РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2015/346 НА КОМИСИЯТА
от 9 февруари 2015 година
за предоставяне на поискана от Обединеното кралство дерогация по отношение на Северна Ирландия съгласно Директива 91/676/ЕИО на Съвета за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници
(нотифицирано под номер С(2015) 542)
(само текстът на английски език е автентичен)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 91/676/ЕИО на Съвета от 12 декември 1991 г. за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници (1), и по-специално трета алинея на точка 2 от приложение III към нея,
като има предвид, че:
(1)
Ако количеството оборски тор, което дадена държава членка възнамерява да използва годишно на хектар, е различно от посоченото в първото изречение от втора алинея, точка 2 от приложение III към Директива 91/676/ЕИО и в буква а) от същата алинея, това количество следва да бъде определено така, че да не възпрепятства постигането на целите, посочени в член 1 от тази директива, и следва да бъде обосновано с обективни критерии, като например продължителни вегетационни периоди и наличие на култури с високо усвояване на азот.
(2)
На 14 декември 2007 г. Комисията прие Решение 2007/863/ЕО (2) за предоставяне на поисканата от Обединеното кралство дерогация по отношение на Северна Ирландия съгласно Директива 91/676/ЕИО за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници, с което се разрешава, при известни условия, торене с оборски тор до пределна стойност от 250 kg азот на хектар годишно във ферми с минимум 80 % пасища.
(3)
На 24 февруари 2011 г. Комисията прие Решение 2011/128/ЕС (3), с което се изменя Решение 2007/863/ЕО и се удължава срокът на действие на дерогацията до 31 декември 2014 г.
(4)
Дерогацията, предоставена с Решение 2007/863/ЕО, изменено с Решение 2011/128/ЕС, обхващаше 145 ферми през 2013 г., което съответства на около 0,59 % от общия брой стопанства и на 0,42 % от общата нетна селскостопанска площ.
(5)
На 10 октомври 2014 г. Обединеното кралство внесе в Комисията искане по отношение на региона на Северна Ирландия за удължаване на дерогацията по третата алинея на точка 2 от приложение III към Директива 91/676/ЕИО.
(6)
В съответствие с член 3, параграф 5 от Директива 91/676/ЕИО Обединеното кралство прилага по отношение на региона на Северна Ирландия програма за действие, обхващаща цялата съответна територия.
(7)
Докладът на Комисията до Съвета и Европейския парламент относно прилагането на Директива 91/676/ЕИО за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници, основаващ се на докладите на държавите членки за периода 2008-2011 г. показва, че в региона на Северна Ирландия в Обединеното кралство всички мониторингови станции отчитат по отношение на подземните води средна концентрация на нитрати под 50 mg/l, а в 93 % от мониторинговите станции средната концентрация на нитрати е под 25 mg/l. По отношение на повърхностните води всички мониторингови станции отчитат средна концентрация на нитрати под 25 mg/l.
(8)
Броят на селскостопанските животни и използването на изкуствени торове са спаднали през последните години. Броят на едрия рогат добитък, птиците и овцете през периода 2008-2011 г. в сравнение с периода 2004-2007 г. е намалял съответно с 5 %, 5 % и 10 %, а броят на свинете се е увеличил с 4 %. Средното внасяне на азот от оборски тор през периода 2008-2011 г. е възлизало на 117 kg/ha и е намаляло със 6,4 % в сравнение с периода 2004-2007 г. Средният излишък на фосфор през периода 2008-2011 г. е бил 13,6 kg/ha, което представлява намаление с 30,1 % в сравнение с периода 2004-2007 г. Средното използване на изкуствени азотни торове през периода 2008-2011 г. е намаляло с около 18,4 % в сравнение с периода 2004-2007 г. Средното използване на изкуствени фосфорни торове през периода 2008-2011 г. е намаляло с около 53 % в сравнение с периода 2004-2007 г.
(9)
В Северна Ирландия 93 % от селскостопанските земи се използват като пасища. Общо по отношение на всички пасищни ферми, в 42 % от общата площ земята се стопанисва екстензивно и гъстотата на животните е под 1 животинска единица на хектар, при малко използване на торове, в 37 % от общата площ земята се стопанисва в рамките на агро-екологични програми, и само в 24 % от общата площ земята се стопанисва по-интензивно, при гъстота на животните равна или по-голяма от 2 животински единици на хектар. 5 % от площите се използват като обработваема земя. Средното използване на химически торове в пасищата възлиза на 79 kg/ha азот и 5 kg/ha фосфор.
(10)
За Северна Ирландия са характерни обилни валежи и преобладават слабо дрениращи се почви. Поради затрудненото дрениране денитрификационният потенциал на повечето почви в Северна Ирландия е сравнително висок, което намалява нитратната концентрация в почвата, и оттам количеството нитрати, което е податливо на отмиване.
(11)
Климатът в Северна Ирландия се характеризира с равномерно разпределение на валежите през цялата година и със сравнително малки температурни амплитуди, което позволява относително дълъг вегетационен период на тревните култури в районите с активно стопанисване и селскостопанска дейност, продължаващ от 270 дни годишно в източните крайбрежни райони до около 260 дни годишно в централните низини.
(12)
Комисията, след като разгледа искането на Обединеното кралство по отношение на региона на Северна Ирландия, взе предвид Програмата за действие, и в светлината на придобития опит от дерогацията, предоставена с Решение 2007/863/ЕО, изменено с Решение 2011/128/ЕС, счита, че количеството оборски тор, предложено от Северна Ирландия, съответстващо на 250 kg азот на хектар годишно, няма да възпрепятства постигането на целите по Директива 91/676/ЕИО, при положение че бъдат изпълнени някои строги условия.
(13)
Предоставената от Северна Ирландия придружителна информация показва, че предлаганото количество от 250 kg/ha годишно азот от оборски тор във фермите с поне 80 % пасища е оправдано въз основа на обективни критерии, като например продължителният вегетационен период и наличието на култури с високо усвояване на азот.
(14)
Срокът на действие на Решение 2007/863/ЕО, изменено с Решение 2011/128/ЕС, изтича на 31 декември 2014 г. С цел да се осигури възможност на съответните фермери да продължат да ползват дерогацията, уместно е да бъде прието настоящото решение.
(15)
Мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на Комитета по нитратите, създаден съгласно член 9 от Директива 91/676/ЕИО,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Дерогацията, поискана от Обединеното кралство по отношение на Северна Ирландия с писмо от 10 октомври 2014 г. с цел да се разреши торене с по-голямо количество оборски тор от предвиденото в първото изречение от втората алинея на точка 2 от приложение III към Директива 91/676/ЕИО и в буква а) от същата точка, се разрешава при спазване на условията, посочени в настоящото решение.
Член 2
Определения
За целите по настоящото решение се прилагат следните определения:
1)
„пасищни ферми“ означава стопанства, в които 80 % или повече от селскостопанската земя, която може да се тори, е заета с трева;
2)
„пасящ добитък“ означава едър рогат добитък (с изключение на малки телета), овце, сърни, кози и коне;
3)
„трева“ означава културата в постоянно или временно пасище (под временно се разбира пасище на по-малко от четири години);
4)
„парцел“ означава индивидуален участък или група участъци, хомогенни по отношение на отглежданите селскостопански култури, вида на почвата и практиките за торене.
Член 3
Обхват
Настоящото решение се прилага на индивидуална основа за пасищните ферми и при условията, определени в членове 4, 5 и 6.
Член 4
Ежегодно подаване на заявления и поемане на ангажимент
1. Всяка година фермерите, които искат да се ползват от дерогация по силата на настоящото решение, подават заявление до компетентните органи.
2. Заедно с годишното заявление по параграф 1, те писмено се ангажират да спазват условията по членове 5 и 6.
Член 5
Прилагане на оборски тор и други торове
1. Количеството оборски тор от пасящ добитък, което се тори всяка година в пасищните стопанства, включително и от самите животни, не трябва да надхвърля количеството оборски тор, съдържащо 250 kg азот на хектар, при условията, определени в параграфи 2-8.
2. Общото внасяне на азот не трябва да надхвърля предвижданата потребност от хранителни вещества на разглежданата култура и следва да е съобразено с постъпленията от почвата. Общото внасяне на азот трябва да се определя различно в отделните случаи, въз основа на гъстотата на животните и производителността на пасището.
3. За всяка ферма трябва да се води план за наторяването, в който се описва сеитбооборота върху селскостопанската земя и планираното торене с оборски тор и други торове. Той трябва да бъде на разположение във фермата за всяка календарна година преди 1 март. Планът за наторяване трябва да съдържа най-малко следното:
а)
план за сеитбооборота, в който да е посочена площта на парцелите с трева и на парцелите с други култури, включително със скица, показваща местоположението на отделните парцели;
б)
броя на животните, описание на помещенията за животните и системата за съхранение на оборския тор, включително наличните обеми за съхранение на оборски тор;
в)
изчисление на количествата азот (без загубите от съхранение и складиране) и фосфор в добивания във фермата оборски тор;
г)
количеството, вида и характеристиките на оборския тор, изнесен извън фермата или внесен в нея;
д)
прогнозните потребности на културите от азот и фосфор за всеки парцел;
е)
резултати от анализите на почвата, свързани със съдържанието на азот и фосфор, ако има такива;
ж)
видът на тора, които ще се използва;
з)
изчисление на приложеното количество азот и фосфор от оборски тор за всеки парцел;
и)
изчисление на използваното за наторяване количество азот и фосфор от изкуствени и други торове във всеки парцел.
Най-късно до седем дни след настъпването на каквито и да било промени в селскостопанските практики планът за наторяване трябва да бъде преработен, за да се осигури съответствие между плана и действителните селскостопански практики.
4. Всеки фермер трябва да води отчет за наторяването, включително информация, свързана с управлението на вложените количества азот и фосфор и на замърсените води. Отчетите се предават на компетентните органи за всяка календарна година.
5. За всяка пасищна ферма, ползваща се от дерогация, фермерът приема, че заявлението, посочено в член 4, параграф 1, планът за наторяването и отчетите за наторяването могат да бъдат обект на контрол.
6. Всеки фермер, на когото е предоставена дерогация, трябва периодично да извършва анализ на съдържанието на азот и фосфор в почвата, с оглед постигане на правилно наторяване.
Вземането на проби и техният анализ трябва да се извършват най-малко веднъж на всеки четири години за всяка хомогенна площ от фермата, като се вземат предвид сеитбооборота и почвените характеристики.
Изисква се минимум по един анализ на всеки пет хектара земеделска земя.
Резултатите от анализа на съдържанието на азот и фосфор в почвата трябва да са на разположение във фермата, ползваща се от дерогация.
7. Оборски тор не трябва да се разпръсква през есента преди култивирането на тревата.
8. За всяка пасищна ферма, ползваща се от дерогация, съответният фермер трябва да осигури спазване на условието, че фосфорният баланс, изчислен по определена от компетентният орган методика, не трябва да включва излишък на фосфор, надхвърлящ 10 kg/ha годишно.
Член 6
Управление на земята
1. Осемдесет процента или повече от наторяваната с оборски тор площ във фермите трябва да е заета с трева.
2. Фермерите, ползващи се от индивидуална дерогация, трябва да изпълняват следните мерки:
а)
временните пасища се орат напролет;
б)
разораните пасища, върху всички видове почва, се засяват непосредствено след това с култури с висока потребност от азот;
в)
в сеитбооборота не се включват бобови и други растения, които фиксират азота от въздуха.
3. Параграф 2, буква в) обаче не се отнася за детелината в тревни площи, в които тя заема под 50 %, нито за други бобови растения, засети заедно с тревата.
Член 7
Други мерки
Настоящата дерогация се прилага без да се засягат мерките, които е необходимо да бъдат предприети с оглед спазване на други нормативни актове на ЕС, отнасящи се за околната среда.
Член 8
Мониторинг
1. Компетентният орган трябва да осигури за всяка област да се изготвят и актуализират ежегодно карти с процента на пасищните стопанства, процента на животните и процента на селскостопанската земя, обхванати от индивидуална дерогация, както и карти на местното земеползване.
2. Трябва да се провежда са мониторинг на почвата, повърхностните води и подземните води, за да се осигурят данни за концентрацията на азот и фосфор в почвените води, за минералния азот в почвения профил и концентрацията на нитрати в подземните и повърхностните води, както при условията на дерогация, така и при отсъствието на такава. Мониторингът трябва да се провежда на ниво земеделски участък и в селскостопанските водосбори, обект на мониторинг. Мониторинговите обекти трябва да обхващат главните видове почви, нива на интензивност на торенето, практики за наторяване и култури.
3. Трябва да се провежда засилен мониторинг на водите в селскостопанските водосбори, разположени в близост до най-уязвимите водни обекти.
4. Във фермите, ползващи се от индивидуални дерогации, трябва да се извършват проучвания за местното земеползване, сеитбооборота и селскостопанските практики. Събраната информация и данните от анализа на хранителните вещества по член 5, параграф 6, както и от мониторинга, по параграф 2 от настоящия член, трябва да се използват за изчисляване по съответен модел на степента на загубите на нитрати и фосфор от фермите, ползващи се от дерогация.
Член 9
Проверки
1. Компетентните органи трябва да осигуряват подлагане на административен контрол на всички заявления за дерогация. Когато от проверката стане ясно, че условията по членове 5 и 6 не са изпълнени, заявителят се уведомява за това. В такъв случай заявлението се счита за отхвърлено.
2. Определя се програма за инспекции на място, които са на базата на анализ на риска, на резултатите от контрола от предходните години и резултатите от общи проверки на случаен принцип на прилагането на законодателството, което e в изпълнение на Директива 91/676/ЕИО. Инспекциите на място трябва да обхващат най-малко 5 % от фермите, ползващи се от индивидуална дерогация по отношение на условията, определени в членове 5 и 6 от настоящото решение. Когато проверката покаже несъответствие, фермерът се уведомява за това. Тази информация трябва да бъде отчетена при вземането на решение относно искането за дерогация за следващата година.
3. На компетентните органи се предоставят необходимите правомощия и средства за проверка на спазването на дерогацията, предоставена съгласно настоящото решение.
Член 10
Докладване
Всяка година най-късно до месец юни компетентните органи представят доклад, съдържащ следната информация:
1)
карти, показващи процента на фермите, процента на селскостопанските животни и процента на селскостопанската земя, обхванати от индивидуални дерогации съответно във всеки окръг, както и карти на местното земеползване, съгласно посоченото в член 8, параграф 1;
2)
резултатите от мониторинга на подземните и повърхностните води по отношение на концентрацията на нитратите, включително информация за тенденциите в качеството на водите както при условията на дерогация, така и при отсъствието на такава, а също и за въздействието на дерогацията върху качеството на водите, съгласно посочено в член 8, параграф 2;
3)
резултатите от мониторинга на почвите по отношение на концентрацията на азот и фосфор в почвените води и минералния азот в почвения профил, както при условията на дерогация, така и при отсъствието на такава, съгласно посоченото в член 8, параграф 2;
4)
резюме и оценка на данните, получени от засиления мониторинг на водите, съгласно посоченото в член 8, параграф 3;
5)
резултатите от проучванията на местното земеползване, сеитбооборота, както и селскостопанските практики, съгласно посоченото в член 8, параграф 4;
6)
резултатите от изчисленията въз основа на съответен модел на количеството на загубите на азот и фосфор във фермите, ползващи се от индивидуална дерогация, съгласно посоченото в член 8, параграф 4;
7)
оценка на изпълнението на условията на дерогацията въз основа на проверките на равнище ферма, както и информация за неизрядните ферми въз основа на резултатите от административния контрол и инспекциите на място, съгласно посоченото в член 9, параграфи 1 и 2.
Член 11
Прилагане
Настоящото решение се прилага в контекста на наредбите за Програма за действия за ограничаване на нитратите/Северна Ирландия (SR 2014 № 307 - Nitrates Action Programme Regulations (Northern Ireland) 2014).
Срокът на действие на настоящото решение изтича на 31 декември 2018 г.
Член 12
Адресат на настоящото решение е Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия.
Съставено в Брюксел на 9 февруари 2015 година.
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2015/346,
annettu 9 päivänä helmikuuta 2015,
Yhdistyneen kuningaskunnan pyytämän, Pohjois-Irlantia koskevan poikkeuksen myöntämisestä vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY mukaisesti
(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 542)
(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta 12 päivänä joulukuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY (1) ja erityisesti sen liitteessä III olevan 2 kohdan kolmannen alakohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Jos jäsenvaltio aikoo sallia direktiivin 91/676/ETY liitteessä III olevan 2 kohdan toisen alakohdan ensimmäisessä virkkeessä ja mainitun alakohdan a alakohdassa eritellyistä määristä poikkeavan karjanlantamäärän käytön hehtaaria kohden vuodessa, kyseinen määrä on asetettava sellaiseksi, ettei se vaaranna mainitun direktiivin 1 artiklassa eriteltyjen tavoitteiden saavuttamista, ja se on voitava perustella puolueettomin perustein, kuten pitkillä kasvukausilla ja suuria typpimääriä kuluttavilla viljelykasveilla.
(2)
Komissio teki 14 päivänä joulukuuta 2007 päätöksen 2007/863/EY (2) Yhdistyneen kuningaskunnan pyytämän ja Pohjois-Irlantia koskevan poikkeuksen myöntämisestä vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta annetun direktiivin 91/676/ETY mukaisesti; päätöksellä annetaan lupa käyttää tietyin edellytyksin enintään 250 kilogramman suuruinen määrä karjanlannasta peräisin olevaa typpeä hehtaaria kohden vuodessa tiloilla, joista vähintään 80 prosenttia on nurmea.
(3)
Komissio hyväksyi 24 päivänä helmikuuta 2011 päätöksen 2011/128/EU (3), jolla muutetaan päätöstä 2007/863/EY ja jatketaan poikkeuksen soveltamista 31 päivään joulukuuta 2014.
(4)
Päätöksellä 2007/863/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2011/128/EU, myönnetty poikkeus koski 145:tä tilaa eli noin 0,59:ää prosenttia kaikista tiloista ja 0,42:ta prosenttia maatalousmaan kokonaisnettomäärästä vuonna 2013.
(5)
Yhdistynyt kuningaskunta esitti 10 päivänä lokakuuta 2014 komissiolle pyynnön Pohjois-Irlantia koskevan poikkeuksen myöntämiseksi direktiivin 91/676/ETY liitteessä III olevan 2 kohdan kolmannen alakohdan nojalla.
(6)
Yhdistynyt kuningaskunta soveltaa koko Pohjois-Irlannin alueella sitä koskevaa toimintaohjelmaa direktiivin 91/676/ETY 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti.
(7)
Komissio on toimittanut neuvostolle ja Euroopan parlamentille kertomuksen vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta annetun direktiivin 91/676/ETY täytäntöönpanosta. Kertomus perustuu vuosia 2008-2011 koskeviin jäsenvaltioiden kertomuksiin, ja siinä osoitetaan, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa Pohjois-Irlannin alueen osalta kaikilla seuranta-asemilla pohjaveden keskimääräiset nitraattipitoisuudet ovat alle 50 mg/l ja 93 prosentissa seuranta-asemista keskimääräiset nitraattipitoisuudet ovat alle 25 mg/l. Pintaveden keskimääräiset nitraattipitoisuudet ovat kaikilla seuranta-asemilla alle 25 mg/l.
(8)
Karjan määrä ja kemiallisten lannoitteiden käyttö on vähentynyt viime vuosina. Nautaeläinten määrä on vähentynyt 5 prosenttia, siipikarjan määrä 5 prosenttia ja lampaiden määrä 10 prosenttia kun taas sikojen määrä on lisääntynyt 4 prosenttia vuosista 2004-2007 vuosiin 2008-2011. Karjanlannasta aiheutuva keskimääräinen typpikuormitus oli 117 kg/ha vuosina 2008-2011, mikä on 6,4 prosenttia vähemmän kuin vuosina 2004-2007. Keskimääräinen fosforiylijäämä oli 13,6 kg/ha vuosina 2008-2011, mikä on 30,1 prosenttia vähemmän kuin vuosina 2004-2007. Kemiallisten typpilannoitteiden keskimääräinen käyttö väheni 18,4 prosenttia vuosina 2008-2011 verrattuna vuosiin 2004-2007. Kemiallisten fosforilannoitteiden keskimääräinen käyttö väheni 53 prosenttia vuosina 2008-2011 verrattuna vuosiin 2004-2007.
(9)
Pohjois-Irlannissa 93 prosenttia maatalousmaasta on nurmea. Nurmitiloilla 42 prosenttia maa-alasta viljellään laajaperäisesti, eläintiheys on alle 1 karjayksikköä hehtaaria kohti ja lannoitteita käytetään vähän; maa-alasta 37 prosenttia viljellään maatalouden ympäristöohjelmien puitteissa, ja vain 24 prosentilla maa-alasta viljely on voimaperäisempää ja eläintiheys on 2 karjayksikköä hehtaaria kohti tai suurempi. Peltoviljelyyn käytetään 5 prosenttia. Nurmella kemiallisia lannoitteita käytetään keskimäärin 79 kg/ha typpeä ja 5 kg/ha fosforia.
(10)
Pohjois-Irlannissa sataa runsaasti ja maaperän läpäisykyky on enimmäkseen huono. Huonon läpäisykyvyn vuoksi maaperän denitrifikaatiopotentiaali on suurimmassa osassa Pohjois-Irlantia suhteellisen suuri, mikä vähentää maaperän nitraattipitoisuutta ja myös mahdollisesti huuhtoutuvan nitraatin määrää.
(11)
Pohjois-Irlannin ilmastolle on luonteenomaista tasaisesti ympäri vuoden jakautuva sade ja suhteellisen vähäiset vuotuiset lämpötilavaihtelut. Tästä syystä nurmen kasvukausi on suhteellisen pitkä alueilla, joilla maata hoidetaan ja viljellään aktiivisesti: se vaihtelee 270 päivästä vuodessa itärannikolla noin 260 päivään vuodessa maan keskiosan alangoilla.
(12)
Tutkittuaan Yhdistyneen kuningaskunnan Pohjois-Irlannin osalta esittämän pyynnön, otettuaan huomioon toimintaohjelman ja otettuaan huomioon päätöksellä 2007/863/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2011/128/EU, myönnetystä poikkeuksesta saadut kokemukset komissio katsoo, että Pohjois-Irlannin kaavailema karjanlannan määrä, joka vastaa 250:tä kilogrammaa typpeä hehtaaria kohti, ei estä direktiivin 91/676/ETY tavoitteiden saavuttamista, kunhan tiettyjä tiukkoja ehtoja noudatetaan.
(13)
Pohjois-Irlannin toimittamista asiaa tukevista tiedoista käy ilmi, että ehdotettu 250 kilogrammaa karjanlannasta peräisin olevaa typpeä hehtaaria kohti vuodessa tiloilla, joista vähintään 80 prosenttia on nurmea, on puolueettomasti perusteltavissa esimerkiksi pitkillä kasvukausilla ja suuria typpimääriä kuluttavilla kasvustoilla.
(14)
Päätös 2007/863/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2011/128/EU, on voimassa 31 päivään joulukuuta 2014. Tämä päätös olisi hyväksyttävä sen varmistamiseksi, että asianomaiset viljelijät voivat edelleen hyötyä poikkeuksesta.
(15)
Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 91/676/ETY 9 artiklalla perustetun nitraattikomitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Myönnetään tässä päätöksessä säädetyin edellytyksin Yhdistyneen kuningaskunnan 10 päivänä lokakuuta 2014 päivätyllä kirjeellä Pohjois-Irlannin osalta pyytämä poikkeus, jonka tarkoituksena on sallia direktiivin 91/676/ETY liitteessä III olevan 2 kohdan toisen alakohdan ensimmäisessä virkkeessä ja a alakohdassa mainittuja määriä suuremman karjanlannan määrän käyttö.
2 artikla
Määritelmät
Tässä päätöksessä tarkoitetaan
1)
’nurmitiloilla’ tiloja, joiden lannanlevitykseen käytettävissä olevan maatalousmaan pinta-alasta vähintään 80 prosenttia on nurmella;
2)
’laiduntavalla karjalla’ nautakarjaa (lukuun ottamatta lihavasikoita), lampaita, peuroja, vuohia ja hevosia;
3)
’nurmella’ pitkä- tai lyhytikäistä nurmikasvustoa (lyhytikäisen nurmen ikä on alle neljä vuotta);
4)
’lohkolla’ yksittäistä peltoa tai peltoryhmää, joka on viljelykasvin, maannoksen ja lannoituskäytäntöjen puolesta yhtenäinen.
3 artikla
Soveltamisala
Tätä päätöstä sovelletaan yksittäisiin nurmitiloihin 4, 5 ja 6 artiklassa säädetyin edellytyksin.
4 artikla
Vuosittainen hakemus ja sitoumus
1. Viljelijöiden, jotka haluavat käyttää hyväkseen tämän päätöksen mukaista poikkeusta, on tehtävä vuosittain hakemus toimivaltaisille viranomaisille.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun vuosittaisen hakemuksen yhteydessä viljelijöiden on sitouduttava kirjallisesti siihen, että ne täyttävät 5 ja 6 artiklassa säädetyt edellytykset.
5 artikla
Lannan ja muiden lannoitteiden käyttö
1. Nurmitiloilla voidaan vuosittain levittää maahan enintään sellainen määrä laiduntavan karjan lantaa, mukaan lukien eläinten itsensä levittämä määrä, joka sisältää enintään 250 kilogrammaa typpeä hehtaaria kohti, ja lisäksi on noudatettava 2-8 kohdassa säädettyjä edellytyksiä.
2. Typen kokonaismäärä ei saa ylittää kyseessä olevan kasvuston ennakoitua ravinnetarvetta, maaperästä saatu ravinnemäärä huomioon ottaen. Levitettävän typen kokonaismäärää on vaihdeltava eläintiheyden ja nurmen tuottavuuden mukaan.
3. Kullakin tilalla on laadittava lannoitussuunnitelma, jossa esitetään kyseisen viljelymaan viljelykierto sekä suunniteltu lannan ja muiden lannoitteiden käyttö. Sen on oltava käytettävissä tilalla kunakin kalenterivuotena ennen 1 päivää maaliskuuta. Lannoitussuunnitelmaan on sisällyttävä ainakin seuraavat tiedot:
a)
viljelykiertosuunnitelma, jossa on tarkennettava nurmella olevien lohkojen ja muilla kasveilla olevien lohkojen pinta-ala ja esitettävä karttaluonnoksena yksittäisten lohkojen sijainti;
b)
karjan lukumäärä ja kuvaus eläinsuojista sekä varastointijärjestelmästä, mukaan lukien käytettävissä olevien lantavarastojen tilavuus;
c)
laskelma tilalla tuotetun lannan sisältämän typen määrästä (josta on vähennetty eläinsuojissa ja varastoinnissa syntyvä hävikki) sekä fosforin määrästä;
d)
tilan ulkopuolelle toimitettavan tai tilalle tuotavan lannan määrä, laji ja ominaispiirteet;
e)
arvio viljelykasvien tarvitsemista typen ja fosforin määristä kullakin lohkolla;
f)
maaperän typen ja fosforin määrää koskevien maaperäanalyysien tulokset, jos tällaisia analyysejä on tehty;
g)
käytettävien lannoitteiden luonne;
h)
karjanlantana lisättävää typpeä ja fosforia koskeva laskelma kultakin lohkolta;
i)
kemiallisina ja muina lannoitteina lisättävää typpeä ja fosforia koskeva laskelma kultakin lohkolta.
Lannoitussuunnitelma on tarkistettava seitsemän päivän kuluessa mahdollisesta viljelykäytäntöjen muuttumisesta sen varmistamiseksi, että suunnitelma ja tosiasialliset maatalouskäytännöt vastaavat toisiaan.
4. Jokaisen viljelijän on pidettävä lannoitekirjanpitoa, joka sisältää typen ja fosforin lisäyksiin sekä likavesien hoitoon liittyvät tiedot. Kirjanpito on toimitettava kalenterivuosittain toimivaltaiselle viranomaiselle.
5. Jokaisen poikkeusta hyväkseen käyttävän nurmitilan viljelijän on hyväksyttävä se, että 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu hakemus, lannoitussuunnitelma sekä lannoitekirjanpito voidaan tarkastaa.
6. Oikean lannoituksen varmistamiseksi jokaisen viljelijän, jolle on myönnetty poikkeus, on tehtävä säännöllisin väliajoin maaperästä typpi- ja fosforianalyysit.
Näytteenotto ja analyysi on tehtävä vähintään neljän vuoden välein kullakin viljelykierron ja maaperän ominaisuuksien suhteen yhtenäisellä tilan osalla.
Analyyseja on tehtävä vähintään yksi kultakin viiden hehtaarin viljelyalalta.
Maaperän typpi- ja fosforianalyysin tulosten on oltava käytettävissä poikkeusta hyödyntävällä tilalla.
7. Karjanlantaa ei saa levittää syksyllä ennen nurmen muokkausta.
8. Jokaisella poikkeusta hyväksi käyttävällä nurmitilalla viljelijän on varmistettava, ettei toimivaltaisen viranomaisen määrittämää menetelmää käyttäen laskettu fosforitase ylitä 10 kilogrammaa hehtaarilta vuodessa olevaa fosforiylijäämää.
6 artikla
Maankäyttö
1. Tiloilla lannanlevitykseen käytettävissä olevasta maa-alasta vähintään 80 prosentilla on viljeltävä nurmea.
2. Yksilöllistä poikkeusta hyväkseen käyttävien viljelijöiden on toteutettava seuraavat toimenpiteet:
a)
lyhytikäiset nurmet on kynnettävä keväällä;
b)
kaikilla maannoksilla on välittömästi nurmen kyntämisen jälkeen viljeltävä runsaasti typpeä tarvitsevia kasveja;
c)
viljelykiertoon ei saa sisältyä ilmakehän typpeä sitovia palko- tai muita kasveja.
3. Edellä olevan 2 kohdan c alakohta ei kuitenkaan koske apilaa nurmessa, jossa apilan osuus on alle 50 prosenttia, eikä muita palkokasveja, joiden aluskasvina käytetään nurmikasveja.
7 artikla
Muut toimenpiteet
Tämän poikkeuksen soveltaminen ei rajoita muita toimenpiteitä, joita tarvitaan EU:n ympäristölainsäädännön noudattamiseksi.
8 artikla
Seuranta
1. Toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että kartat, joista käy ilmi yksittäisten poikkeusten piiriin kuuluvien nurmitilojen, karjan ja maatalousmaan prosentuaalinen osuus kaikissa piirikunnissa (district), sekä paikallistason maankäyttöä esittävät kartat laaditaan ja että ne päivitetään vuosittain.
2. Maaperää, pintavesiä ja pohjavettä on seurattava tietojen tuottamiseksi maaperässä olevan veden typpi- ja fosforipitoisuudesta, maaprofiilin mineraalitypestä ja pohjaveden ja pintavesien nitraattipitoisuuksista sekä poikkeukseen liittyvien olosuhteiden että tavanomaisten olosuhteiden osalta. Seurantaa on tehtävä sekä yksittäisten tilojen pelloilla että maatalousalueiden valuma-alueiden seurantapaikoissa. Seurantapaikkojen on katettava pääasialliset maannokset, voimaperäistämisasteet, lannoituskäytännöt ja viljelykasvit.
3. Veden laadun seurantaa on tehostettava kaikkein pilaantumisalttiimpien vesistöjen lähistöllä sijaitsevilla maatalousalueiden valuma-alueilla.
4. Yksilöllistä poikkeusta hyödyntävillä tiloilla on tehtävä paikallista maankäyttöä, viljelykiertoa ja maatalouskäytäntöjä koskevia kartoituksia. Tämän päätöksen 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitetuista ravinneanalyyseista ja tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta seurannasta saatuja tietoja on käytettävä mallipohjaisissa laskemissa, joilla lasketaan nitraatti- ja fosforihävikki poikkeusta hyväkseen käyttävillä tiloilla.
9 artikla
Tarkastukset
1. Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että kaikille poikkeushakemuksille tehdään hallinnollinen tarkastus. Jos tarkastuksessa ilmenee, että 5 ja 6 artiklassa säädetyt edellytykset eivät täyty, tästä on ilmoitettava hakijalle. Tällaisessa tapauksessa hakemus on katsottava hylätyksi.
2. On laadittava peltotarkastusohjelma, joka perustuu riskianalyysiin, aikaisempien vuosien tarkastusten tuloksiin ja direktiivin 91/676/ETY täytäntöönpanolainsäädännön soveltamista koskevien yleisten pistokoetarkastusten tuloksiin. Peltotarkastuksia on tehtävä vähintään viidelle prosentille yksilöllistä poikkeusta hyödyntävistä tiloista, ja tarkastusten on liityttävä tämän päätöksen 5 ja 6 artiklassa esitettyihin edellytyksiin. Jos tarkastuksessa havaitaan, etteivät edellytykset täyty, asiasta on ilmoitettava viljelijälle. Nämä tiedot otetaan huomioon päätettäessä seuraavaa vuotta koskevasta poikkeushakemuksesta.
3. Toimivaltaisille viranomaisille on annettava tarvittavat valtuudet ja keinot, jotta ne voivat tarkastaa tämän päätöksen nojalla myönnettyyn poikkeukseen liittyvien edellytysten täyttymisen.
10 artikla
Raportointi
Toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava vuosittain viimeistään kesäkuussa kertomus, johon sisältyvät seuraavat tiedot:
1)
8 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut kartat, joista käy ilmi yksittäisten poikkeusten piiriin kuuluvien tilojen, karjan ja maatalousmaan prosentuaalinen osuus kaikissa piirikunnissa (district), sekä kartat paikallisesta maankäytöstä;
2)
tulokset 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta pohja- ja pintavesien nitraattipitoisuuksien seurannasta, myös tiedot veden laadun muutossuuntauksista poikkeuksen alaisissa ja tavanomaisissa olosuhteissa sekä tiedot poikkeuksen vaikutuksista veden laatuun;
3)
tulokset 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta, maaperässä olevan veden typpi- ja fosforipitoisuuksia ja maaprofiilin mineraalityppeä koskevasta maaperäseurannasta poikkeuksen alaisissa ja tavanomaisissa olosuhteissa;
4)
tiivistelmä 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitetusta tehostetusta veden laadun seurannasta saaduista tiedoista ja niiden arviointi;
5)
8 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen kartoitusten tulokset paikallisesta maankäytöstä sekä viljelykierroista ja maatalouskäytännöistä;
6)
8 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen mallipohjaisten laskemien tulokset nitraatti- ja fosforihävikistä yksilöllistä poikkeusta hyödyntävillä tiloilla;
7)
9 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettu tilatarkastuksiin perustuva arviointi poikkeukseen liittyvien edellytysten täyttymisestä sekä hallinnollisten tarkastusten ja peltotarkastusten tuloksiin perustuvat tiedot tiloista, joilla edellytykset eivät täyty.
11 artikla
Soveltaminen
Tätä päätöstä sovelletaan SR 2014 No. 307 - Nitrates Action Programme Regulations (Northern Ireland) 2014 -säädösten yhteydessä.
Tämän päätöksen voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2018.
12 artikla
Tämä päätös on osoitettu Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneelle kuningaskunnalle.
Tehty Brysselissä 9 päivänä helmikuuta 2015.