimuksen piiriin.
2.2 Samankaltainen tuote
(24)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkasteltavana olevalla tuotteella, Intian kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä tuotteella sekä unionin tuotannonalan tuottamalla ja unionin markkinoilla myymällä tuotteella on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Tämän vuoksi niitä pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
3. POLKUMYYNTI
3.1 Johdanto
(25)
Kolmen otokseen valitun intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan toimitiloihin tehdyllä tarkastuskäynnillä ja kerättyjen tietojen analysoinnin yhteydessä havaittiin, että kaikki tuottajat olivat toimittaneet joitakin tietoja, joita ei voitu pitää luotettavina.
(26)
Yhden vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa komissio havaitsi, että sen kyselylomakevastauksessa toimitetut tiedot eivät olleet tuottajan sisäisessä kirjanpitojärjestelmässä ilmoitettujen kustannusten mukaisia eikä niitä voitu täsmäyttää.
(27)
Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että havaitut erot komissiolle ilmoitettujen kustannusten ja tarkastuskäynnillä sisäisessä kirjanpitojärjestelmässä esitettyjen kustannusten välillä johtuivat virheistä liiketoimien kirjaamisessa ja eroista kirjanpitomenetelmissä, etenkin raaka-aineen kulutuksen osalta. Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että sisäisen kirjanpitojärjestelmän tiedot eivät olleet luotettavia eikä niitä pitäisi käyttää tutkimuksessa. Vaikka vientiä harjoittava tuottaja oli käyttänyt samaa kirjanpitojärjestelmää useita vuosia, se väitti, että komission pitäisi perustaa analyysinsä kyselylomakevastauksessa ilmoitettuihin kustannuksiin eikä yrityksen sisäisessä kirjanpitojärjestelmässä ilmoitettuihin kustannustietoihin.
(28)
On huomattava, että vaikka sisäiseen kirjanpitojärjestelmään sisältyvät tiedot olivat yhdenmukaisia vientiä harjoittavan tuottajan toimittamien tarkastettujen tilinpäätöstietojen kanssa, tarkastuskäynnillä ei ollut mahdollista täsmäyttää tätä tutkimusta varten laadittuihin kustannustaulukkoihin sisältyviä tietoja sisäiseen kirjanpitojärjestelmään sisältyvien tietojen kanssa eikä vahvistaa niiden välistä yhteyttä. Näin ollen perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti katsotaan, että tässä polkumyyntitutkimuksessa olisi käytettävä vientiä harjoittavan tuottajan kirjanpitojärjestelmässä olevia tietoja.
(29)
Tästä syystä komissio oikaisi alustavasti kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan kyselylomakkeessa ilmoittamia kustannustietoja käyttämällä sen sisäisestä kirjanpitojärjestelmästä saatuja tietoja.
(30)
Toisen vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa komissio havaitsi, että tuottajan kyselylomakevastauksessa komissiolle ilmoittamat raaka-ainehankintaa ja -kulutusta koskevat tiedot eivät saaneet tukea tuottajan varastohallintojärjestelmää koskevista tiedoista. Vaikutti erityisesti, että jakautuminen teräslajeittain oli erilainen näissä kahdessa tietolähteessä. Komissio katsoo, että teräslaji on keskeinen tekijä lopputuotteen kustannusten määrittämisessä. Teräslajia koskevat epäluotettavat tiedot voivat vääristää vakavasti yksittäisten tuotelajien kustannuksien ja myyntihintojen laskelmia ja voivat näin ollen olla harhaanjohtavia.
(31)
Vientiä harjoittava tuottaja väitti kuitenkin, että komission tarkastuskäynnillä saamat tiedostot, jotka sisälsivät tiedot raaka-ainehankinnoista, olivat epätäydelliset, koska yrityksen muut yksiköt olivat tehneet raaka-aineen lisähankintoja, joita ei ollut kirjattu eivätkä ne sisältyneet tarkastuskäynnillä saatuihin tiedostoihin, jotka komissio tutki. Vientiä harjoittava tuottaja väitti lisäksi, että havaitut epäjohdonmukaisuudet teräslajien määrissä johtuivat siitä, että jotkin teräslajit olivat osittain päällekkäisiä toistensa kanssa ja että joitakin tuotantoprosessin osia ei voitu jäljittää yksittäisten teräslajien tasolla.
(32)
Komissio kuitenkin katsoo, että raaka-aineen lisähankintoihin liittyvät yrityksen väitteet eivät pysty riittävästi selittämään havaittuja epäjohdonmukaisuuksia yksittäisten teräslajien tasolla. Komissio huomauttaa myös, että yritys väitti, että ei ole mahdollista jäljittää tarkasti yksittäisiä teräslajeja tuotantoprosessin kaikissa vaiheissa. Väite heikentää entisestään teräslajien kirjaamisjärjestelmän luotettavuutta kokonaisuudessaan. Teräslajeista toimitettuja tietoja on näin ollen alustavasti pidettävä harhaanjohtavina.
(33)
Komissio katsoo, että ilmoitettu raaka-aineen jakautuminen teräslajeittain ei ole luotettava, että se olisi alustavasti jätettävä ottamatta huomioon ja että määrittäminen olisi tehtävä perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella. Kun otetaan huomioon koko kirjaamisjärjestelmän epäluotettavuus, määrittämistä ei ollut mahdollista tehdä ilmoitettujen teräslajien perusteella. Sen vuoksi laskettaessa yleistä polkumyyntimarginaalia kaikille tuotteille käytettiin kaiken raaka-aineen kokonaiskulutusta ottamatta huomioon jakautumista teräslajeittain.
(34)
Kolmannen vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa komissio havaitsi tarkastuskäynnillä, että kyselylomakevastauksessa ilmoitetut raaka-ainevirrat eivät olleet yhdenmukaisia tuottajan kirjanpitojärjestelmään sisältyvien tietojen kanssa. Vaikutti erityisesti, että jakautuminen teräslajeittain oli erilainen näissä kahdessa tietolähteessä.
(35)
Vientiä harjoittava tuottaja myönsi virheellisyyksiä vastauksessaan, mutta väitti, että erot raaka-aineen kokonaismäärissä voitiin täsmäyttää ottamalla huomioon muutokset varastoissa. Yritys kuitenkin väitti myös, että teräslajien osittaisen päällekkäisyyden vuoksi on mahdotonta tehdä tarkkaa täsmäytystä kunkin yksittäisen teräslajin osalta. Väite heikentää entisestään teräslajien kirjaamisjärjestelmän luotettavuutta kokonaisuudessaan. Teräslajeista toimitettuja tietoja on näin ollen pidettävä harhaanjohtavina.
(36)
Komissio katsoo, että ilmoitettu raaka-aineen jakautuminen teräslajeittain ei ole luotettava, että se olisi alustavasti jätettävä ottamatta huomioon ja että määrittäminen olisi tehtävä perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella. Kun otetaan huomioon koko kirjaamisjärjestelmän epäluotettavuus, määrittämistä ei ollut mahdollista tehdä ilmoitettujen teräslajien perusteella. Sen vuoksi laskettaessa yleistä polkumyyntimarginaalia kaikille tuotteille käytettiin kaiken raaka-aineen kokonaiskulutusta ottamatta huomioon jakautumista teräslajeittain.
(37)
Kukin vientiä harjoittava tuottaja sai yksilöllisen kirjeen, jossa esitettiin tarkasti ja yksityiskohtaisesti syyt, joiden vuoksi katsottiin, että kyselylomakkeessa toimitettuja tietoja ei voitu hyväksyä. Niille myös ilmoitettiin, että komissio aikoi tehdä alustavat päätelmät perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella.
(38)
Kaikille kolmelle vientiä harjoittavalle tuottajalle annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia, ja ne kaikki pyysivät kuulemista, joka järjestettiin. Ne myös toimittivat kirjallisia huomautuksia perusasetuksen 18 artiklan mahdollisesta soveltamisesta. Yrityksiltä saadut selitykset eivät kuitenkaan tyydyttävästi selventäneet edellä kuvattuja kysymyksiä, minkä vuoksi jotkin tiedoista korvattiin parhailla käytettävissä olevilla tiedoilla.
3.2 Normaaliarvo
(39)
Normaaliarvon laskemista varten komissio tarkasteli ensin jokaisen otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan osalta, oliko samankaltaisen tuotteen riippumattomille asiakkaille suuntautuva kokonaismyynti kotimarkkinoilla edustavaa eli oliko tällaisen myynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuvan vientimyynnin kokonaismäärästä tutkimusajanjaksolla perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Komissio havaitsi, että kunkin otokseen valitun tuottajan samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla oli edustavaa.
(40)
Tämän jälkeen komissio yksilöi niiden otokseen valittujen tuottajien, joiden kokonaismyynti kotimarkkinoilla oli edustavaa, sellaiset kotimarkkinoillaan myymät tuotelajit, jotka olivat samanlaisia kuin unioniin vietäväksi myydyt lajit tai niihin verrattavissa.
(41)
Kuten 3.1 jaksossa selitettiin, kahden vientiä harjoittavan tuottajan osalta jäljempänä tehdyt vertailut tehtiin kuitenkin kaikkien tuotteiden yhteismäärän perusteella eikä vertaamalla yksittäisiä tuotelajeja erikseen.
(42)
Kunkin otokseen valitun tuottajan kotimarkkinoillaan myymän kunkin sellaisen tuotelajin osalta, jonka todettiin olevan samanlainen tai verrattavissa unioniin vietäväksi myytyyn tuotelajiin, tarkasteltiin, oliko kotimarkkinamyynti perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaan riittävän edustavaa. Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos sen kokonaismyynti kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia unioniin vietäväksi myydyn samanlaisen tai verrattavissa olevan tuotelajin kokonaismäärästä.
(43)
Tämän jälkeen komissio tutki, voitiinko kunkin otokseen valitun tuottajan kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tämä tehtiin määrittämällä riippumattomille asiakkaille tapahtuneen kannattavan kotimarkkinamyynnin osuus tutkimusajanjaksolla.
(44)
Jos vähintään lasketut tuotantokustannukset peittävään nettomyyntihintaan myydyn tuotelajin osuus kyseisen lajin kokonaismyynnin määrästä oli yli 80 prosenttia ja jos kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli yhtä korkea tai korkeampi kuin yksikkökohtaiset tuotantokustannukset, normaaliarvon perustana oli tosiasiallinen kotimarkkinahinta, joka laskettiin kyseisen tuotelajin kaiken tutkimusajanjakson aikana toteutuneen kotimarkkinamyynnin hintojen painotettuna keskiarvona riippumatta siitä, oliko myynti ollut kannattavaa.
(45)
Jos tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli yksikkökohtaisia tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä yksinomaan kyseisen tuotelajin kannattavan kotimarkkinamyynnin painotettu keskimääräinen myyntihinta tutkimusajanjaksolla.
(46)
Jos kaikkia tuotelajeja myytiin tappiolla, niiden myynnin ei katsottu tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä.
(47)
Jos tuotelajia ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä tai ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, komissio muodosti laskennallisen normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan mukaisesti.
(48)
Normaaliarvo muodostettiin laskennallisesti lisäämällä tutkimusajanjakson keskimääräisiin tuotantokustannuksiin, joita oikaistiin tarvittaessa, painotetut keskimääräiset myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ja painotettu keskimääräinen voitto, jonka otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat saivat samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tutkimusajanjaksolla. Tuotantokustannuksia ja myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia oikaistiin tarvittaessa, etenkin 3.1 jaksossa selitetyllä tavalla, ennen kuin niitä käytettiin testaamaan, tapahtuiko myynti tavanomaisessa kaupankäynnissä, ja laskennallisen normaaliarvon muodostamiseen.
(49)
Kukin yritys saa yksilölliset laskelmat, joita käytetään niiden normaaliarvon määrittämiseen, ja niille annetaan mahdollisuus esittää huomautuksia.
3.3 Vientihinta
(50)
Otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat veivät unioniin joko suoraan riippumattomille asiakkaille tai etuyhteydessä olevien yritysten kautta.
(51)
Niissä tapauksissa, joissa tarkasteltavana olevaa tuotetta oli viety suoraan riippumattomille asiakkaille unioniin, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella.
(52)
Jos vientimyynti unioniin tapahtui etuyhteydessä olevan yrityksen kautta, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti niiden hintojen perusteella, joilla tuotu tuote jälleenmyytiin ensimmäistä kertaa riippumattomille asiakkaille unionissa. Tällöin tehtiin oikaisuja tuonnin ja jälleenmyynnin välisten eri kustannusten, myös tullien ja verojen, sekä myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten ja kertyneiden voittojen huomioon ottamiseksi. Tässä käytettiin etuyhteydessä olevien tuojien omia myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia, ja kohtuullinen voittomarginaali määritettiin tarkasteltavana olevan tuotteen riippumattoman tuojan saavuttaman voittomarginaalin perusteella.
3.4 Vertailu
(53)
Otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille määritettyä normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla.
(54)
Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolista, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.
(55)
Tällä perusteella tehtiin oikaisuja kuljetus-, merirahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis-, paikkaus- ja luottokustannusten sekä alennusten ja palkkioiden huomioon ottamiseksi, kun oli osoitettu, että ne vaikuttavat hintojen vertailtavuuteen.
3.5 Polkumyyntimarginaalit
(56)
Kunkin otokseen valitun yrityksen osalta samankaltaiselle tuotteelle määritettyä normaaliarvon painotettua keskiarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen vientihintojen painotettuun keskiarvoon perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.
(57)
Koska perusasetuksen 18 artiklaa sovellettiin kaikkiin kolmeen otokseen valittuun vientiä harjoittavaan tuottajaan, yhteistyössä toimineiden mutta otoksen ulkopuolisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaalia ei perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan mukaisesti voitu määrittää otokseen valittujen yritysten keskimääräisen polkumyyntimarginaalin perusteella.
(58)
Tässä tapauksessa pidettiin aiheellisena määrittää alustavasti yhteistyössä toimineisiin mutta otoksen ulkopuolisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettava polkumyyntimarginaali niiden Eurostatin tuontitilastoihin perustuvan vientihinnan ja otokseen valituille intialaisille tuottajille määritetyn keskimääräisen normaaliarvon perusteella, mikäli perusasetuksen 18 artiklan soveltaminen ei ollut vaikuttanut keskimääräiseen normaaliarvoon.
(59)
Tällä perusteella yhteistyössä toimineille mutta otoksen ulkopuolisille yrityksille laskettu polkumyyntimarginaali vahvistettiin alustavasti 28 prosentin tasolle.
(60)
Kaikkien muiden intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta komissio määritti ensin yhteistyössä toimimisen asteen. Tätä varten verrattiin keskenään otantakyselyn vastauksissa esitettyjä kokonaisvientimääriä ja Eurostatin tietoihin perustuvaa Intiasta tulevaa kokonaistuontia. Koska yhteistyössä toimimisen aste oli korkea, jäännöspolkumyyntimarginaali asetettiin otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien osalta määritetyn korkeimman polkumyyntimarginaalin tasolle.
(61)
Tällä perusteella koko maata koskevaksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin alustavasti 32,3 prosenttia.
(62)
Väliaikaiset painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit ilmaistaan prosentteina CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnoista, ja ne ovat seuraavat:
(prosenttia)
Yritys
Väliaikainen polkumyyntimarginaali
- Raajratna Metal Industries
32,3
- Venus Group
30,4
- Viraj Profiles
24,4
- Yhteistyössä toimineet otoksen ulkopuoliset yritykset
28,0
- Kaikki muut yritykset
32,3
4. UNIONIN TUOTANNONALA
4.1 Unionin tuotannonala
(63)
Samankaltaista tuotetta valmisti 27 unionin tuottajaa. Niiden katsotaan muodostavan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’.
4.2 Unionin tuotanto
(64)
Tutkimusajanjakson aikaisen unionin kokonaistuotannon määrittämiseksi käytettiin kaikkia unionin tuotannonalasta saatavilla olevia tietoja, myös valituksessa toimitettuja tietoja sekä unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjä tietoja ja otokseen kuuluneilta unionin tuottajilta saatuja kyselyvastauksia.
(65)
On mainittava, että yksi unionin tuottaja, joka on etuyhteydessä intialaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan ja joka vastusti tutkimuksen vireillepanoa, sisältyy myös unionin tuotannonalan määritelmään.
(66)
Tällä perusteella unionin kokonaistuotannon arvioitiin olevan 139 141 tonnia tutkimusajanjaksolla. Tähän sisältyy kaikkien niiden unionin tuottajien tuotanto, jotka ilmoittautuivat, ja niiden unionin tuottajien arvioitu tuotantomäärä, jotka eivät ilmoittautuneet tutkimuksessa.
4.3 Unionin tuottajien otanta
(67)
Kuten johdanto-osan 14 kappaleessa todettiin, otokseen valittiin kuusi unionin tuottajaa, joiden osuus samankaltaisen tuotteen arvioidusta unionin kokonaistuotannosta oli 46,5 prosenttia.
5. VAHINKO
5.1 Unionin kulutus
(68)
Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoille suuntautuneen kokonaismyynnin ja kokonaistuonnin määrän perusteella. Vuotta 2009 leimasivat nikkelin eli tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen tuotannossa käytettävän tärkeimmän raaka-aineen ennenäkemättömän korkeat hinnat ja talouskriisin globaalit negatiiviset vaikutukset, mikä johti siihen, että unionin kulutus oli erittäin alhaisella tasolla sinä vuonna. Markkinatilanne kuitenkin koheni, kuten jäljempänä olevasta taulukosta käy ilmi, ja unionin kulutus kasvoi 50 prosenttia vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä.
2009
2010
2011
Tutkimus-ajanjakso
Kulutus (tonnia)
131 436
187 280
196 476
197 327
Indeksi (2009 = 100)
100
142
149
150
Lähde:
Eurostat, valituksessa olleet tiedot ja kyselylomakevastaukset.
5.2 Tuonti asianomaisesta maasta unioniin
5.2.1 Tarkasteltavana olevan tuonnin määrä ja markkinaosuus
(69)
Tarkastelujaksolla yhteistyössä toimivien vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntituonti unioniin kehittyi määrän ja markkinaosuuden osalta seuraavasti:
2009
2010
2011
Tutkimusajanjakso
Määrä
16 847
29 053
36 720
35 398
Indeksi (2009 = 100)
100
172
218
210
Markkinaosuus (prosenttia)
12,8
15,5
18,7
17,9
Indeksi (2009 = 100)
100
121
146
140
Lähde:
Eurostat, valituksessa olleet tiedot ja kyselylomakevastaukset.
(70)
Tarkastelujakson aikana tuonti Intiasta kasvoi huomattavasti eli 110 prosenttia. Kasvu oli erityisen merkittävää vuosien 2009 ja 2010 välillä, jolloin tuonti Intiasta lisääntyi 72 prosenttia ja unionin kulutus kasvoi 42 prosenttia. Vaikka kulutus kasvoi vain 5 prosenttia vuoden 2010 ja tutkimusajanjakson välillä, Intiasta tulevan tuonnin määrä jatkoi kasvuaan merkittävästi (22 prosenttia samalla kaudella).
(71)
Intiasta polkumyynnillä tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi merkittävästi eli 40 prosenttia tarkastelujaksolla.
5.2.2 Tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus
(72)
Kuten johdanto-osan 22 kappaleessa todettiin, eräs osapuoli oli huolissaan siitä, että polkumyyntiä koskevassa kyselylomakkeessa ei erotettu toisistaan tarkasteltavana olevan tuotteen tiettyjä lajeja, jotka sen mukaan ovat erilaisia.
(73)
Tähän asiaan puututtiin kyselylomakkeessa laajentamalla nk. tuotevalvontakoodeja, jotta voidaan selvästi yksilöidä merkitykselliset tuotelajit tutkimuksessa, etenkin hintojen vertailua varten. Tutkimuksessa kävi ilmi, että intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat veivät vain erittäin pieniä määriä näitä erittäin teknisiä tuotelajeja. Tuotevalvontakoodiin tehdyt muutokset kuitenkin takaavat, että tiettyjen tuotelajien hintoja verrattiin suoraan samanlaisten tuotelajien hintoihin.
(74)
Seuraavassa taulukossa esitetään polkumyyntituonnin keskimääräinen hinta:
2009
2010
2011
Tutkimusajanjakso
Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)
2 372
2 801
3 246
3 196
Indeksi (2009 = 100)
100
118
137
135
Lähde:
Eurostat ja kyselylomakevastaukset
(75)
Intiasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta kohosi 35 prosenttia tarkastelujaksolla mutta oli alle unionin tuotannonalan myyntihintojen samalla kaudella (ks. johdanto-osan 93 kappale). Tämä selittää intialaisten viejien tuontimäärän lisääntymistä ja markkinaosuuden merkittävää kasvua (40 %) samalla kaudella.
(76)
Tutkimusajanjakson aikaisen hinnan alittavuuden määrittämiseksi verrattiin otokseen valittujen unionin tuottajien unionin markkinoilla etuyhteydettömiltä asiakkailta veloittamia tuotelajikohtaisia painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, vastaaviin otokseen valituilta intialaisilta tuottajilta tulevassa polkumyyntituonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitettuihin tuotelajikohtaisiin painotettuihin keskimääräisiin hintoihin, jotka oli määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.
(77)
Vertailun tulos osoitti asianomaisesta maasta tulevan polkumyyntituonnin painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan 15 prosenttia ilmaistuna osuutena otokseen valittujen unionin tuottajien liikevaihdosta tutkimusajanjaksolla. Polkumyyntituonnin alemmat hinnat verrattuna unionin hintoihin tarkastelujaksolla selittävät Intiasta tulevan tuonnin määrän ja markkinaosuuden merkittävää kasvua vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä.
5.3 Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
5.3.1 Alustavat huomautukset
(78)
Tutkittaessa Intiasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset tekijät, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.
(79)
Kuten johdanto-osan 14 kappaleessa mainitaan, unionin tuotannonalan mahdollisesti kärsimän vahingon tutkimiseen käytettiin otantamenetelmää.
(80)
Vahinkoanalyysia varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta arvioidaan a) makrotaloudellisten indikaattoreiden (tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin suuruus sekä aiemman polkumyynnin vaikutuksista toipuminen) perusteella, joita koskevat tiedot kerättiin koko unionin tuotannonalan tasolla sekä b) mikrotaloudellisten indikaattoreiden (yksikköhinta, yksikkökohtaiset kustannukset, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto, pääoman saanti, varastot ja työvoimakustannukset) perusteella, joita koskevat tiedot kerättiin otokseen valittujen unionin tuottajien tasolla.
(81)
On syytä huomata, että makrotaloudellisten indikaattoreiden ja etenkin otoksen ulkopuolisia unionin tuottajia koskevien tietojen määrittämiseksi käytettiin kaikkia unionin tuotannonalasta saatavilla olevia tietoja, myös valituksessa toimitettuja tietoja sekä unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjä tietoja ja otokseen kuuluneilta unionin tuottajilta saatuja kyselyvastauksia.
(82)
Mikrotaloudelliset indikaattorit määritettiin otokseen valittujen unionin tuottajien kyselylomakevastauksissaan antamien tietojen perusteella.
5.3.2 Makrotaloudelliset indikaattorit
a) Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(83)
Unionin tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyi seuraavasti tarkastelujaksolla:
2009
2010
2011
Tutkimusajanjakso
Tuotanto-määrä (tonnia)
105 646
140 363
138 795
139 141
Indeksi (2009 = 100)
100
133
131
132
Tuotanto-kapasiteetti (tonnia)
244 236
246 324
245 922
246 599
Indeksi (2009 = 100)
100
101
101
101
Kapasiteetin käyttöaste (prosenttia)
43
57
56
56
Indeksi (2009 = 100)
100
132
130
130
Lähde:
Valitus ja kyselyvastaukset.
(84)
Unionin tuotanto kasvoi 32 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä heijasteli tietyssä määrin kulutuksen positiivista kehitystä. Tuotantomäärät kuitenkin pysyivät vakaana vuoden 2010 ja tutkimusajanjakson välillä.
(85)
Kapasiteetin käyttöaste koheni ja kasvoi 13 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla, mutta tuotantokapasiteetti pysyi vakaana tarkastelujaksolla.
b) Myynnin määrä, markkinaosuus ja kasvu
(86)
Myyntimäärä, markkinaosuus ja kasvu kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:
2009
2010
2011
Tutkimusajanjakso
Myyntimäärä (tonnia)
88 796
124 641
124 007
124 217
Indeksi (2009 = 100)
100
140
140
140
Markkina-osuus (prosenttia)
67,6
66,6
63,1
62,9
Indeksi (2009 = 100)
100
98
93
93
Lähde:
Valitus ja kyselyvastaukset.
(87)
Etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen myynnin määrä kasvoi merkittävästi vuosien 2009 ja 2010 välillä, minkä jälkeen se hidastui eikä hyötynyt kysynnän kasvamisesta (4,9 prosenttia vuosien 2010 ja 2011 välillä). Tämä näkyy myös loppuvarastojen kasvusuuntauksessa: ne kasvoivat 41 prosenttia tarkastelujaksolla (ks. johdanto-osan 100 kappale).
(88)
Lisäksi unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni 4,7 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla, vaikka kulutus kasvoi 50 prosenttia.
(89)
Kuten johdanto-osan 68 kappaleessa todettiin, unionin kulutus kasvoi 50 prosenttia vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana ja polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä kasvoi merkittävästi eli 110 prosenttia samalla kaudella (ks. johdanto-osan 70 kappale). Polkumyynnillä tapahtunut tuonti vei siten osittain unionin markkinoiden vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana tapahtuneen kasvun, ja unionin tuotannonalan myynti unionissa kasvoi 40 prosenttia samalla kaudella. Tämä osoittaa, että unionin tuotannonala ei pystynyt hyödyntämään täysin unionin kulutuksen kasvua polkumyyntituonnin kasvavan markkinaosuuden vuoksi.
c) Työllisyys ja tuottavuus
(90)
Vaikeasta taloudellisesta tilanteesta (ks. johdanto-osan 94-99 kappale) huolimatta unionin tuotannonalan työllisyys pysyi suhteellisen vakaana tarkastelujaksolla. Kun otetaan huomioon tuotantomäärän kasvu (ks. johdanto-osan 84 kappale), tuottavuus (mitattuna tuotoksena tonnia/työntekijä/vuosi) kasvoi 30 prosenttia samalla kaudella, mikä vaikuttaisi osoittavan, että unionin tuotannonala toteutti merkittäviä toimia tehokkuutensa parantamiseksi.
2009
2010
2011
Tutkimusajanjakso
Työntekijöiden lukumäärä
1 726
1 687
1 729
1 747
Indeksi (2009 = 100)
100
98
100
101
Tuottavuus (yksikköä/työntekijä)
61
83
80
80
Indeksi (2009 = 100)
100
136
131
130
Lähde:
Valitus ja kyselyvastaukset.
d) Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä
(91)
Kolmen otokseen valitun intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan polkumyyntimarginaalit ovat yli vähimmäistason (ks. johdanto-osan 62 kappale). Tarkasteltavana olevan tuotteen markkinasektori ja Intiasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat huomioon ottaen nykyisen polkumyyntimarginaalin vaikutusta unionin tuotannonalaan ei voida pitää vähäpätöisenä.
(92)
On muistettava, että vuonna 1999 otettiin käyttöön tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevia polkumyynti- ja tukitoimenpiteitä (4). Kun kuitenkin otetaan huomioon vuonna 1999 käyttöön otettujen toimenpiteiden voimassaolon päättymisen ja tämän tutkimuksen välillä kulunut aika, aiemman polkumyynnin vaikutusten arvioimista varten ei ole käytettävissä tietoja. Tutkimuksessa ei kuitenkaan tullut esiin mitään näyttöä siitä, että tuotannonala olisi edelleen toipumassa aiemmasta polkumyynnistä.
5.3.3 Mikrotaloudelliset indikaattorit
a) Keskimääräiset yksikkömyyntihinnat unionin markkinoilla ja yksikkökohtaiset tuotantokustannukset
(93)
Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset myyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa nousivat 34 prosenttia tarkastelujaksolla. Nousussa tulee esiin raaka-aineiden kustannusten yleinen kohoaminen, joka vaikutti tuotannonalaan samalla kaudella. Vuonna 2011 ja tutkimusajanjaksolla unionin tuottajat pystyivät nostamaan hintojaan vain kohtuullisesti kattaakseen kasvavat tuotantokustannukset, mikä riitti ainoastaan pitämään kannattavuuden juuri yli 1 prosentissa vuonna 2011 ja kannattavuusrajalla tutkimusajanjaksolla. Kuten edellä olevassa taulukossa esitetyt luvut osoittavat, merkittäväkään myyntihintojen kohottaminen ei antanut unionin tuotannonalalle mahdollisuutta saavuttaa kohtuullista voittotasoa.
2009
2010
2011
Tutkimusajanjakso
Keskimääräinen yksikkökohtainen myyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille unionissa
2 988
3 833
4 185
4 018
Indeksi (2009 = 100)
100
128
140
134
Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (euroa/tonni)
3 542
3 931
4 127
4 011
Indeksi (2009 = 100)
100
111
117
113
Lähde:
Kyselylomakevastaukset.
b) Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti
(94)
Unionin tuottajien kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
2009
2010
2011
Tutkimusajanjakso
Riippumatto-mille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liike-vaihdosta)
-18,5
-2,6
1,4
0,2
Kassavirta (euroa)
-19 790 367
- 226 207
7 778 576
5 096 869
Investoinnit (euroa)
4 653 604
8 436 096
4 552 443
4 156 522
Indeksi (2009 = 100)
100
181
98
89
Investointien tuotto (%)
-68,8
-11,2
6,7
0,8
Lähde:
Kyselylomakevastaukset.
(95)
Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus määritettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille saatu nettovoitto ennen veroja prosentteina asiaan liittyvästä liikevaihdosta. Vuonna 2009 unionin tuottajien toiminta oli tappiollista mutta alkoi elpyä vuonna 2010 kulutuksen kasvaessa 50 prosenttia (ks. johdanto-osan 68 kappale). Vaikka kannattavuus lisääntyikin hieman, saavutettu 0,2 prosentin voittotaso oli silti kaukana terässektorin kohtuullisesta kannattavuudesta. Tavoitevoittomarginaali asetettiin alustavasti 5 prosenttiin, koska sen katsotaan vastaavan marginaalia, jonka tämäntyyppinen tuotannonala pystyy kohtuullisesti saavuttamaan tutkimuksen kohteena olevan tuotteen sektorilla tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyyntituontia samankaltaisen tuotteen myynnissä unionissa. Lisäksi kyseinen 5 prosenttia on ennen veroja saavutettu voittomarginaali, jota pidettiin asianmukaisena vähimmäistasona muissa samantyyppisiä tuotteita koskevissa tutkimuksissa samalla sektorilla.
(96)
Otokseen valitut unionin tuottajat onnistuivat pääsemään kannattavuusrajalle tutkimusajanjaksolla, mutta polkumyyntituonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi ne eivät pystyneet saattamaan hintojaan kustannusten mukaisiksi ja näin saavuttamaan tyydyttäviä tuloksia. Tilannetta selittää myös se, että tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta on pidettävä hyödykkeenä, minkä vuoksi hinta on kuluttajien valintoja ohjaava keskeinen tekijä.
(97)
Kassavirta, joka osoittaa tuotannonalan kykyä toiminnan itserahoitukseen ja joka laskettiin toiminnan perusteella, oli negatiivinen vuoteen 2010 asti. Vaikka se parani vuonna 2011, se laski 34 prosenttia vuoden 2011 ja tutkimusajanjakson välillä.
(98)
Kannattavuuden ja kassavirran kehitys tarkastelujaksolla rajoitti otokseen valittujen unionin tuottajien kykyä investoida omaan toimintaansa ja heikensi niiden kehittymistä. Tämän vuoksi unionin tuottajien kyky saada pääomaa ja rahoittaa kustannuksia heikentyi. Vaikka otokseen valitut unionin tuottajat onnistuivat tekemään joitakin samankaltaiseen tuotteeseen liittyviä investointeja vuonna 2010, investoinnit putosivat tämän jälkeen ja etenkin tutkimusajanjaksolla, jolloin ne vähenivät 51 prosenttia vuoden 2010 tasoon verrattuna. Vaikka investointien tuotto (ilmaistuna voittona prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta) kääntyikin positiiviseksi vuonna 2011, se laski merkittävästi (5,9 prosenttiyksikköä) tutkimusajanjaksolla ja oli niinkin alhainen kuin 0,8 prosenttia.
(99)
Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että otokseen valittujen unionin tuottajien taloudellinen tilanne oli edelleen jossakin määrin riskialtis tutkimusajanjaksolla.
c) Varastot
(100)
Otokseen valittujen unionin tuottajien varastot kasvoivat 41 prosenttia tarkastelujakson aikana; kasvu tapahtui samaan aikaan kun markkinaosuuden menetys, etenkin tutkimusajanjaksolla.
2009
2010
2011
Tutkimusajanjakso
Loppuvarastot (tonnia)
4 395
5 289
5 469
6 214
Indeksi (2009 = 100)
100
120
124
141
Lähde:
Kyselylomakevastaukset.
d) Työvoimakustannukset
(101)
Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kasvoivat kohtuullisesti tarkastelujaksolla, minkä vuoksi ne eivät ole ratkaiseva tekijä tuotantokustannusten kohoamisessa.
2009
2010
2011
Tutkimusajanjakso
Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)
52 356
57 182
55 907
54 509
Indeksi (2009 = 100)
100
109
107
104
Lähde:
Kyselylomakevastaukset.
5.4 Vahinkoa koskevat päätelmät
(102)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuotannonala ei pystynyt täysin hyödyntämään kulutuksen kasvua tarkastelujaksolla eikä etenkään tutkimusajanjaksolla. Vuosien 2009 ja 2010 välillä useimmat unionin tuotannonalaan liittyvät vahinkoindikaattorit kohenivat, mutta myöhemmin sen taloudellinen tilanne pysyi vakaana tai jopa heikkeni.
(103)
Kukoistavien markkinoiden yhteydessä tietyt indikaattorit, kuten unionin tuotannonalan tuotanto ja myyntimäärä, kasvoivat merkittävästi vuosien 2009 ja 2010 välillä mutta hidastuivat sitten vuodesta 2010 eteenpäin. Näin tapahtui, vaikka kulutus kasvoi jatkuvasti.
(104)
Lisäksi unionin markkinoilla vallinnut hintapaine, varsinkin tutkimusajanjaksolla, vaikutti vakavasti unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen liittyviin vahinkoindikaattoreihin, kuten kassavirtaan, investointeihin ja kannattavuuteen. Unionin tuotannonala ei pystynyt kohottamaan hintojaan riittävästi voidakseen kattaa tuotantokustannuksensa vuosien 2009 ja 2010 välillä. Kannattavuus koheni vuosien 2009 ja 2011 välillä, ja tuotannonala sai hieman voittoa (1,4 %) vuonna 2011; tilanne alkoi kuitenkin heiketä jälleen tutkimusajanjaksolla, jolloin tuotannonala pääsi vain kannattavuusrajalle. Tästä syystä unionin tuotannonalan kyky hankkia pääomaa ja elpyä heikkeni.
(105)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
6. SYY-YHTEYS
6.1 Johdanto
(106)
Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti, oliko polkumyynnillä Intiasta tapahtunut tuonti aiheuttanut unionin tuotannonalalle vahinkoa siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Komissio tarkasteli polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin lisäksi myös muita tiedossa olleita tekijöitä, jotka olisivat saattaneet samanaikaisesti vahingoittaa unionin tuotannonalaa, varmistaakseen, ettei niiden mahdollisesti aiheuttamaa vahinkoa katsottaisi polkumyyntituonnin aiheuttamaksi.
6.2 Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus
(107)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin kulutus kasvoi 50 prosenttia tarkastelujaksolla ja samaan aikaan Intiasta peräisin olevan tuonnin määrä yli kaksinkertaistui. Toisaalta polkumyyntituonnin kasvu osui samaan aikaan kun unionin tuotannonalan myynti etuyhteydettömille asiakkaille hidastui vuosien 2010 ja tutkimusajanjakson välillä.
(108)
Unionin markkinoilla tarkastelujaksolla vallinneen hintapaineen osalta havaittiin, että keskimääräiset tuontihinnat Intiasta olivat jatkuvasti alemmat kuin unionin tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat. Intiasta polkumyynnillä tuleva tuonti alitti unionin tuotannonalan hinnat keskimäärin 15 prosentilla tutkimusajanjaksolla ja kasvatti markkinaosuuttaan vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä 40 prosenttia, kun taas unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni 4,7 prosenttiyksikköä (67,6 prosentista 62,9 prosenttiin vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä). Markkinaosuuden menetys osoittaa, että unionin tuotannonala pystyi hyödyntämään lisääntynyttä kulutusta vain vähäisessä määrin.
(109)
Kasvavien tuotantokustannusten vuoksi unionin tuotannonala yritti nostaa etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuvan myynnin yksikköhintojaan (ks. johdanto-osan 93 kappale). Intiasta polkumyynnillä tulevan tuonnin kasvavien määrien aiheuttaman hintapaineen vuoksi hinnan korotus ei kuitenkaan ollut riittävä kasvavien kustannusten kattamiseen, joten unionin tuotannonala ei päässyt tyydyttävälle voittotasolle, jota voidaan pitää välttämättömänä kyseisellä tuotannonalalla.
(110)
Edellä esitetyn perusteella todetaan, että polkumyynnillä Intiasta tapahtuneen tuonnin kasvu hintaan, joka alittaa jatkuvasti unionin tuotannonalan hinnat, on ollut ratkaiseva tekijä unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syntymisessä.
6.3 Muiden tekijöiden vaikutus
6.3.1 Kolmansista maista tuleva tuonti
Maa
2009
2010
2011
Tutkimusajanjakso
Kiina kansan-tasavalta
Määrä (tonnia)
8 129
10 853
14 360
16 403
Indeksi (2009 = 100)
100
134
177
202
Markkina-osuus (%)
6,2
5,8
7,3
8,3
Indeksi (2009 = 100)
100
94
118
134
Keskimää-räinen hinta
1 914
2 607
2 835
2 508
Indeksi (2009 = 100)
100
136
148
131
Sveitsi
Määrä (tonnia)
8 094
10 700
9 187
9 115
Indeksi (2009 = 100)
100
132
113
113
Markkina-osuus (%)
6,2
5,7
4,7
4,6
Indeksi (2009 = 100)
100
93
75
75
Keskimää-räinen hinta
3 423
4 063
4 475
4 360
Indeksi (2009 = 100)
100
119
131
127
Korean tasavalta
Määrä (tonnia)
4 900
6 775
6 355
6 266
Indeksi (2009 = 100)
100
138
130
128
Markkina-osuus (%)
3,7
3,6
3,2
3,2
Indeksi (2009 = 100)
100
97
87
85
Keskimää-räinen hinta
3 717
4 165
4 761
4 627
Indeksi (2009 = 100)
100
112
128
124
Kaikki kolmannet maat yhteensä Intiaa lukuun ottamatta
Määrä (tonnia)
25 793
33 586
35 749
37 712
Indeksi (2009 = 100)
100
130
139
146
Markkina-osuus (%)
19,6
17,9
18,2
19,1
Indeksi (2009 = 100)
100
91
93
97
Keskimää-räinen hinta
3 609
4 214
4 748
4 483
Indeksi (2009 = 100)
100
117
132
124
(111)
Intiasta polkumyynnillä tulevan tuonnin, jonka osuus unionin markkinoille tulevasta kaikesta tuonnista tutkimusajanjaksolla oli 48 prosenttia, lisäksi muistakin maista, kuten Kiinasta, Koreasta ja Sveitsistä, tuli tuontia, jota oli tutkittava syy-yhteyden määrittämisen yhteydessä.
(112)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että korealaisten ja sveitsiläisten vientiä harjoittavien tuottajien keskimääräiset myyntihinnat ylittivät intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien ja unionin tuotannonalan myyntihinnat tarkastelujaksolla ja etenkin tutkimusajanjaksolla. Niiden markkinaosuus myös pieneni (Korean 0,5 ja Sveitsin 1,6 prosenttiyksikköä) tutkimusajanjaksolla.
(113)
Kiinan keskimääräinen hinta oli alle unionin tuotannonalan hintatason ja sen markkinaosuus oli kasvussa tarkastelujaksolla. Tutkimuksessa kuitenkin kävi ilmi, että kiinalaisen tuonnin tuotevalikoima on erilainen ja että kiinalaiset tuotteet eivät ole suorassa kilpailussa unionin tuotannonalan tai Intiasta peräisin olevien tuotteiden kanssa. Sen vuoksi katsottiin, että Kiinasta tulevalla viennillä ei voinut olla merkittävää vaikutusta unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymiin perustuotelajeihin. Sen vuoksi Kiinasta tulevan tuonnin mahdolliset vaikutukset unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon olivat vähäiset.
(114)
Eräs vientiä harjoittava tuottaja kuitenkin väitti, että ruostumattomien teräslankojen tuonti Kiinasta, Koreasta ja Sveitsistä olisi pitänyt sisällyttää tutkimuksen piiriin.
(115)
Edellä esitettyjen tosiseikkojen ja huomioiden lisäksi on huomattava, että vireillepanovaiheessa ja tähän asti ei ole ollut mitään näyttöä polkumyynnistä, vahingosta ja/tai syy-yhteydestä, joka olisi oikeuttanut edellä mainituista maista tulevaa tuontia koskevan polkumyyntimenettelyn vireillepanon. Vaikka olisikin näyttöä, joka oikeuttaisi muuta tuontia koskevan tutkimuksen, erilaista kohtelua, jossa polkumyyntimenettely pannaan vireille vain Intiasta tulevaa tuontia kohtaan, ei voida pitää syrjivänä. Sen vuoksi väite, jonka mukaan nämä maat olisi pitänyt sisällyttää tutkimukseen, ei ole perusteltu ja olisi hylättävä.
(116)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, että kolmansista maista tuleva vienti ei vaikuttanut merkittävästi unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.
6.3.2 Unionin tuotannonalan vientitulos
(117)
Unionin tuotannonalan tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisviennin osuus kokonaistuotannosta tutkimusajanjaksolla oli 8,5 prosenttia. Sama tulee esiin otokseen valittujen unionin tuottajien etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneessa viennissä, jonka osuus oli 7 prosenttia tuotannosta tutkimusajanjaksolla ja jonka hinnat olivat 36 prosenttia korkeammat kuin samalla kaudella EU:n markkinoilla tapahtuneen myynnin. Tämän perusteella voidaan päätellä, että unionin tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko ei voinut johtua sen vientitoiminnasta.
6.3.3 Talouskriisi ja raaka-aineen hinnat
(118)
Kuten johdanto-osan 68 kappaleessa todettiin, kulutus vuonna 2009 oli erityisen alhaista nikkelin poikkeuksellisen korkean hinnan ja talouskriisin vaikutusten vuoksi. Tilanne selittää hyvin unionin tuotannonalan erityisen heikkoa taloudellista tilaa vuonna 2009. On kuitenkin syytä huomata, että kasvavan kulutuksen tilanteessa vuodesta 2010 eteenpäin, alhaisin hinnoin polkumyynnillä tulevan tuonnin tulos on päinvastainen kuin unionin tuotannonalan tulos.
(119)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että yleisen talouden elpymisen aikanakaan unionin tuotannonala ei kyennyt hyödyntämään kasvavaa kulutusta ja menetti markkinaosuuttaan koko tarkastelujakson ajan, kun taas polkumyynnillä Intiasta tuleva vienti kasvatti markkinaosuuttaan.
(120)
Vaikka talouskriisi ja raaka-aineiden hinnannousu ovatkin osaltaan saattaneet heikentää unionin tuotannonalan tulosta, niiden vaikutus ei kokonaisuutena ole sellainen, että se poistaisi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle tutkimusajanjaksolla aiheutuneen merkittävän vahingon välisen syy-yhteyden.
6.4 Syy-yhteyttä koskevat päätelmät
(121)
Edellä on osoitettu, että Intiasta polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä (110 %) ja markkinaosuus (40 %) kasvoivat merkittävästi tarkastelujaksolla. Lisäksi kyseisen tuonnin todettiin jatkuvasti ja erityisesti tutkimusajanjaksolla alittavan unionin tuotannonalan unionin markkinoilla veloittamat hinnat (keskimäärin 15 %).
(122)
Intiasta polkumyynnillä tulevan tuonnin määrän ja markkinaosuuden kasvu osui ajallisesti yksiin unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen hitaan kehityksen kanssa etenkin vuodesta 2010 lähtien. Näin ollen kulutuksen elpymisestä huolimatta unionin tuotannonala ei pystynyt siirtämään tuotantokustannusten kohoamista asiakkaidensa maksettavasti tyydyttävän tasoisesti, minkä vuoksi taloudelliset indikaattorit, kuten kannattavuus, kassavirta ja investoinnit, pysyivät alhaisella tasolla.
(123)
Tarkasteltaessa muita tiedossa olleita tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, kävi ilmi, että tekijät eivät olleet sellaisia, että ne olisivat poistaneet syy-yhteyden Intiasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.
(124)
Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan yhtäältä kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset unionin tuotannonalan tilanteeseen ja toisaalta polkumyyntihintaan tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, päätellään alustavasti, että Intiasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
7. UNIONIN ETU
7.1 Yleisiä näkökohtia
(125)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, olisiko vahingollista polkumyyntituontia koskevista alustavista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut.
7.2 Unionin tuotannonalan etu
(126)
Unionin tuotannonala muodostuu 27:stä tiedossa olleesta tuottajasta, jotka edustavat samankaltaisen tuotteen koko unionin tuotantoa. Tuottajat sijaitsevat unionin eri jäsenvaltioissa ja työllistivät suoraan 1 747 henkeä samankaltaisen tuotteen tuotantoon liittyen tutkimusajanjaksolla.
(127)
Yksi unionin tuottaja, jonka osuus unionin tuotannosta on suhteellisen pieni ja jolla on etuyhteydessä oleva yritys Intiassa, vastusti tutkimuksen vireillepanoa. Kuten johdanto-osan 22 kappaleessa mainittiin, se myös väitti, että erittäin teknisiä tuotteita ei pitäisi sisällyttää tutkimukseen ja ettei ollut unionin edun mukaista ottaa käyttöön samoja toimenpiteitä tämän tuotelajin osalta.
(128)
Kuten johdanto-osan 72 kappaleessa todettiin, tämä asia otettiin huomioon kyselylomakkeessa laajentamalla tuotevalvontakoodeja, joissa selvästi yksilöidään nämä tuotelajit tutkimuksessa. Tutkimuksessa kävi kuitenkin tässä vaiheessa ilmi, että erittäin tekniset tuotteet kuuluivat tutkimuksen piiriin ja että intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat veivät näitä tuotelajeja vain vähäisiä määriä. Sen vuoksi tuottajan esiin ottamia seikkoja ei pidetty perusteltuina ja sen väite hylättiin.
(129)
Tutkimuksen mukaan unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa Intiasta polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. Unionin tuotannonala ei siis pystynyt hyödyntämään täysimittaisesti kasvavaa kulutusta ja sen taloudellinen tilanne pysyi riskialttiina.
(130)
Polkumyyntitullin käyttöönoton odotetaan palauttavan unionin markkinoille tasapuoliset kilpailuedellytykset, jolloin unionin tuotannonala voi mukauttaa samankaltaisen tuotteen hinnat vastaamaan tuotantokustannuksia.
(131)
Voidaan olettaa, että toimenpiteiden käyttöönotto tarjoaisi unionin tuotannonalalle tilaisuuden saada takaisin ainakin osa tarkastelujaksolla menetetystä markkinaosuudesta, mikä parantaisi sen taloudellista tilannetta ja kannattavuutta. Toimenpiteiden käyttöönotto antaisi tuotannonalalle mahdollisuuden pitää yllä ja kehittää edelleen toimiaan, joilla se pyrkii kustannustehokkuuteen.
(132)
Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, voidaan odottaa, että markkinaosuudet hupenevat edelleen ja unionin tuotannonalan kannattavuus heikkenee.
(133)
Sen vuoksi päätellään alustavasti, että Intiasta tulevaan tuontiin kohdistuvien polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto olisi unionin tuotannonalan edun mukaista.
7.3 Käyttäjien etu
(134)
Kyselylomakkeet lähetettiin yhdeksälle käyttäjälle unionissa. Niistä vastauksen toimitti vain kolme, joiden osuus tarkasteltavana olevan tuotteen Intiasta tulevasta kokonaistuonnista oli noin 6 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Ne toimivat elintarvikkeiden jalostukseen liittyvillä sektoreilla, kuten kaupallisten keittiöiden ja catering-palvelujen sektorilla, sekä kodinkone- ja autoteollisuussektorilla.
(135)
Intiasta tapahtuneiden hankintojen osuus niiden tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaishankinnoista oli noin 67 prosenttia, ja Intia oli ainoa hankintalähde vain yhdelle käyttäjälle. Keskimääräinen prosenttiosuus liikevaihdosta, johon sisältyy tarkasteltavana oleva tuote, oli tutkimusajanjaksolla 54 prosenttia niiden kokonaisliikevaihdosta.
(136)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että kaikkien yhteisyössä toimineiden käyttäjien keskimääräinen kannattavuus sektoreilla, joilla tarkasteltavana olevaa tuotetta käytettiin, oli tutkimusajanjaksolla yli 9 prosenttia liikevaihdosta.
(137)
Ehdotettujen toimenpiteiden todennäköistä vaikutusta arvioitiin käyttäjiltä saatujen kyselylomakevastausten perusteella ja ottaen huomioon tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen unionin kokonaismarkkinat. Jos olettamukseksi otetaan kaikkein epäedullisin tilanne unionin markkinoiden kannalta eli se, että hinnankorotusta ei voida lainkaan siirtää jakeluketjun maksettavaksi ja että käyttäjät ostavat edelleen Intiasta aiempia määriä, tullin vaikutus käyttäjien kannattavuuteen tarkoittaisi noin 1,2 prosenttiyksikön laskua.
(138)
On huomattava, että yksi käyttäjä suhtautui neutraalisti tutkimukseen, koska se katsoi, että toimenpiteiden käyttöönotolla ei olisi merkittävää vaikutusta markkinahintoihin, koska jakelijat ottaisivat kantaakseen mahdollisen hinnankorotuksen.
(139)
Toinen käyttäjä oli huolissaan siitä, että jos toimenpiteet otettaisiin käyttöön, ne kohdistuisivat myös tiettyihin tuotelajeihin, joita ei enää tuoteta unionissa. Tutkimuksessa kävi kuinkin ilmi, että kyseisen käyttäjän tarkoittamia tuotelajeja tuotetaan edelleen unionissa ja ettei kyseisenlaisten ruostumattoman teräksen luokkien kysyntä ole merkittävää. Lisäksi on huomattava, etteivät unionin tuottajat tuottaneet täydellä kapasiteetilla tarkastelujaksolla, eli jos kysyntä lisääntyy, tuotanto voi seurailla sitä.
(140)
Koska tarkasteltavana oleva tuote on standardoitu sektorin ja käytön osalta, käyttäjät voivat vaihtaa hankintalähdettään helposti tuotteen laadun tai hinnan puolesta. Toimenpiteiden käyttöönoton ei pitäisi estää mahdollisuutta tuoda tarkasteltavana olevaa tuotetta muista maista, myös Intiasta, kunhan polkumyynnin aiheuttamat kauppaa vääristävät vaikutukset on poistettu.
(141)
Edellä esitetyt seikat huomioon ottaen Intiasta tulevaan tuontiin kohdistettavien toimenpiteiden yleistä vaikutusta käyttäjiin pidetään vähäisenä, vaikka vaikutus joihinkin käyttäjiin olisikin todennäköisesti negatiivisempi kuin toisiin.
7.4 Tuojien etu
(142)
Etuyhteydettömät tuojat toimivat yhteistyössä jossakin määrin. Otantaa koskevia tietoja saatiin yhdeksältä tuojalta, mutta vain yksi toimi yhteistyössä. Yrityksen osuus Intiasta tulevasta kokonaistuonnista oli noin 7 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Yritys vastusti toimenpiteiden käyttöönottoa, koska Intia on ehdottomasti sen tärkein tavarantoimittaja. Vaikka toimenpiteiden käyttöönotolla olisi negatiivinen vaikutus sen kannattavuuteen korkeampien kustannusten vuoksi, tuojayrityksen pitäisi olla sellaisessa asemassa, että se voi siirtää ainakin osan kohonneista kustannuksista asiakkaidensa maksettavaksi.
(143)
Tuojat voivat lisäksi ryhtyä hankkimaan muista lähteistä, esimerkiksi unionin tuotannonalalta ja muista viejämaista.
(144)
Tämän perusteella päätellään alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotolla ei ole merkittäviä kielteisiä vaikutuksia tuojien etuun.
7.5 Unionin etua koskevat päätelmät
(145)
Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että unionin edusta saatavilla olevien tietojen perusteella ei ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön toimenpiteitä Intiasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa.
(146)
Lisäksi kun tarkastellaan polkumyyntitoimenpiteiden kokonaisvaikutusta unionin markkinoihin, myönteiset vaikutukset, jotka kohdistuvat etenkin unionin tuotannonalaan, vaikuttavat olevan suuremmat kuin mahdolliset kielteiset vaikutukset, jotka kohdistuvat muihin, pienempiin eturyhmiin.
8. EHDOTUS VÄLIAIKAISIKSI POLKUMYYNNIN VASTAISIKSI TOIMENPITEIKSI
(147)
Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevien päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enempää vahinkoa.
8.1 Vahingon korjaava taso
(148)
Näiden toimenpiteiden tasoa määritettäessä otettiin huomioon todetut polkumyyntimarginaalit ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon korjaamiseksi tarvittavan tullin määrä.
(149)
Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että unionin tuotannonala voi kattaa tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen myyntivoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada tällaisella tuotannonalalla samankaltaisen tuotteen myynnistä unionissa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta.
(150)
Sen vuoksi vahingon poistava taso laskettiin vertaamalla polkumyyntituonnin painotettua keskimääräistä hintaa (määritetty hinnan alittavuutta koskevissa laskelmissa johdanto-osan 77 kappaleessa) ja unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamatonta hintaa. Vahinkoa aiheuttamaton hinta määritettiin lisäämällä tuotantokustannuksiin kohtuullinen voitto. Tavoitevoittomarginaaliksi asetettiin alustavasti 5 prosenttia (ks. 95 kappale).
(151)
Tästä vertailusta johtuvat mahdolliset erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina tuonnin keskimääräisestä CIF-kokonaishinnasta (ks. 154 kappale).
8.2 Väliaikaiset toimenpiteet
(152)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että tiettyjen Intiasta peräisin olevien ruostumattomien teräslankojen tuonnissa olisi otettava käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisina, alhaisemman tullin säännön mukaisesti.
(153)
Rinnakkaisesta tukien vastaisesta tutkimuksesta voidaan todeta, että perusasetuksen 14 artiklan 1 kohdan ja muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 11 päivänä kesäkuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 597/2009 (5) 24 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti mihinkään tuotteeseen ei saa samanaikaisesti soveltaa sekä polkumyynti- että tasoitustulleja polkumyynnistä tai vientituesta johtuneen saman tilanteen korjaamiseksi. Kaikki väliaikaisia tasoitustoimenpiteitä koskevassa asetuksessa (6) käsitellyt tukijärjestelmät koskevat vientitukea. Yhteistyössä toimineiden tuottajien väliaikaisia polkumyyntitulleja mukautetaan näin ollen vastaavasti.
(154)
Edellä esitetyn perusteella väliaikaiset polkumyyntitullit määriteltiin vertaamalla vahinkomarginaaleja, polkumyyntimarginaaleja ja tasoitustulleja. Ehdotetut polkumyyntitullit ovat näin ollen seuraavat:
(prosenttia)
Yritys
Vahinkomarginaali
Polkumyyntimarginaali
Tasoitustulli
Väliaikainen polkumyyntitulli
Rajaraatna Metal Industries
17,2
32,3
4,3
12,9
Venus-ryhmä
26,1
30,4
3,2
22,9
Viraj Profiles
32,1
24,4
0,0
24,4
Yhteistyössä toimineet otoksen ulkopuoliset yritykset
24,0
28,0
3,8
20,2
Kaikki muut yritykset
32,1
32,3
4,3
27,8
(155)
Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin nyt tehdyn tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan Intiasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tarkasteltavana olevien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (vaikka kyseessä olisi erikseen mainittuun yritykseen etuyhteydessä oleva yritys), sen tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
(156)
Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (7), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa vastaavasti saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.
(157)
Polkumyyntitullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi jäännöstullia olisi sovellettava sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että niihin tuottajiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä unioniin tutkimusajanjakson aikana.
9. LOPPUSÄÄNNÖKSET
(158)
Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa vahvistetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt polkumyyntitullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia, ja niitä voidaan joutua tarkistamaan mahdollisia lopullisia päätelmiä varten,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tuotaessa Intiasta peräisin olevaa ruostumatonta teräslankaa, jonka painosta
-
vähintään 2,5 prosenttia on nikkeliä, lukuun ottamatta lankaa, jonka painosta 28-31 prosenttia on nikkeliä ja 20-22 prosenttia kromia,
-
alle 2,5 prosenttia on nikkeliä, lukuun ottamatta lankaa, jonka painosta 13-25 prosenttia on kromia ja 3,5-6 prosenttia alumiinia,
ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7223 00 19 ja 7223 00 99.
2. Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten valmistaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraava:
Yritys
Tulli (%)
Taric-lisäkoodi
Raajratna, Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
12,9
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
22,9
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
22,9
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
22,9
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
22,9
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra
24,4
B780
Liitteessä luetellut yritykset
20,2
B781
Kaikki muut yritykset
27,8
B999
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
1. Asianomaiset osapuolet voivat yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, ja ne voivat saman ajan kuluessa esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla komission kuulemiksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 1225/2009 20 artiklan soveltamista.
2. Kyseiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 1225/2009 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 3 päivänä toukokuuta 2013.