РЕШЕНИЕ № 1093/2012/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 21 ноември 2012 година
относно Европейската година на гражданите (2013 г.)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 21, параграф 2 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателен акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Съюзът се основава на неделимите и универсални ценности на човешко достойнство, свобода, равенство и солидарност и на принципите на демокрацията и правовата държава. Тези принципи са основополагащи за държавите членки в общества, чиито основни характеристики са плурализмът, недискриминацията, толерантността, справедливостта, солидарността и равенството между жените и мъжете. Всеки гражданин на Съюза притежава правата, предвидени в Договора за Европейския съюз (ДЕС), Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) и Хартата на основните права на Европейския съюз, и следва да се ползва от тях.
(2)
Договорът от Маастрихт въведе през 1993 г. концепцията за „гражданство на Съюза“. Договорът от Амстердам от 1999 г. и Договорът от Лисабон от 2009 г. допълнително укрепиха правата, свързани с гражданството на Съюза. 2013 г. ще отбележи 20-ата годишнина от учредяването на европейското гражданство. Член 1, точка 12 и член 2, точка 34 от Договора от Лисабон (настоящи член 9 от ДЕС и член 20 от ДФЕС) предвиждат, че всяко лице, което притежава гражданство на държава членка, е гражданин на Съюза и че гражданството на Съюза се добавя към, а не замества националното гражданство, както и че гражданите на Съюза се ползват с правата и имат задълженията, предвидени от Договорите. В член 2, точка 35 от Договора от Лисабон (настоящ член 21 от ДФЕС) е залегнало правото на гражданите на Съюза на свободно движение и пребиваване.
(3)
Стокхолмската програма - Отворена и сигурна Европа в услуга и за защита на гражданите (3) - поставя гражданина в центъра на европейските политики в областта на свободата, сигурността и правосъдието. Тя насочва действията си към „изграждане на Европа на гражданите“, включително чрез насърчаване на правата на гражданите, по-специално правото на свободно движение и правата, които позволяват на гражданите на Съюза да участват активно в демократичния живот на Съюза.
(4)
В своята Резолюция от 15 декември 2010 г. относно състоянието на основните права в Европейския съюз (2009 г.) - действително прилагане след влизането в сила на Договора от Лисабон (4) Европейският парламент призова Комисията да обяви 2013 г. за Европейска година на гражданите с цел да се активизира дебатът по европейското гражданство, включително неговата терминология, съдържание и обхват, и да бъдат информирани гражданите на ЕС за техните права, и по-специално за новите права в резултат на влизането в сила на Договора от Лисабон, както и за съществуващите средства за упражняване на тези права.
(5)
2013 г. следва да бъде определена за Европейска година на гражданите. Европейската година на гражданите ще предостави своевременна възможност за повишаване на осведомеността на широката общественост относно правата и отговорностите, свързани с гражданството на Съюза. Европейската година на гражданите следва също така да има за цел повишаване на осведомеността на гражданите относно техните права, произтичащи от гражданството на Съюза, когато упражняват правото си на свободно движение и установяване в друга държава членка, например като студенти, работници, лица, търсещи работа, доброволци, потребители, предприемачи, млади хора или пенсионери. В този контекст географският, демографският и социалният аспект следва да бъдат интегрирани в повишаването на осведомеността, която следва също така да се фокусира върху отстраняването на все още съществуващите пречки пред упражняването на правата, произтичащи от гражданството на Съюза. Следва да се отправи посланието, че самите граждани на Съюза също трябва да играят ключова роля в засилването на тези права чрез своето участие в гражданското общество и демократичния живот.
(6)
За да могат гражданите на Съюза да вземат информирани решения за това, дали да упражнят правото си на свободно движение, не е достатъчно да се повиши осведомеността им относно самото право на свободно движение. От съществено значение е гражданите на Съюза да са подходящо информирани и за другите права, които те притежават в трансгранична ситуация съгласно правото на Съюза. Тази информация също така ще им даде възможност да се ползват изцяло от тези права, ако решат да упражнят правото си на свободно движение.
(7)
След като беше въведено в Римския договор от 1958 г. като една от четирите основни свободи, правото на свободно движение и пребиваване доказа своята ценност като един от стълбовете за създаването на вътрешния пазар за благото на икономиките на държавите членки и на отделните граждани на Съюза.
(8)
Правото на свободно движение и пребиваване на територията на се цени високо от гражданите на Съюза като ключово индивидуално право, свързано с гражданството на Съюза. В това си качество то показва и утвърждава по-добро разбиране за стойността на европейската интеграция, както и за участието на гражданите в оформянето на Съюза.
(9)
Въпреки факта, че правото на свободно движение и пребиваване е твърдо укрепено в първичното право на Съюза и значително развито във вторичното право, между приложимите правни норми и реалността, с която се сблъскват гражданите, когато искат да упражнят тези права на практика, все още съществува разминаване. Освен че се чувстват несигурни относно предимствата на мобилността, гражданите на Съюза остават и с впечатлението, че има твърде много практически пречки пред живота и работата в друга държава членка.
(10)
В доклада си от 27 октомври 2010 г. за гражданството на ЕС за 2010 г. „Премахване на пречките за упражняване на правата на гражданите на ЕС“ Комисията се спря на основните пречки, които гражданите все още срещат в своето всекидневие, когато се стремят да упражняват правата си като граждани на Съюза, по-специално при трансгранични ситуации, и очерта 25 конкретни действия за премахване на тези пречки. Една от пречките, установени в този контекст, беше недостатъчната информация. В доклада си Комисията заключи, че гражданите са възпрепятствани да упражняват правата си, защото не ги познават добре, и обяви намерението си да увеличи разпространението на информация до гражданите на Съюза за техните права, и по-специално относно правото им на свободно движение.
(11)
ДЕС и ДФЕС предоставят на всеки гражданин на Съюза правото да се движи и пребивава свободно на територията на държавите членки, правото да избира и да бъде избиран в изборите за Европейския парламент и в общинските избори в държавата членка, в която пребивава, при същите условия, както и гражданите на тази държава; правото да се ползва на територията на трети държави, в които държавата членка, на която е гражданин, няма представителство, от закрилата на дипломатическите и консулските органи на всяка държава членка при същите условия, както и гражданите на тази държава членка; правото да отправя петиции до Европейския парламент; правото да сезира Европейския омбудсман; правото да се обръща към институциите на Съюза, както и други права в различни области, като свободното движение на стоки и услуги, защитата на потребителите и общественото здравеопазване, равните възможности и равното третиране, достъпа до заетост и до социална закрила.
(12)
Договорът от Лисабон въведе нови права, по-специално гражданската инициатива, предвидена в член 1, точка 12 и член 2, точка 37 (член 11 от ДЕС и член 24 от ДФЕС), която дава възможност най-малко един милион граждани от значителен брой държави членки да поискат от Комисията да представи предложение във всяка от областите на компетентност на Съюза, като по този начин позволява на гражданите да бъдат активно ангажирани в политическия живот на Съюза и да участват пряко във формирането на развитието на законодателството на Съюза (5).
(13)
След 1979 г., когато се проведоха първите преки избори, Европейският парламент играе ролята на непосредствена допирна точка между гражданите и Съюза. Европейският парламент и неговите членове играят решаваща роля за представянето на правата и ползите от гражданството на Съюза, като при формулирането на политики извеждат на първостепенно място въпросите, вълнуващи гражданите, и като насърчават активното участие на гражданите на Съюза. Повишаването на осведомеността относно правата на гражданите на Съюза, равенството между половете, участието на жените и мъжете в демократичния живот на Съюза, включително избирателните им права като гласоподаватели и кандидати в изборите, в държавата членка на местопребиваването им, както и относно обхвата на правомощията на Европейския парламент в законодателния процес е също така важно с оглед на изборите за Европейски парламент през 2014 г. Въздействието на подобни действия за повишаване на осведомеността следва да бъде мултиплицирано чрез тясно сътрудничество и използване на полезното взаимодействие със съответните действия, предприети от други институции на Съюза при подготовката на тези избори, по-специално от Европейския парламент, европейските политически партии и фондации и от държавите членки.
(14)
Гражданите на Съюза, които обмислят дали да се възползват от правото си на свободно движение и пребиваване, следва освен това да бъдат информирани относно правата си да придобият или да запазят социалноосигурителни права, включително по отношение на трансграничното здравеопазване, по силата на правилата на Съюза относно координацията на системите за социална сигурност. Тези правила гарантират, че те няма да загубят от социалноосигурителните си права, когато решат да се придвижват в рамките на Съюза. Освен това те трябва да бъдат информирани относно признаването на техните образователни, академични и професионални квалификации и относно социалните и гражданските умения, които са част от европейската рамка „Ключови умения за обучение през целия живот“ (6) и които могат да им позволят да участват пълноценно в гражданския живот и да упражняват правата си съгласно правото на Съюза.
(15)
Гражданите на Съюза следва да бъдат по-добре информирани и за правата си като пътници, използващи какъвто и да е вид транспорт на територията на Съюза, както и за трансграничните си потребителски права. Ако гражданите на Съюза имат увереността, че правата им като потребители са добре защитени, те ще имат възможността да дадат своя принос за развитието на пазара на стоки и услуги на Съюза, който по този начин ще достигне по-ефективно своя пълен потенциал в полза на гражданите. Също така гражданите трябва да бъдат по-добре информирани за правилата за общата безопасност на продуктите и надзора на пазара, за да са наясно как здравето и правата им са защитени в целия Съюз, по-специално в случай на заплахи или рискове, с които те не могат да се справят самостоятелно. Освен това е важно да се повиши осведомеността на гражданите на Съюза относно правата им на трансгранични здравни грижи и съпътстващите ги мерки, като електронното здравеопазване и телемедицината, за да могат те да се ползват пълноценно от сигурни и с добро качество здравни грижи през границите на държавите членки.
(16)
Настоящото решение има за цел да допринесе за осъществяването на целите на стратегията „Европа 2020“, доколкото улесняването на свободното движение на хората и нарастването на мобилността на работниците са важни средства за справяне с последиците от демографските промени за пазара на труда и за увеличаване на пригодността за заетост на хората и конкурентоспособността на европейската промишленост. Настоящото решение има също така дългосрочна цел за подкрепа на научните изследвания и иновациите в Съюза на фона на настоящите застрашително високи нива на безработица в определени държави членки.
(17)
Кампаниите за информиране, образование и повишаване на осведомеността, организирани в рамките на Европейската година на гражданите, следва също така да вземат предвид потребностите на по-специфични групи и уязвими лица. Информацията следва да бъде безплатна и достъпна и да се предоставя на всички официални езици на Съюза. Тя следва да бъде предоставяна на разбираем език, в сътрудничество с местните, регионалните и националните органи, медиите, гражданското общество и неправителствените организации. Всички тези различни заинтересовани лица биха могли да разгледат други инициативи, като конкурси за есе, разработване на планове за действие и насоки, онлайн форуми или кампании в училищата и университетите.
(18)
Активната роля на гражданите на Съюза и сдруженията, които ги представляват, е от ключово значение за функционирането на Съюза. Членове 10 и 11 от ДЕС подчертават важността на демокрацията на участието във всичките ѝ аспекти и ролята на гражданите и организациите, които ги представляват, за публично изразяване и обмен на техните мнения във всички области на дейност на Съюза. Институциите на Съюза следва да насърчават активното демократично участие в процеса на вземане на решения посредством открит, прозрачен и редовен диалог с гражданското общество с цел да се гарантират последователността и прозрачността на действията на Съюза. Активното участие на гражданите на Съюза следва също така да бъде улеснявано чрез достъп до документи и информация, добро управление и администрация.
(19)
Политиката в областта на образованието играе важна роля за информирането на гражданите, по-специално на младите хора, относно концепцията на гражданството на Съюза и правата, свързани с него. Тя също така спомага за насърчаването на многоезичието, мобилността на студентите, учителите, лицата, преминаващи професионално обучение, и техните преподаватели и за подобряването на социалните и гражданските умения в съответствие с рамката на Европейския парламент и Съвета „Ключови умения за учене през целия живот“, които могат да ги подготвят за пълноценно участие в гражданския живот и да им дадат възможността да упражняват цялостно своите права съгласно правото на Съюза. Следва да е възможно изпълнението на конкретни действия, повишаване на осведомеността за възможностите за доброволческа дейност, за обучение в чужбина, за стажове в друга държава членка или за участие в образователни обменни програми на Съюза.
(20)
Европейската година на гражданите ще бъде отбелязана с доклада на Комисията за гражданството на ЕС за 2013 г., който ще информира относно напредъка, постигнат след нейния доклад за гражданството на ЕС за 2010 г., и ще предложи по-нататъшни действия за премахване на оставащите пречки пред упражняването от гражданите на Съюза на техните права. Въз основа на този доклад Съветът може да приеме разпоредби за укрепване или разширяване на правата, свързани с гражданството на Съюза.
(21)
Гражданите на Съюза следва също така да бъдат осведомени за многоезичния уебпортал „Вашата Европа“, който представлява „единно гише“ за информация относно правата на гражданите и предприятията в Съюза.
(22)
Информационните центрове „Europe Direct“, като място за контакт между Съюза и неговите граждани, следва да бъдат близки партньори на Европейския парламент в кампаниите за повишаване на осведомеността чрез улесняване на местния и регионалния дебат относно Съюза, предаване и разпространение на информационни материали сред обществеността и предоставяне на възможност за обратна връзка с институциите на Съюза.
(23)
Всички инициативи, стартирани за целите и в рамките на Европейската година на гражданите, следва да бъдат насочени към взаимното разбирателство между гражданите на Съюза, институциите на Съюза и държавите членки. Това включва повишаване на осведомеността относно правата на гражданите сред служителите на публичните органи както на равнището на Съюза, така и на национално, регионално или местно равнище.
(24)
От основаването си през 1949 г. Съветът на Европа играе водеща роля в областта на образованието и културата чрез насърчаване и създаване на европейски културни мрежи и чрез междукултурния диалог и насърчаването на езиковото многообразие. Ето защо Съюзът следва да развива взаимодействието с работата на Съвета на Европа в тази област във връзка с Европейската година на гражданите.
(25)
Основната отговорност за повишаване на осведомеността на гражданите относно правата им като граждани на Съюза е на държавите членки. Това включва предоставянето на информация относно Съюза и целенасочено докладване относно дейностите на всички институции на Съюза. Действията на равнището на Съюза са допълнение и добавка към действията, предприети на национално, регионално или местно равнище, както се подчертава в политическата декларация „Да общуваме на тема Европа в партньорство“, подписана на 22 октомври 2008 г. от Европейския парламент, Съвета и Комисията (7). Институциите на Съюза и държавите членки следва да засилят сътрудничеството си с медиите и да се стремят да им предоставят висококачествена информация относно Съюза.
(26)
За оптимална ефективност и ефикасност на дейностите, предвидени за Европейската година на гражданите, е важно да се изпълни набор от подготвителни действия през 2012 г. в съответствие с член 49, параграф 6 от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (Финансов регламент) (8).
(27)
Следва да се вземат подходящи мерки за предотвратяване на нередности и измами, както и необходимите мерки за възстановяване на изгубени, неправомерно изплатени или нецелесъобразно използвани средства в съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 2988/95 на Съвета от 18 декември 1995 г. относно защитата на финансовите интереси на Европейските общности (9), Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета от 11 ноември 1996 г. относно контрола и проверките на място, извършвани от Комисията за защита на финансовите интереси на Европейските общности срещу измами и други нередности (10) и Регламент (ЕО) № 1073/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 25 май 1999 г. относно разследванията, провеждани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF) (11).
(28)
Финансиране от Съюза за дейности, различни от финансираните по бюджета на Европейската година на гражданите, може да бъде предоставено чрез съществуващи програми на Съюза или от структурните фондове, по-специално по програма „Европа за гражданите“ за 2007 - 2013 г. и специфичната програма за 2007 - 2013 г. „Основни права и гражданство“ като част от общата програма „Основни права и правосъдие“, програмата „Обучение през целия живот“, включително програмата „Еразъм“, инициативата „Младежта в движение“ и програмата „МЕДИА“.
(29)
За да се постигне полза за бъдещите европейски години, следва да бъде изготвена подробна оценка на мерките, предприети като част от Европейската година на гражданите. Този доклад следва да включва идеи и най-добри практики за бъдещи действия с цел най-ефективно насочване към гражданите и включването им въз основа - където е възможно, на сравнителни количествени данни, получени от Европейската година на гражданите.
(30)
Тъй като целите на Европейската година на гражданите, а именно повишаване на осведомеността и познаването на правата и отговорностите, свързани с гражданството на Съюза, за да се насърчат гражданите да използват пълноценно тяхното право на свободно движение и пребиваване в рамките на територията на държавите членки, както и в този контекст поощряването упражняването от гражданите на Съюза на другите права, свързани с гражданството на Съюза, не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите членки поради необходимостта от многостранни партньорства, транснационален обмен на информация и повишаване на осведомеността и разпространение на добри практики в целия Съюз, и следователно поради мащаба на Европейската година на гражданите те могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, установен в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, посочен в същия член, настоящото решение не надхвърля необходимото за постигането на тези цели,
ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Предмет
2013 г. се определя за „Европейска година на гражданите“.
Член 2
Цели
1. Общата цел на Европейската година на гражданите е да повиши осведомеността и познанията за правата и отговорностите, свързани с гражданството на Съюза, за да даде възможност на гражданите да използват изцяло своето право на свободно движение и пребиваване в рамките на територията на държавите членки. В този контекст Европейската година на гражданите насърчава също така ползването от страна на гражданите на Съюза на други права, свързани с гражданството на Съюза.
2. Въз основа на параграф 1 специфичните цели на Европейската година на гражданите са:
а)
да повиши осведомеността на гражданите на Съюза за правото им на свободно движение и пребиваване в рамките на Съюза и в този контекст за всички други права, гарантирани на гражданите на Съюза, без дискриминация, включително правото да гласуват в местните и европейските избори във всяка държава членка, в която пребивават;
б)
да повиши осведомеността сред гражданите на Съюза, включително младите хора, за това, как реално могат да се възползват от правата на Съюза, както и за съществуващите политики и програми, подкрепящи упражняването на тези права;
в)
да насърчи дебат за въздействието и потенциала на правото на свободно движение и пребиваване като неотменен аспект на гражданството на Съюза с оглед на стимулирането и засилването на гражданското и демократичното участие на гражданите на Съюза, по-специално на гражданските форуми относно политиките на Съюза и изборите за Европейски парламент, като по този начин се укрепват общественото сближаване, културното разнообразие, солидарността, равенството между жените и мъжете, взаимното зачитане и чувството на обща европейска идентичност сред гражданите на Съюза на базата на основните ценности на Съюза, залегнали в ДЕС, ДФЕС и Хартата за основните права на Европейския съюз.
Член 3
Включени инициативи
1. Мерките, които трябва да бъдат предприети, за да се постигнат целите, установени в член 2, могат да включват следните инициативи, организирани на съюзно, национално, регионално или местно равнище:
а)
иницииране на кампании за информация, медийно отразяване, обучение и повишаване на осведомеността, насочени към широката общественост и по-конкретно дефинирани групи;
б)
обмен на информация и споделяне на опит и добри практики между съюзните, националните, регионалните и местните органи и други публични организации и организации на гражданското общество;
в)
организиране на конференции, изслушвания, включително по Интернет, и други прояви за насърчаване на дебата и повишаване на осведомеността за значението и ползите от правото на свободно движение и пребиваване, и в по-общ план относно концепцията за гражданството на Съюза и правата, свързани с него;
г)
използване на съществуващите многоезични инструменти за широко участие с оглед на това да бъде стимулирано активното участие на организациите на гражданското общество и на гражданите в Европейската година на гражданите, включително такива инструменти на пряката демокрация, като гражданската инициатива и обществените консултации;
д)
укрепване на ролята и популярността на съществуващите инструменти за информиране на гражданите, включително съвременните информационни и комуникационни технологии, като например многоезичните информационни центрове „Europe Direct“ и на уебпортала „Вашата Европа“ като ключови елементи на една комплексна информационна система за правата на гражданите на Съюза;
е)
засилване на ролята и популярността на инструментите за разрешаване на проблеми, като SOLVIT, с цел да се даде възможност на гражданите на Съюза да използват по-добре и да защитават своите права съгласно законодателството на Съюза;
ж)
предоставяне на информация на гражданите на Съюза относно комисията по петиции на Европейския парламент и Европейския омбудсман с цел да се позволи на гражданите на Съюза да използват по-добре и да защитават своите права съгласно законодателството на Съюза; и
з)
насърчаване на доклада за гражданството на ЕС, който ще се основава на задълбочен дебат и активен принос от страна на гражданите и заинтересованите лица и който ще идентифицира по-нататъшните пречки, възпрепятстващи гражданите на Съюза да упражняват пълноценно правата, свързани с гражданството, и ще насърчава подходящи стратегии за премахването на посочените пречки.
2. По-подробна информация за инициативите по параграф 1 е дадена в приложението.
3. Комисията и държавите членки могат да определят други дейности, които биха могли да допринесат за целите на Европейската година на гражданите, определени в член 2, и да позволят наименованието на Европейската година на гражданите да се използва за тяхното популяризиране, доколкото те допринасят за постигане на тези цели.
4. В контекста на инициативите, организирани в рамките на Европейската година на гражданите, се разглежда идентифицирането на пречките пред упражняването на правата от гражданите на Съюза и насърчаването на подходящи начини и стратегии за премахване на тези пречки, както и за насърчаване на междукултурното разбиране за дискриминацията и на борбата с нея. Поради това следва да се търсят взаимодействия между тези инициативи и съществуващите инструменти и програми в областта на основните права, правата на гражданите, заетостта и социалните въпроси, образованието и културата.
Член 4
Координация и изпълнение на равнището на Съюза
1. Комисията си сътрудничи тясно с държавите членки, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите, както и с местните и регионалните органи и с органите и сдруженията, представляващи местните и регионалните интереси.
2. Комисията свиква работни срещи на представители на европейски организации или организации на гражданското общество или органи, които работят в областта на гражданството и които защитават правата на гражданите или насърчават образованието и културата, и на други заинтересовани страни с цел да подпомагат Комисията при реализирането на Европейската година на гражданите на равнището на Съюза.
3. Комисията се стреми да използва възможните взаимодействия между различните тематични европейски години, като прави оценка на постиженията, наблюдава повтарящите се пропуски, предоставя по целесъобразност статистически данни, гарантирайки по този начин ефективното постигане на целите на европейските години.
4. Комисията прилага настоящото решение на равнището на Съюза.
Член 5
Финансови разпоредби
1. Мерките, които обхващат целия Съюз и са посочени в част А от приложението, са основание за сключване на договор за обществена поръчка или отпускане на безвъзмездни средства за сметка на общия бюджет на Съюза.
2. Мерките, които обхващат целия Съюз и са посочени в част Б от приложението, могат да се субсидират от общия бюджет на Съюза.
Член 6
Международно сътрудничество
За целите на Европейската година на гражданите Комисията може да си сътрудничи с подходящи международни организации, по-специално със Съвета на Европа.
Член 7
Защита на финансовите интереси на Съюза
1. Комисията гарантира, че когато се изпълняват действия, финансирани съгласно настоящото решение, финансовите интереси на Съюза са защитени чрез прилагането на мерки за предотвратяване на измами, корупция и всякакви други незаконни действия чрез ефикасен контрол и чрез възстановяване на неправомерно изплатените суми, а при откриване на нередности - посредством ефикасни, пропорционални и възпиращи санкции. Комисията може да извършва контрол и проверки на място съгласно настоящото решение в съответствие с Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96. Ако е необходимо, се извършват разследвания от Европейската служба за борба с измамите в съответствие с Регламент (ЕО) № 1073/1999.
2. За дейностите на Съюза, финансирани съгласно настоящото решение, понятието „нередност“, посочено в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО, Евратом) № 2988/95, означава всяко нарушение на разпоредба на правото на Съюза или всяко нарушение на договорно задължение в резултат на действие или бездействие на икономически оператор, което има или би имало за резултат нарушаването на общия бюджет на Съюза посредством извършването на неоправдан разход.
3. Комисията намалява, преустановява или си връща обратно финансовата помощ, отпусната за дадена дейност, ако открие нередности, и по-специално несъответствие с разпоредбите на настоящото решение или с отделното решение или договор за отпускане на въпросната финансова помощ, или ако се установи, че без да е искано одобрението на Комисията, дейността е претърпяла значително изменение, което е в противоречие с нейното естество или с условията за изпълнението ѝ.
4. Ако не са спазени срокове или напредъкът в изпълнението на дадена дейност оправдава само част от отпуснатата финансова помощ, Комисията изисква от бенефициера да представи обяснения в определен срок. Ако бенефициерът не предостави задоволителен отговор, Комисията може да преустанови оставащата финансова помощ и да поиска възстановяване на изплатените вече суми.
5. Всяка неправомерно изплатена сума се възстановява на Комисията. Върху невъзстановените в дължимия срок суми се начисляват лихви според условията, определени във Финансовия регламент.
Член 8
Мониторинг и оценка
До 31 декември 2014 г. Комисията представя доклад до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно изпълнението, резултатите и общата оценка на инициативите, предвидени в настоящото решение. Този доклад служи като основа за бъдещи политики, мерки и действия на Съюза в тази област. В съответствие с опита от Европейската година на гражданите докладът представя също идеи и най-добри практики относно това, как по-добре да бъдат информирани гражданите за техните права, дори и след края на Европейската година на гражданите.
Член 9
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 10
Адресати
Адресати на настоящото решение са държавите членки.
Съставено в Страсбург на 21 ноември 2012 година.
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 1093/2012/EU,
annettu 21 päivänä marraskuuta 2012,
Euroopan kansalaisten teemavuodesta (2013)
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 21 artiklan 2 kohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Unioni perustuu ihmisarvon, vapauden, yhdenvertaisuuden ja yhteisvastuun jakamattomiin ja yleismaailmallisiin arvoihin, ja se rakentuu kansanvallan ja oikeusvaltion periaatteille. Nämä ovat jäsenvaltioille keskeisiä periaatteita yhteiskunnissa, joissa vallitsee moniarvoisuus, syrjimättömyys, suvaitsevaisuus, oikeudenmukaisuus, yhteisvastuu sekä naisten ja miesten tasa-arvo. Jokaisella unionin kansalaisella on Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa, Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistetut oikeudet, ja hänen pitäisi myös voida käyttää näitä oikeuksia.
(2)
Vuonna 1993 voimaan tulleella Maastrichtin sopimuksella otettiin käyttöön unionin kansalaisuuden käsite. Unionin kansalaisuuteen liittyviä oikeuksia lujitettiin entisestään Amsterdamin sopimuksella vuonna 1999 ja Lissabonin sopimuksella vuonna 2009. Vuonna 2013 unionin kansalaisuuden käyttöönotosta tulee siten kuluneeksi 20 vuotta. Lissabonin sopimuksen 1 artiklan 12 alakohdassa ja 2 artiklan 34 alakohdassa (nykyisin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 9 artikla ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 20 artikla) määrätään, että unionin kansalainen on jokainen, jolla on jonkin jäsenvaltion kansalaisuus, että unionin kansalaisuus täydentää mutta ei korvaa jäsenvaltion kansalaisuutta ja että unionin kansalaisella on perussopimuksissa määrätyt oikeudet ja velvollisuudet. Unionin kansalaisten oikeus vapaaseen liikkuvuuteen ja oleskeluun vahvistetaan Lissabonin sopimuksen 2 artiklan 35 alakohdassa (nykyisin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 21 artikla).
(3)
Tukholman ohjelmassa - Avoin ja turvallinen Eurooppa kansalaisia ja heidän suojeluaan varten (3) asetetaan kansalainen vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alaa koskevien eurooppalaisten politiikkojen keskiöön. Sen toiminnan painopisteenä on kansalaisten Euroopan rakentaminen muun muassa edistämällä kansalaisoikeuksia ja erityisesti oikeutta vapaaseen liikkuvuuteen sekä oikeuksia, joiden perusteella unionin kansalaiset voivat aktiivisesti osallistua unionin demokraattiseen toimintaan.
(4)
Euroopan parlamentti kehotti 15 päivänä joulukuuta 2010 antamassaan päätöslauselmassa perusoikeuksien tilanteesta Euroopan unionissa (2009) ja tehokkaasta täytäntöönpanosta Lissabonin sopimuksen jälkeen (4) komissiota nimeämään vuoden 2013 Euroopan kansalaisten teemavuodeksi, jotta herätettäisiin keskustelua unionin kansalaisuudesta, sen sanasto, sisältö ja laajuus mukaan luettuina, ja tiedotettaisiin kansalaisille heidän oikeuksistaan ja erityisesti uusista, Lissabonin sopimuksen voimaantulosta johtuvista oikeuksista sekä kyseisten oikeuksien käyttämiseksi saatavilla olevista keinoista.
(5)
Vuosi 2013 olisi nimettävä Euroopan kansalaisten teemavuodeksi. Euroopan kansalaisten teemavuosi antaisi tervetulleen mahdollisuuden lisätä suuren yleisön tietoisuutta unionin kansalaisuuteen liittyvistä oikeuksista ja velvollisuuksista. Euroopan kansalaisten teemavuoden aikana olisi myös pyrittävä tiedottamaan kansalaisille heidän unionin kansalaisuudesta johtuvista oikeuksistaan, kun he käyttävät oikeuttaan liikkua ja oleskella vapaasti toisen jäsenvaltion alueella esimerkiksi opiskelijoina, työntekijöinä, työnhakijoina, vapaaehtoistyöntekijöinä, kuluttajina, yrittäjinä, nuorina tai eläkeläisinä. Tietoisuuden lisääminen olisi tässä yhteydessä valtavirtaistettava maantieteellisesti, demografisesti ja sosiaalisesti, ja siinä olisi keskityttävä myös poistamaan unionin kansalaisuudesta johtuvien oikeuksien käyttämisessä jäljellä olevia esteitä. Olisi välitettävä viesti, että unionin kansalaiset ovat kansalaisyhteiskuntaan ja demokratian toteuttamiseen osallistumisen kautta itsekin keskeisessä asemassa lujitettaessa näitä oikeuksia.
(6)
Jotta unionin kansalaiset voisivat tehdä tietoon perustuvia päätöksiä siitä, haluavatko he käyttää oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen, ei riitä, että heille tiedotetaan kyseisestä oikeudesta sinänsä. Ratkaisevan tärkeää on, että heillä on riittävästi tietoa muista oikeuksista, jotka unionin lainsäädäntö takaa heille rajat ylittävissä tilanteissa. Tällaisen tiedon avulla he voivat myös käyttää kyseisiä muita oikeuksia täysimääräisesti, jos he päättävät hyödyntää oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen.
(7)
Siitä lähtien, kun oikeus vapaaseen liikkuvuuteen ja oleskeluun otettiin vuonna 1958 käyttöön Rooman sopimuksella yhtenä neljästä perusvapaudesta, on voitu havaita, että kyseisestä oikeudesta on yhtenä sisämarkkinoiden luomisen peruspilarina hyötyä jäsenvaltioiden talouksille ja yksittäisille unionin kansalaisille.
(8)
Unionin kansalaiset arvostavat suuresti oikeutta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella ja pitävät sitä yhtenä keskeisistä unionin kansalaisuuteen liittyvistä henkilökohtaisista oikeuksista. Se ilmentää Euroopan yhdentymisen merkitystä ja edistää sen arvon ymmärtämistä sekä tukee kansalaisten osallistumista unionin rakentamiseen.
(9)
Vaikka oikeus vapaaseen liikkuvuuteen ja oleskeluun perustuukin vankasti unionin primaarioikeuteen ja vaikka sitä on kehitetty merkittävästi unionin johdetussa oikeudessa, kansalaiset huomaavat oikeuksia käyttäessään, että lainsäädännön ja käytännön elämän välillä on vielä kuilu. Sen lisäksi, että liikkuvuuden edut eivät ole aina selviä, unionin kansalaiset kokevat toisessa jäsenvaltiossa asumiseen ja työskentelemiseen liittyvän liikaa käytännön esteitä.
(10)
Lokakuun 27 päivänä 2010 annetussa kertomuksessa ”Katsaus Euroopan unionin kansalaisuuteen vuonna 2010 - Unionin kansalaisoikeuksien esteiden poistaminen” komissio käsitteli suurimpia esteitä, joita kansalaiset edelleen kohtaavat päivittäin pyrkiessään käyttämään unionin kansalaisen oikeuksiaan, etenkin rajat ylittävissä tilanteissa, ja hahmotteli 25 konkreettista toimenpidettä kyseisten esteiden poistamiseksi. Yhtenä esteenä mainittiin tiedon puute. Komissio totesi katsauksessaan, että unionin kansalaiset eivät pysty käyttämään oikeuksiaan, koska he eivät tunne niitä, ja se ilmoitti aikovansa lisätä unionin kansalaisille suunnattavaa tiedottamista heidän oikeuksistaan ja etenkin oikeudesta vapaaseen liikkuvuuteen.
(11)
Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa annetaan jokaiselle unionin kansalaiselle oikeus liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella, äänioikeus ja vaalikelpoisuus Euroopan parlamentin vaaleissa ja kunnallisvaaleissa siinä jäsenvaltiossa, jossa hän asuu, samoin edellytyksin kuin tämän valtion kansalaisilla, oikeus saada minkä tahansa jäsenvaltion diplomaatti- ja konsuliviranomaisilta suojelua samoin edellytyksin kuin tämän valtion kansalaisilla ollessaan sellaisen kolmannen maan alueella, jossa jäsenvaltiolla, jonka kansalainen hän on, ei ole edustusta, oikeus vedota Euroopan parlamenttiin, oikeus kääntyä Euroopan oikeusasiamiehen ja unionin toimielinten puoleen ja useita muita oikeuksia eri aloilla, kuten oikeus tavaroiden ja palvelujen vapaaseen liikkuvuuteen, kuluttajansuojaan ja kansanterveyteen, tasa-arvoisiin mahdollisuuksiin ja tasa-arvoiseen kohteluun, työhön ja sosiaaliturvaan.
(12)
Lissabonin sopimuksella otettiin käyttöön uusia oikeuksia, erityisesti kansalaisaloite, josta määrätään sen 1 artiklan 12 alakohdassa ja 2 artiklan 37 alakohdassa (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11 artikla ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 24 artikla) ja jossa vähintään miljoona kansalaista merkittävästä määrästä jäsenvaltioita voi kehottaa komissiota tekemään ehdotuksen unionin toimivaltaan kuuluvalta alalta, jolloin kansalaiset voivat aktiivisesti osallistua unionin politiikan toteuttamiseen ja olla suoraan mukana muokkaamassa unionin oikeuden kehitystä (5).
(13)
Euroopan parlamentti on toiminut suorana rajapintana kansalaisten ja unionin välillä vuodesta 1979 lähtien, jolloin pidettiin sen ensimmäiset välittömät vaalit. Euroopan parlamentilla ja sen jäsenillä on keskeinen asema tiedotettaessa unionin kansalaisuuteen liittyvistä oikeuksista ja eduista, pyrittäessä nostamaan esille unionin kansalaisten huolenaiheita toimintapolitiikkojen määrittelyssä ja edistettäessä unionin kansalaisten aktiivista osallistumista. Tietoisuuden lisääminen unionin kansalaisten oikeuksista, sukupuolten tasa-arvosta, naisten ja miesten osallistumisesta demokratian toteuttamiseen unionissa, mukaan luettuina heidän vaalioikeutensa äänestäjinä ja ehdokkaina siinä jäsenvaltiossa, jossa he asuvat, sekä Euroopan parlamentin toimivaltuuksista lainsäädäntömenettelyssä on tärkeää myös vuonna 2014 pidettävien Euroopan parlamentin vaalien kannalta. Tällaisten tiedotustoimien vaikutusta olisi lisättävä tiivistämällä koordinointia ja hyödyntämällä synergioita suhteessa vastaaviin toimiin, joita unionin toimielimet, erityisesti Euroopan parlamentti, Euroopan tason poliittiset puolueet ja säätiöt sekä jäsenvaltiot toteuttavat vaalien edellä.
(14)
Lisäksi on tärkeää tiedottaa unionin kansalaisille, jotka harkitsevat hyödyntävänsä oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen ja oleskeluun, heidän oikeuksistaan saada tai säilyttää sosiaaliturva unionin sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista koskevien säännösten perusteella, myös rajat ylittävään terveydenhuoltoon liittyvien oikeuksien osalta. Kyseisten säännösten tarkoituksena on varmistaa, että he eivät menetä sosiaaliturvaan liittyviä oikeuksia muuttaessaan unionissa. Kansalaisille olisi myös tiedotettava opintosuoritusten, korkeakoulututkintojen ja ammattipätevyyden tunnustamisesta sekä sosiaalisista ja kansalaisuuteen liittyvistä taidoista, jotka ovat osa elinikäisen oppimisen avaintaitoja koskevaa eurooppalaista viitekehystä (6) ja joiden avulla he voivat täysimääräisesti osallistua kansalaisyhteiskuntaan ja käyttää heille unionin oikeuden mukaan kuuluvia oikeuksia.
(15)
Unionin kansalaisille olisi tiedotettava paremmin myös heidän oikeuksistaan matkustajina heidän matkustaessaan millä tahansa liikennemuodolla unionissa sekä heidän oikeuksistaan kuluttajina rajat ylittävässä kaupankäynnissä. Kun unionin kansalaiset voivat luottaa siihen, että heidän oikeuksiaan kuluttajina suojellaan tehokkaasti, he pystyvät osallistumaan unionin tavaroiden ja palvelujen markkinoiden kehittämiseen, jolloin niiden kaikki mahdollisuudet voivat toteutua entistä tehokkaammin kansalaisten hyödyksi. Kansalaisille olisi vastaavasti tiedotettava paremmin yleistä tuoteturvallisuutta ja markkinavalvontaa koskevista säännöistä, jotta he tietävät, miten heidän terveyttään ja oikeuksiaan suojellaan koko unionissa, etenkin silloin, kun kyseessä ovat uhkat tai riskit, joista he eivät selviydy yksityishenkilöinä. Lisäksi on tärkeää lisätä unionin kansalaisten tietoisuutta heidän oikeuksistaan rajat ylittävään terveydenhuoltoon ja siihen liittyvistä toimenpiteistä, kuten sähköisistä terveydenhuoltopalveluista (eHealth) ja telelääketieteestä, jotta he voivat hyötyä turvallisesta ja laadukkaasta terveydenhuollosta eri jäsenvaltioissa.
(16)
Tämän päätöksen tavoitteena on myötävaikuttaa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden toteutumiseen, sillä henkilöiden vapaan liikkuvuuden helpottaminen ja työntekijöiden liikkuvuuden lisääminen ovat tärkeitä keinoja puuttua seurauksiin, joita väestörakenteen muutos aiheuttaa työmarkkinoille, ja parantaa ihmisten työllistyvyyttä ja Euroopan teollisuudenalojen kilpailukykyä. Tämän päätöksen pitkän aikavälin tavoitteena on lisäksi tukea tutkimusta ja innovointia unionissa, varsinkin kun työttömyysaste on nykyisin hälyttävän korkea tietyissä jäsenvaltioissa.
(17)
Euroopan kansalaisten teemavuonna järjestettävissä viestintä-, koulutus- ja tiedotuskampanjoissa olisi myös otettava huomioon tarkemmin rajattujen ja heikossa asemassa olevien ryhmien tarpeet. Tiedon olisi oltava maksutonta ja saatavissa unionin kaikilla virallisilla kielillä. Tietoa olisi tarjottava selkeällä kielellä ja yhteistyössä paikallisten, alueellisten ja kansallisten viranomaisten, tiedotusvälineiden, kansalaisyhteiskunnan ja valtiosta riippumattomien järjestöjen kanssa. Kaikki eri sidosryhmät voisivat harkita sellaisia aloitteita kuin kirjoituskilpailut sekä toimintasuunnitelmien ja oppaiden, verkkofoorumien ja kouluissa ja yliopistoissa järjestettävien kampanjoiden kehittäminen.
(18)
Unionin kansalaisten ja heitä edustavien järjestöjen aktiivinen rooli on unionin toiminnan ytimessä. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 10 ja 11 artiklassa korostetaan osallistuvan demokratian kaikkien osa-alueiden merkitystä sekä kansalaisten ja heidän etujärjestöjensä tehtävää mielipiteiden tunnetuksi tekemisessä ja vaihtamisessa kaikilla unionin toiminta-aloilla. Unionin toimielinten olisi edistettävä aktiivista demokraattista osallistumista päätöksentekoon käymällä avointa, läpinäkyvää ja säännöllistä vuoropuhelua kansalaisyhteiskunnan kanssa, jotta voidaan varmistaa unionin toiminnan johdonmukaisuus ja avoimuus. Unionin kansalaisten aktiivista osallistumista olisi helpotettava myös edistämällä oikeutta tutustua asiakirjoihin ja tiedonsaantia sekä hyvää hallintoa ja hallintotapaa.
(19)
Koulutuspolitiikalla on suuri merkitys, kun kansalaisille ja erityisesti nuorille tiedotetaan unionin kansalaisuuden käsitteestä ja siihen liittyvistä oikeuksista. Sen avulla voidaan myös edistää monikielisyyttä ja opiskelijoiden, opettajien, ammatillisessa koulutuksessa olevien ja heidän ohjaajiensa liikkuvuutta sekä edistää elinikäisen oppimisen avaintaitoja koskevan eurooppalaisen viitekehyksen mukaisia sosiaalisia ja kansalaisuuteen liittyviä taitoja, joiden avulla he voivat täysimääräisesti osallistua kansalaisyhteiskuntaan ja käyttää kattavasti heille unionin oikeuden mukaan kuuluvia oikeuksia. Olisi voitava toteuttaa erityistoimia, joilla lisätään tietoisuutta mahdollisuuksista tehdä vapaaehtoistyötä, opiskella ulkomailla, suorittaa harjoittelu toisessa jäsenvaltiossa tai osallistua unionin koulutusalan vaihto-ohjelmiin.
(20)
Euroopan kansalaisten teemavuonna komissio julkaisee Euroopan unionin kansalaisuutta vuonna 2013 käsittelevän katsauksen, jossa kuvataan yksityiskohtaisesti vuonna 2010 julkaistun katsauksen jälkeen tapahtunutta edistystä ja ehdotetaan lisätoimia unionin kansalaisuuteen liittyvien oikeuksien käyttämisessä vielä jäljellä olevien esteiden poistamiseksi. Neuvoston on mahdollista katsauksen perusteella hyväksyä säännöksiä unionin kansalaisuuteen liittyvien oikeuksien lujittamiseksi tai lisäämiseksi.
(21)
Unionin kansalaisille olisi lisäksi tiedotettava monikielisestä Sinun Eurooppasi -verkkoportaalista, joka on kansalaisten ja yritysten oikeuksia unionissa käsittelevä keskitetty tietopiste.
(22)
Europe Direct -tiedotuspisteet ovat unionin ja sen kansalaisten välisiä paikallisia kohtaamispaikkoja, ja niiden olisi tehtävä tiivistä yhteistyötä Euroopan parlamentin kanssa tiedotuskampanjoissa helpottamalla paikallista ja alueellista keskustelua unionista, välittämällä ja levittämällä tiedotusaineistoa yleisölle ja tarjoamalla mahdollisuuden antaa palautetta unionin toimielimille.
(23)
Kaikissa Euroopan kansalaisten teemavuotta koskevissa ja sen yhteydessä käynnistettävissä aloitteissa olisi pyrittävä lisäämään unionin kansalaisten, unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden välistä yhteisymmärrystä. Tämä tarkoittaa tietoisuuden lisäämistä kansalaisten oikeuksista viranomaisten keskuudessa niin unionin kuin kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla.
(24)
Euroopan neuvosto on vuonna 1949 tapahtuneesta perustamisestaan lähtien ollut johtavassa asemassa koulutuksen ja kulttuurin aloilla, sillä se on edistänyt ja luonut Euroopan laajuisia kulttuuriverkostoja ja edistänyt kulttuurien välistä vuoropuhelua sekä kielellistä moninaisuutta. Unionin olisi sen vuoksi Euroopan kansalaisten teemavuoden yhteydessä kehitettävä synergioita Euroopan neuvoston tällä alalla tekemän työn kanssa.
(25)
Jäsenvaltioilla on ensisijainen vastuu lisätä kansalaisten tietoisuutta heidän oikeuksistaan unionin kansalaisina. Tähän sisältyy unionia koskeva tiedotus ja kohdennettu uutisointi kaikkien unionin toimielinten toiminnasta. Unionin tason toimet täydentävät kansallisen, alueellisen tai paikallisen tason toimia ja tuovat niihin oman lisänsä kumppanuuteen perustuvasta EU-viestinnästä 22 päivänä lokakuuta 2008 allekirjoitetussa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission poliittisessa julistuksessa (7) painotetulla tavalla. Unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden olisi lujitettava yhteistyötä tiedotusvälineiden kanssa ja sitouduttava antamaan niille laadukasta tietoa unionista.
(26)
Euroopan kansalaisten teemavuodeksi suunniteltujen toimien tehokkuuden ja vaikuttavuuden optimoimiseksi on tärkeää toteuttaa valmistelutoimia vuonna 2012 Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (8) (varainhoitoasetus) 49 artiklan 6 kohdan mukaisesti.
(27)
Olisi myös toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä väärinkäytösten ja petosten estämiseksi sekä ryhdyttävä tarvittaessa toimiin menetettyjen, perusteettomasti maksettujen tai väärinkäytettyjen varojen takaisinperimiseksi Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 (9), komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (10) ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 (11) mukaisesti.
(28)
Muihin kuin Euroopan kansalaisten teemavuoden talousarviosta rahoitettaviin toimiin voidaan myöntää unionin rahoitusta olemassa olevista unionin ohjelmista tai rakennerahastoista, erityisesti vuosien 2007-2013 Kansalaisten Eurooppa -ohjelmasta sekä vuosien 2007-2013 perusoikeuksia ja kansalaisuutta koskevasta erityisohjelmasta, joka on osa perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaa, elinikäisen oppimisen ohjelmasta, Erasmus-ohjelma mukaan luettuna, Nuoret liikkeellä -aloitteesta ja Media-ohjelmasta.
(29)
Tulevia teemavuosia silmällä pitäen olisi toteutettava osana Euroopan kansalaisten teemavuotta toteutettujen toimenpiteiden perusteellinen arviointi. Tällaiseen kertomukseen olisi sisällyttävä tulevia toimia koskevia ajatuksia ja parhaita käytäntöjä siitä, miten kansalaiset voidaan tehokkaimmin tavoittaa ja osallistaa, ja sen olisi mahdollisuuksien mukaan perustuttava Euroopan kansalaisten teemavuodesta saatuihin vertailukelpoisiin määrällisiin tietoihin.
(30)
Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa Euroopan kansalaisten teemavuoden tavoitteita eli lisätä tietoisuutta ja tietämystä unionin kansalaisuuteen liittyvistä oikeuksista ja velvollisuuksista, jotta kansalaiset voivat hyödyntää täysimääräisesti oikeuttaan liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella ja tässä yhteydessä myös edistää sitä, että unionin kansalaiset voivat käyttää muita unionin kansalaisuuteen liittyviä oikeuksia, koska tähän tarvitaan monenvälisiä kumppanuuksia, valtioiden välistä tietojen vaihtoa sekä tietoisuuden lisäämistä ja hyvien käytäntöjen levittämistä unionin laajuisesti, vaan ne voidaan Euroopan kansalaisten teemavuoden laajuuden vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Kohde
Nimetään vuosi 2013 Euroopan kansalaisten teemavuodeksi.
2 artikla
Tavoitteet
1. Euroopan kansalaisten teemavuoden yleistavoitteena on lisätä tietoisuutta ja tietämystä unionin kansalaisuuteen liittyvistä oikeuksista ja velvollisuuksista, jotta kansalaiset voivat hyödyntää täysimääräisesti oikeuttaan liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella. Tässä yhteydessä Euroopan kansalaisten teemavuoden tavoitteena on myös edistää sitä, että unionin kansalaiset voivat käyttää muita unionin kansalaisuuteen liittyviä oikeuksia.
2. Edellä olevan 1 kohdan perusteella Euroopan kansalaisten teemavuoden erityistavoitteet ovat seuraavat:
a)
lisätä unionin kansalaisten tietoisuutta oikeudesta vapaaseen liikkuvuuteen ja oleskeluun unionin alueella ja kyseisessä yhteydessä kaikista muista unionin kansalaisille taatuista oikeuksista ilman syrjintää, mukaan luettuna oikeus äänestää kunnallisvaaleissa ja Euroopan parlamentin vaaleissa siinä jäsenvaltiossa, jossa he asuvat;
b)
lisätä tietoisuutta unionin kansalaisten, myös nuorten, keskuudessa siitä, miten he voivat konkreettisesti hyötyä unionin tarjoamista oikeuksista, sekä olemassa olevista toimintalinjoista ja ohjelmista, joilla tuetaan kyseisten oikeuksien käyttämistä;
c)
herättää keskustelua unionin kansalaisuuteen erottamattomasti kuuluvan, vapaata liikkuvuutta ja oleskelua koskevan oikeuden vaikutuksista ja sen tuomista mahdollisuuksista, jotta voidaan edistää ja lujittaa unionin kansalaisten aktiivista kansalaisvaikuttamista ja demokraattista osallistumista erityisesti unionin politiikan aloja ja Euroopan parlamentin vaaleja käsittelevillä kansalaisfoorumeilla ja siten vahvistaa yhteiskunnallista yhteenkuuluvuutta, kulttuurista monimuotoisuutta, yhteisvastuuta, naisten ja miesten tasa-arvoa, keskinäistä kunnioitusta ja tunnetta yhteisestä eurooppalaisesta identiteetistä unionin kansalaisten keskuudessa Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa, Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistettujen unionin keskeisten arvojen perusteella.
3 artikla
Aloitteet
1. Edellä 2 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettuihin toimenpiteisiin voivat sisältyä seuraavat unionin sekä kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla toteutettavat aloitteet:
a)
suurelle yleisölle ja tarkemmin rajatuille ryhmille suunnattujen viestintä-, uutisointi-, koulutus- ja tiedotuskampanjoiden järjestäminen;
b)
tietojen, kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihtaminen unionin, kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten sekä muiden julkisten organisaatioiden ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen keskuudessa;
c)
konferenssien, kuulemistilaisuuksien, myös internetin avulla pidettävien, ja muiden tapahtumien järjestäminen, jotta edistetään keskustelua ja lisätään tietoisuutta vapaata liikkuvuutta ja oleskelua koskevan oikeuden merkityksestä ja sen tuomista eduista sekä yleisemmin unionin kansalaisuuden käsitteestä ja siihen liittyvistä oikeuksista;
d)
olemassa olevien monikielisten osallistumisvälineiden käyttäminen, mukaan luettuina kansalaisaloitteen ja julkisten kuulemisten kaltaisten suoran demokratian välineiden käyttäminen, jotta kannustetaan kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja kansalaisten aktiivista osallistumista Euroopan kansalaisten teemavuoteen;
e)
monikielisten Europe Direct -tiedotuspisteiden ja Sinun Eurooppasi -verkkoportaalin kaltaisten olemassa olevien kansalaistiedottamisvälineiden, myös nykyaikaisten tieto- ja viestintäteknisten välineiden, aseman ja näkyvyyden vahvistaminen tärkeänä osana keskitettyä tietojärjestelmää unionin kansalaisten oikeuksista;
f)
SOLVIT-verkon kaltaisten ongelmanratkaisuvälineiden aseman ja näkyvyyden vahvistaminen, jotta unionin kansalaiset voivat paremmin käyttää ja puolustaa unionin lainsäädännön mukaisia oikeuksiaan;
g)
Euroopan parlamentin vetoomusvaliokuntaa ja Euroopan oikeusasiamiestä koskevien tietojen antaminen unionin kansalaisille, jotta he voivat paremmin käyttää ja puolustaa unionin lainsäädännön mukaisia oikeuksiaan; ja
h)
sellaisen Euroopan unionin kansalaisuutta käsittelevän katsauksen edistäminen, joka perustuu kansalaisten ja sidosryhmien syvälliseen keskusteluun ja aktiiviseen panokseen ja jossa määritetään muita esteitä, jotka estävät unionin kansalaisia käyttämästä täysimääräisesti unionin kansalaisuuteen liittyviä oikeuksia, sekä edistetään asianmukaisia strategioita näiden esteiden poistamiseksi.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin aloitteisiin liittyvät yksityiskohdat esitetään liitteessä.
3. Komissio ja jäsenvaltiot voivat määrittää muita toimia, jotka voisivat myötävaikuttaa 2 artiklassa vahvistettujen Euroopan kansalaisten teemavuoden tavoitteiden saavuttamiseen, ja sallia Euroopan kansalaisten teemavuoden nimen käyttämisen näiden toimien edistämisessä, jos ne myötävaikuttavat kyseisten tavoitteiden saavuttamiseen.
4. Euroopan kansalaisten teemavuoden yhteydessä järjestettävissä aloitteissa on kiinnitettävä huomiota unionin kansalaisten oikeuksien käyttämisessä olevien esteiden määrittämiseen ja asianmukaisten keinojen ja strategioiden edistämiseen kyseisten esteiden poistamiseksi sekä kulttuurien välisen syrjintää koskevan yhteisymmärryksen ja syrjinnän torjunnan edistämiseen. Sen vuoksi on haettava synergioita mainittujen aloitteiden sekä perusoikeuksien, kansalaisoikeuksien, työllisyyden ja sosiaaliasioiden, koulutuksen ja kulttuurin alalla olemassa olevien välineiden ja ohjelmien välillä.
4 artikla
Koordinointi ja täytäntöönpano unionin tasolla
1. Komissio tekee tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean, alueiden komitean sekä paikallisten ja alueellisten viranomaisten kanssa samoin kuin paikallisia ja alueellisia eturyhmiä edustavien laitosten ja järjestöjen kanssa.
2. Komissio kutsuu koolle kansalaisuuden alalla toimivien ja kansalaisten oikeuksia puolustavien tai koulutusta ja kulttuuria edistävien eurooppalaisten tai kansalaisyhteiskunnan järjestöjen tai laitosten sekä muiden sidosryhmien edustajia avustamaan komissiota Euroopan kansalaisten teemavuoden toteuttamisessa unionin tasolla.
3. Komissio pyrkii hyödyntämään mahdollisia synergioita eri Euroopan kansalaisten teemavuosien välillä arvioimalla niiden saavutuksia, seuraamalla jäljellä olevia puutteita ja antamalla tarvittaessa tilastotietoja ja varmistamalla siten Euroopan kansalaisten teemavuoden tavoitteiden tehokkaan toteutumisen.
4. Komissio panee tämän päätöksen täytäntöön unionin tasolla.
5 artikla
Rahoitussäännökset
1. Liitteen A osassa tarkoitetuista unionin laajuisista toimenpiteistä tehdään hankintasopimus tai niille myönnetään unionin yleisestä talousarviosta rahoitettava avustus.
2. Liitteen B osassa tarkoitetuille unionin laajuisille toimenpiteille voidaan myöntää tukea unionin yleisestä talousarviosta.
6 artikla
Kansainvälinen yhteistyö
Komissio voi tehdä Euroopan kansalaisten teemavuoteen liittyvää yhteistyötä asiaankuuluvien kansainvälisten organisaatioiden, erityisesti Euroopan neuvoston, kanssa.
7 artikla
Unionin taloudellisten etujen suojaaminen
1. Komissio varmistaa tämän päätöksen nojalla rahoitettavien toimien toteutuksen yhteydessä, että unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, korruptiota ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja perusteettomasti maksettujen määrien takaisinperinnällä ja, jos väärinkäytöksiä havaitaan, tehokkailla, oikeasuhteisilla ja varoittavilla seuraamuksilla. Komissio voi tämän päätöksen nojalla suorittaa paikalla tehtäviä tarkastuksia asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 mukaisesti. Tarkastukset tekee tarvittaessa Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) asetuksen (EY) N:o 1073/1999 mukaisesti.
2. Tämän päätöksen nojalla rahoitettavissa unionin toimissa asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla väärinkäytöksellä tarkoitetaan jokaista unionin oikeuden säännöksen tai määräyksen taikka sopimusvelvoitteen rikkomista, joka johtuu taloudellisen toimijan teosta tai laiminlyönnistä ja jonka tuloksena on tai voisi olla vahinko unionin yleiselle talousarviolle perusteettoman menon takia.
3. Komissio lykkää toimea varten myönnetyn rahoitustuen suorittamista, vähentää tuen määrää tai perii sen takaisin, jos se havaitsee väärinkäytöksiä, erityisesti tämän päätöksen säännösten tai asianomaisen rahoitustuen myöntämistä koskevan päätöksen tai sopimuksen säännösten tai määräysten noudattamatta jättämistä, tai jos ilmenee, että toimea on komission hyväksyntää pyytämättä muutettu merkittävästi tavalla, joka on ristiriidassa sen luonteen tai sen toteutusta koskevien ehtojen kanssa.
4. Jos määräaikoja ei ole noudatettu tai jos toimen toteutuksen edistyminen ei anna perusteita kuin osaan myönnetystä rahoitustuesta, komissio pyytää tuensaajaa esittämään selvityksen asiasta tietyssä määräajassa. Jos tämä ei pysty antamaan tyydyttävää vastausta, komissio voi peruuttaa rahoitustuen loppuosan ja vaatia jo maksettujen määrien palauttamista.
5. Kaikki aiheettomasti maksetut määrät on palautettava komissiolle. Kaikkiin määriin, joita ei makseta takaisin ajoissa, lisätään korko varainhoitoasetuksessa säädettyjen edellytysten mukaisesti.
8 artikla
Seuranta ja arviointi
Komissio antaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2014 Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle kertomuksen tässä päätöksessä säädettyjen aloitteiden toteuttamisesta ja tuloksista sekä näitä aloitteita koskevan yleisarvion. Kertomus muodostaa perustan unionin tuleville toimintapolitiikoille, toimenpiteille ja toimille tällä alalla. Euroopan kansalaisten teemavuoden kokemusten pohjalta kertomuksessa esitetään lisäksi ajatuksia ja parhaita käytäntöjä siitä, miten kansalaisille voidaan tiedottaa paremmin heidän oikeuksistaan myös Euroopan kansalaisten teemavuoden päätyttyä.
9 artikla
Voimaantulo
Tämä päätös tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
10 artikla
Osoitus
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
Tehty Strasbourgissa 21 päivänä marraskuuta 2012.