РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 801/2013 НА КОМИСИЯТА
от 22 август 2013 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 1275/2008 по отношение на изискванията за екопроектиране към електрическото и електронното битово и офис оборудване във връзка с консумацията му на електроенергия в режим „в готовност“ и режим „изключен“, както и за изменение на Регламент (ЕО) № 642/2009 по отношение на изискванията за екопроектиране на телевизори
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г. за създаване на рамка за определяне на изискванията за екодизайн към продукти, свързани с енергопотреблението (1), и по специално член 15, параграф 1 от нея,
след консултация с Консултативния форум по екопроектиране,
като има предвид, че:
(1)
В член 16, параграф 2 от Директива 2005/32/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (2) се предвижда мярка за прилагане, като една от приоритетните мерки е намаляването на загубите в режим „в готовност“ за дадена продуктова група.
(2)
Консумацията на електроенергия на електрическо и електронно битово и офис оборудване в мрежови режим на готовност беше разгледана в техническото, екологично и икономическо проучване относно загубите в режим „в готовност“ и режим „изключен“, проведено през 2006/2007 г. С него се стигна до заключението, че възможността за свързване в мрежа се превръща в обща характеристика на битовото и офис оборудването. Регулаторният комитет за екопроектирането на продукти, консумиращи енергия, препоръча на 21 юни 2008 г. въпросът за мрежовия режим на готовност да се разгледа в отделна процедура, тъй като по това време липсваха данни.
(3)
Работният план за екопроектиране за периода 2009-2011 г. определи мрежовия режим на готовност като един от приоритетите. Съответно през периода 2010-2011 г. Комисията направи предварително проучване, в което бяха анализирани техническите, екологичните и икономическите аспекти на мрежовия режим на готовност. Проучването беше планирано съвместно със заинтересовани страни от ЕС и трети държави, като резултатите бяха направени обществено достояние.
(4)
Според резултатите от проучването консумацията на енергия от продуктите от областта на електрическото и електронното битово и офис оборудване, продавани в Общността, свързана със състояния, водещи до мрежови режим на готовност, е възлизала на 54 TWh за 2010 г., което се равнява на 23 милиона тона емисии на CO2. Ако не бъдат взети конкретни мерки се предвижда потреблението да нарасне до 90 TWh през 2020 г. Беше направено заключението, че консумацията на електроенергия, свързана с мрежовия режим на готовност, може да бъде намалена значително. Настоящият регламент следва да повиши степента на пазарно разпространение на технологиите, осигуряващи повишена енергийна ефективност в мрежови режим на готовност, което ще доведе до прогнозирани годишни икономии на енергия от 36 TWh през 2020 г. и 49 TWh през 2025 г. в сравнение със сценария на обичайната практика.
(5)
По-специално с проучването се установи, че функцията за управление на консумацията, която превключва оборудването към състояние на мрежови режим на готовност, когато то не изпълнява основната функция, е от основно значение за осигуряването на потенциалните икономии. Приема се, че оборудването, задействано повторно от външен или вътрешен сигнал за задействане, може да бъде в активен режим за ограничен период от време, независимо от своята(ите) основна(и) функция(и), например за да се даде възможност за сервизно обслужване или за изтегляне на програмно осигуряване. Управлението на консумацията следва да гарантира, че след като завърши изпълнението на задачите, продуктът се връща в състояние на мрежови режим на готовност.
(6)
Заключението на предварителното проучване е, че в мрежови режим на готовност е нужно да се въведат различни изисквания според степента на достъпност по мрежа. За целта бяха идентифицирани ограничен брой уреди HiNA, сред които маршрутизатор, мрежов комутатор, точка за достъп до безжична мрежа, концентратор и модем, чиято основна функция е обработката на мрежов трафик. Тъй като се очаква това оборудване да реагира на входящия трафик незабавно, състоянието на мрежови режим на готовност може да бъде еквивалентно на режим „неактивен“.
(7)
Като се има предвид, че функционалните възможности в условията на режим „в готовност“ и на мрежови режим на готовност са взаимосвързани и продуктовият обхват е същият, на 14 септември 2011 г. Консултативният форум по екопроектиране подкрепи становището, че изискванията за екопроектиране по отношение на мрежовия режим на готовност следва да бъдат формулирани в акт за изменение на съществуващия Регламент (ЕО) № 1275/2008 на Комисията (3).
(8)
Изискванията за режимите „в готовност“ и „изключен“, както и за мрежовия режим на готовност следва да бъдат преразгледани заедно. Като се има предвид, че датата за преразглеждане, определена в Регламент (ЕО) № 1275/2008, предшества влизането в сила на първия етап на изискванията за мрежовия режим на готовност, датата за преразглеждане на регламента следва да бъде отложена с една година.
(9)
Като се има предвид, че телевизорите, които са предмет на мерки за прилагане на екопроектиране, специфични за продукта, бяха изключени от обхвата на Регламент (ЕО) № 1275/2008, изискванията за екопроектиране за мрежови режим на готовност при телевизорите са включени в Регламент (ЕО) № 642/2009 на Комисията (4). Според резултатите от техническото, екологично и икономическо проучване на мрежовия режим на готовност изискванията за екопроектиране за мрежовия режим на готовност на телевизорите ще осигурят прогнозни икономии от 10 TWh до 2020 г.
(10)
По отношение на кафеварките, в рамките на Консултативните форуми по екопроектиране (5) от 16 декември 2011 г. и 18 април 2012 г. бе подкрепено становището, че не трябва да бъде приемана мярка за прилагане, специфична за продукта, а изискванията на Регламент (ЕО) № 1275/2008 следва да бъдат формулирани по-подробно за кафеварките.
(11)
С настоящия регламент се въвеждат спецификации за прилагане на изискванията за управление на консумацията на мощност на кафеварките по отношение на времето на закъснение по подразбиране, след което уредите превключват автоматично в режим „в готовност/изключен“.
(12)
Въз основа на резултатите от техническото, екологично и икономическо проучване на битовите кафеварки, проведено във връзка с Директивата за екопроектирането, може да се заключи, че ограничаването на времето на закъснение, след което кафеварките превключват автоматично в режим „в готовност/изключен“, ще доведе до допълнителни годишни икономии от над 2 TWh до 2020 г. Те не са взети предвид при допусканията за икономиите за Регламент (ЕО) № 1275/2008,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Изменения на Регламент (ЕО № 1275/2008
Регламент (ЕО) № 1275/2008 се изменя, както следва:
1)
Заглавието се заменя със следното:
2)
Член 1 се заменя със следното:
„Член 1
Предмет и обхват
Настоящият регламент определя изисквания за екопроектиране по отношение на консумацията на електроенергия в режим „в готовност“, режим „изключен“ и мрежови режим на готовност във връзка с пускането на пазара на електрическо и електронно битово и офис оборудване.
Настоящият регламент не се отнася за електрическо и електронно битово и офис оборудване, което, за да може да работи по предназначение, се предлага на пазара заедно с външни електрозахранващи устройства за понижено напрежение.“
3)
В член 2 се добавят следните определения:
„10.
„мрежа“ означава комуникационна инфраструктура с топология от връзки, архитектура, включително физическите компоненти, принципи на организация, комуникационни процедури и формати (протоколи);
11.
„мрежови режим на готовност“ означава състояние, при което оборудването е в състояние да възобнови изпълнението на функция чрез сигнал за задействане от разстояние, постъпил чрез мрежова връзка;
12.
„сигнал за задействане от разстояние“ означава сигнал, произведен извън оборудването и постъпващ по мрежа;
13.
„мрежов порт“ означава жичен или безжичен физически интерфейс за мрежова връзка, намиращ се върху оборудването, чрез който то може да бъде задействано от разстояние;
14.
„логически мрежов порт“ означава мрежова технология, функционираща през физически мрежов порт;
15.
„физически мрежов порт“ означава физическата (апаратна) среда на мрежовия порт. Даден физически мрежов порт може да бъде използван от две или повече мрежови технологии;
16.
„достъпност по мрежа“ означава способността на оборудването да възобновява изпълнението на функции след като на мрежов порт е регистриран сигнал за задействане от разстояние;
17.
„оборудване, свързвано към мрежа“ означава оборудване, което може да се свързва към мрежа и има един или повече мрежови портове;
18.
„оборудване, свързвано към мрежа, с висока степен на достъпност по мрежа“ (оборудване HiNA) означава оборудване, което изпълнява като основна(и) функция(и) само и изключително една или повече от следните функции: маршрутизатор, мрежов комутатор, точка за достъп до безжична мрежа, концентратор, модем, телефон за гласови съобщения чрез интернет протокол (VoIP), видеотелефон;
19.
„оборудване, свързвано към мрежа, с функционални възможности за висока степен на достъпност по мрежа“ (оборудване с функционални възможности HiNA) означава оборудване с функционални възможности на маршрутизатор, мрежов комутатор, точка за достъп до безжична мрежа или комбинация от тях, но не е оборудване, свързвано към мрежа, с висока степен на достъпност по мрежа (оборудване HiNA);
20.
„маршрутизатор“ означава мрежово устройство, чиято основна функция е да определя оптималния маршрут, по който следва да се препраща мрежовият трафик. Маршрутизаторите препращат пакети от една мрежа към друга въз основа на информацията от мрежовия слой (L3);
21.
„мрежов комутатор“ означава мрежово устройство, чиято основна функция е да филтрира, препраща и разпределя кадри въз основа на адреса на местоназначение, съдържащ се във всеки кадър. Всички комутатори работят поне на нивото на каналния слой (L2);
22.
„точка за достъп до безжична мрежа“ означава устройство, чиято основна функция е да осигури връзка чрез протокола IEEE 802.11 (Wi-Fi) до множество клиенти;
23.
„концентратор“ означава мрежово устройство, което съдържа множество портове и се използва за свързване на сегменти от локална мрежа;
24.
„модем“ означава устройство, чиято основна функция е да предава и приема цифрово модулирани аналогови сигнали по жична мрежа;
25.
„печатащо оборудване“ означава оборудване, което извежда върху хартия резултатите от подаваните електронни данни. Печатащото оборудване може да има допълнителни функции и може да се предлага на пазара като многофункционално устройство или многофункционално изделие;
26.
„голямоформатно печатащо оборудване“ означава печатащо оборудване, проектирано за печатане върху носители А2 и по-големи, включително оборудване, проектирано да работи с ролен носител с широчина най-малко 406 mm;
27.
„система за дистанционно присъствие“ означава специализирана система с висока разделителна способност за видеоконферентна връзка и за съвместна работа, която включва потребителски интерфейс, камера с висока разделителна способност, екран, озвучителна система и възможност за кодиране и декодиране на видео и звуков сигнал;
28.
„битова кафеварка“ означава уред с нетърговска цел за варене на кафе;
29.
„битова кафеварка за шварцкафе“ означава битова кафеварка, която за извлича кафето чрез просмукване;
30.
„нагревател“ означава елемент от кафеварка, който преобразува електроенергията в топлина за загряване на вода;
31.
„подгряване на каната“ означава функция за затопляне на кана, която се намира върху кафеварката;
32.
„цикъл на варене“ означава процес, който трябва да завърши, за да се приготви кафето;
33.
„самопочистване“ означава процес, който кафеварката извършва, за да почисти вътрешността си. Този процес може да бъде обикновено изплакване или процес на измиване с използване на специфични добавки;
34.
„премахване на накипа“ означава процес, който кафеварката извършва, за да премахне напълно или частично потенциален накип във вътрешността си;
35.
„настолен терминален клиент“ означава компютър, който разчита на връзка с отдалечени изчислителни ресурси (напр. компютърен сървър, отдалечена работна станция), за да придобие основните си функционални възможности и при който дисковите запаметяващи устройства не са неделима част от продукта. Основният модул на настолен терминален клиент трябва да бъде предназначен за използване на постоянно място (напр. върху бюро), а не за преносимост. Настолните терминални клиенти могат да извеждат информация на външен или, когато е част от продукта, вътрешен екран;
36.
„работна станция“ означава високопроизводителен компютър за един потребител, използван предимно за графични приложения, автоматизирано проектиране, разработване на програми, финансови и научни приложения, както и за други задачи, изискващи висока изчислителна мощност, със следните характеристики:
а)
има средно време между отказите (MTBF) най-малко 15 000 часа;
б)
поддържа код за коригиране на грешки (ККГ) и/или буферирана памет;
в)
отговаря на три от следните пет характеристики:
1)
има допълнително захранване за високопроизводителни графични карти (т.е. допълнително захранване от 12 V чрез PCI-E с 6 извода);
2)
системата му е опроводена за прорезен съединител, по-голям от × 4 PCI-E, върху дънната платка в допълнение към графичния(те) прорезен(ни) съединител(и) и/или поддръжка на PCI-X;
3)
не поддържа многопроцесорни графични карти с обща памет (UMA);
4)
включва пет или повече съединители PCI, PCI-E или PCI-X;
5)
може да поддържа много процесори - два или повече централни процесори (трябва да поддържа физически отделни процесорни корпуси/гнезда, тоест това изискване не е удовлетворено, ако се поддържа един многоядрен процесор);
37.
„преносима работна станция“ означава компютър с високи показатели за един потребител, използван предимно за графични приложения, автоматизирано проектиране, разработване на програми, финансови и научни приложения, както и за други задачи, изискващи висока изчислителна мощност, с изключение на игри, и който е проектиран специално за преносимост и за продължителна работа със или без директна връзка към захранващ източник с променливо напрежение. Преносимите работни станции използват вграден екран и могат да работят с вградена акумулаторна батерия или друг преносим захранващ източник. Повечето преносими работни станции използват външно захранващо устройство и имат вградена клавиатура и показващо устройство.
Преносимата работна станция има следните характеристики:
а)
има средно време между отказите (MTBF) най-малко 13 000 часа;
б)
има поне една отделна графична карта (dGfx), отговаряща на класификация Г3 (с големина на кадровия буфер 128 бита), Г4, Г5, Г6 или Г7;
в)
поддържа включването на три или повече вътрешни запаметяващи устройства;
г)
поддържа системна памет от поне 32 GB;
38.
„малък сървър“ означава вид компютър, който обикновено използва компоненти на настолни компютри в конструкция на настолен компютър, но е предназначен да действа предимно като запаметяващо устройство за други компютри и да изпълнява функции като осигуряване на услуги за мрежова инфраструктура и съхраняване на данни/медии, и който има следните характеристики:
а)
проектиран е като тип „поставка“, тип „кула“ или в друга форма, подобна на тези на настолните компютри, така че системите за обработка на данни, запаметяване и осъществяване на връзка с мрежата се намират в една кутия;
б)
проектиран е да работи 24 часа на ден и 7 дни в седмицата;
в)
проектиран е главно за работа в среда с множество едновременно действащи потребители, които обслужва посредством свързани в мрежа клиентски устройства;
г)
когато се пуска на пазара с операционна система, операционната система е проектирана за домашен сървър или за нископроизводителни сървърни приложения;
д)
не се пуска на пазара с отделна графична карта (dGfx), отговаряща на класификация, различна от G1;
39.
„компютърен сървър“ означава компютърен продукт, който предоставя услуги и управлява мрежовите ресурси на клиентски терминали като настолни компютри, преносими компютри, настолни терминални клиенти, телефони с интернет протокол (IP) или други компютърни сървъри. Компютърният сървър обикновено се пуска на пазара за използване в центрове за данни и в офисна/корпоративна среда. Достъпът до компютърен сървър се осъществява преди всичко чрез мрежови връзки, а не чрез преки потребителски входни устройства като клавиатура или мишка.
Компютърният сървър има следните характеристики:
а)
проектиран е да поддържа операционни системи (ОС) за компютърни сървъри и/или програми за управление на ОС и е предназначен да изпълнява инсталирани от потребителя корпоративни приложения;
б)
поддържа код за коригиране на грешки (ККГ) и/или буферирана памет (включително буферирани модули на памети с двустранно разположение на изводите (DIMM) и конфигурации от вида „буфер върху платката“ (BOB);
в)
пуска се на пазара с едно или повече захранващи устройства от вида променливо напрежение/постоянно напрежение;
г)
всички процесори имат достъп до споделена системна памет и са независимо достъпни за отделна ОС или програма за управление на ОС.“
4)
Член 3 се заменя със следното:
„Член 3
Изисквания за екопроектиране
Изискванията за екопроектиране по отношение на консумацията на електроенергия в режим „в готовност“, режим „изключен“ и мрежови режим на готовност са определени в приложение II.“
5)
Член 7 се заменя със следното:
„Член 7
Преразглеждане
Комисията преразглежда настоящия регламент и представя резултатите от преразглеждането пред Консултативния форум не по-късно от 7 януари 2016 г. в светлината на техническия напредък. Преразглеждането ще бъде насочено по-специално към обхвата и изискванията за режима „в готовност/изключен“ и целесъобразността и нивото на изискванията за мрежовия режим на готовност във връзка с третия етап на изпълнение (2019 г.).
Преразглеждането може да е насочено inter alia към професионално оборудване и продукти, оборудвани с електродвигатели, управлявани с дистанционно управление.“
6)
Член 8 се заменя със следното:
„Член 8
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Точка 1 от приложение II се прилага считано от 7 януари 2010 г.
Точка 2 от приложение II се прилага считано от 7 януари 2013 г.
Точка 3 от приложение II се прилага считано от 1 януари 2015 г.
Точка 4 от приложение II се прилага считано от 1 януари 2017 г.
Точка 5 от приложение II се прилага считано от 1 януари 2019 г.
Точка 6 от приложение II се прилага считано от 1 януари 2015 г.
Точка 7 от приложение II се прилага считано от 1 януари 2015 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.“
7)
Приложение II се изменя, както следва:
а)
в точка 2 буква г) се заменя със следното:
„г)
Управление на консумацията за всяко оборудване, различно от оборудване, свързвано към мрежа
Оборудването трябва, освен когато това е нецелесъобразно за използването по предназначение, да предлага функция за управление на консумацията или подобна функция. Когато оборудването не работи с основната си функция и друг(и) продукт(и), консумиращ(и) енергия, не е(са) зависим(и) от функциите му, функцията за управление на консумацията трябва след възможно най-краткия интервал от време, съвместим с използването по предназначение, да превключва оборудването автоматично към:
-
режим „в готовност“, или
-
режим „изключен“, или
-
друго състояние, при което не се превишават изискваните нива на консумация на мощност в режим „изключен“ и/или в режим „в готовност“, когато оборудването е свързано към захранващата електрическа мрежа.
Функцията за управление на консумацията трябва да бъде активирана.“
б)
добавят се следните нови точки 3, 4, 5, 6 и 7:
3. Считано от 1 януари 2015 г.:
а)
Възможност за дезактивиране на връзката(ите) с безжичната мрежа
Всяко оборудване, свързвано към мрежа, което може да бъде свързано с безжична мрежа, трябва да предлага възможност на потребителя да дезактивира връзката(ите) с безжичната мрежа. Това изискване не важи за продукти, които разчитат на една единствена мрежова връзка за използването си по предназначение и нямат жична мрежова връзка.
б)
Управление на консумацията на оборудване, свързвано към мрежа
Оборудването трябва, освен когато това е нецелесъобразно за използването по предназначение, да предлага функция за управление на консумацията или подобна функция. Когато оборудването не работи с основната си функция и друг(и) продукт(и), консумиращ(и) енергия, не е(са) зависим(и) от функциите му, функцията за управление на консумацията трябва след възможно най-краткия интервал от време, съвместим с използването по предназначение, да превключва оборудването автоматично към състояние на мрежови режим на готовност.
В състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, функцията за управление на консумацията може да превключва оборудването автоматично в режим „в готовност“ или в режим „изключен“ или в друго състояние, при което не се превишава изискваната консумация за режима „в готовност“ и/или „изключен“.
Функцията за управление на консумацията или подобна функция, следва да бъде налице за всички мрежови портове на оборудването, свързвано към мрежа.
Функцията за управление на консумацията или подобна функция, следва да бъде активирана, освен ако не са дезактивирани всички мрежови портове. В последния случай функцията за управление на консумацията или подобна функция, следва да се активира, ако някой от мрежовите портове бъде активиран.
Интервалът от време по подразбиране, след който функцията за управление на консумацията или подобна функция превключва оборудването автоматично в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, не трябва да надвишава 20 минути.
в)
Оборудване, свързвано към мрежа, което има един или повече режими на готовност, трябва да бъде в съответствие с изискванията за този(тези) режим(и) на готовност, когато всички мрежови портове са дезактивирани.
г)
Оборудване, свързвано към мрежа, различно от оборудване HiNA, трябва да бъде в съответствие с разпоредбите на точка 2, буква г), когато всички мрежови портове са дезактивирани.
д)
Консумация в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност:
Консумацията на оборудване HiNA или на оборудване с функционални възможности HiNA в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в който оборудването е превключено от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 12,00 W.
Консумацията на друго оборудване, свързвано към мрежа, в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в който оборудването е превключено от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 6,00 W.
Граничните стойности за консумацията, посочени в буква д), не се прилагат за:
i)
печатащо оборудване със захранване с номинална мощност, по-голяма от 750 W;
ii)
голямоформатно печатащо оборудване;
iii)
системи за дистанционно присъствие;
iv)
настолни терминални клиенти;
v)
работни станции;
vi)
преносими работни станции;
vii)
малки сървъри;
viii)
компютърни сървъри.
4. Считано от 1 януари 2017 г.:
В допълнение към изискванията, определени в точка 3, букви а) и б), се прилагат следните разпоредби:
а)
оборудване, свързвано към мрежа, което има един или повече режими на готовност, трябва да бъде в съответствие с изискванията за тези режими на готовност, когато никой от жичните мрежови портове не е свързан и когато всички безжични мрежови портове са дезактивирани;
б)
оборудване, свързвано към мрежа, различно от оборудване HiNA, трябва да бъде в съответствие с разпоредбите на точка 2, буква г), когато никой от жичните мрежови портове не е свързан и когато всички безжични мрежови портове са дезактивирани;
в)
консумация в състояние, осигуряващо „мрежови режим на готовност“:
Консумацията на оборудване HiNA или на оборудване с функционални възможности HiNA в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в който оборудването е превключено от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 8,00 W.
Консумацията на друго оборудване, свързвано към мрежа, в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в който оборудването е превключено от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 3,00 W.
Граничните стойности за консумацията, посочени в буква в), не се прилагат за:
i)
голямоформатно печатащо оборудване;
ii)
настолни терминални клиенти;
iii)
работни станции;
iv)
преносими работни станции;
v)
малки сървъри;
vi)
компютърни сървъри.
5. Считано от 1 януари 2019 г.:
В допълнение към изискванията, определени в точка 3, букви а) и б) и точка 4, букви а), б) и в), за оборудване, свързвано към мрежа, различно от оборудване HiNA или от оборудване с функционални възможности HiNA, се прилага следната разпоредба:
Консумацията на оборудване, свързвано към мрежа, различно от оборудване HiNA или от оборудване с функционални възможности HiNA в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в който оборудването е превключено от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 2,00 W.
6. Считано от 1 януари 2015 г.:
За кафеварки времето на закъснение, след което продуктът превключва автоматично в режимите и състоянията, посочени в приложение II, точка 2, буква г), е, както следва:
-
за битови кафеварки за шварцкафе, съхраняващи кафето в термоизолирана кана - не повече от пет минути след завършване на последния цикъл на варене или 30 минути след завършване на процеса на премахване на накипа или на самопочистване,
-
за битови кафеварки за шварцкафе, съхраняващи кафето в неизолирана кана - максимум 40 минути след завършване на последния цикъл на варене или 30 минути след завършване на процеса на премахване на накипа или на самопочистване,
-
за битови кафеварки, различни от кафеварките за шварцкафе, максимум 30 минути след завършване на последния цикъл на варене, максимум 30 минути след включването на нагревателя, максимум 60 минути след задействането на функцията за подгряване на каната, или максимум 30 минути след завършване на процеса на премахване на накипа или на самопочистване, освен ако не се задейства сигнализация, изискваща намесата на потребителя, за да се предотврати евентуална повреда или злополука.
До горепосочената дата изискванията за екопроектиране, формулирани в приложение II, точка 2, буква г), не се прилагат.
7. Изисквания за продуктова информация
От 1 януари 2015 г. за оборудване, свързвано към мрежа, на видно място на свободнодостъпните интернет страници на производителите се осигурява следната информация:
а)
за всеки режим „в готовност“ и/или „изключен“ и за състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, към който оборудването се превключва от функцията за управление на консумацията или подобна функция:
-
данните за консумацията на мощност във ватове, закръглена до първия знак след десетичната запетая,
-
интервалът от време, след който функцията за управление на консумацията или подобна функция превключва автоматично оборудването в режим „в готовност“ и/или „изключен“ и/или състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност;
б)
консумираната мощност от продукта в мрежови режим на готовност, ако всички жични мрежови портове са свързани и всички безжични мрежови портове са активирани;
в)
указания за това как да се активират и дезактивират безжичните мрежови портове.
Консумираната мощност от продукта в мрежови режим на готовност, посочена в буква б), и указанията, посочени в буква в), трябва да бъдат включени и в ръководството за потребителя.“
в)
Точка 3 се заменя с нова точка 8:
„8. Измервания
Консумацията на мощност, посочена в точка 1, букви а) и б), точка 2, букви а) и б), точка 3, буква д), точка 4, буква в) и точка 5, както и времената на закъснение, посочени в точка 6, се установяват чрез точна, надеждна и възпроизводима методика за измерване, като се взема предвид общопризнатото съвременно техническо равнище.“
г)
Точка 4 се заменя с нова точка 9:
„9. Информация, която следва да бъде предоставяна от производителите
За целите на оценката на съответствието съгласно член 4 техническата документация трябва да съдържа следните елементи:
а)
за всеки от двата режим „в готовност“ и/или „изключен“:
-
консумираната мощност във ватове, закръглена до първия знак след десетичната запетая,
-
използваният метод за измерване,
-
описание на начина, по който работният режим на оборудването е бил избран или програмиран,
-
последователността от събития, която води до състоянието, при което оборудването сменя автоматично режимите,
-
всякакви забележки относно работата на оборудването, например информация за това как потребителят да превключи оборудването към състояние на мрежови режим на готовност,
-
ако е приложимо, времето по подразбиране, след което функцията за управление на консумацията или подобна функция превключва оборудването в приложимия режим или състояние на ниска консумация;
б)
за оборудване, свързвано в мрежа:
-
броят и видът на мрежовите портове и с изключение на безжичните мрежови портове, указание къде върху оборудването се намират тези портове; по-специално трябва да бъде обявено дали един и същи физически мрежов порт съдържа два или повече видове мрежови портове,
-
дали преди доставката всички мрежови портове са дезактивирани,
-
дали оборудването е оборудване HiNA или оборудване с функционални възможности HiNA; когато не е предоставена информация, се счита, че това не е така;
и за всеки вид мрежов порт:
-
времето по подразбиране, след което функцията за управление на консумацията или подобна функция превключва оборудването в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност,
-
задействащият сигнал, който е необходим за повторното активиране на оборудването,
-
спецификациите за (максималните) показатели,
-
(максималната) консумацията на оборудването в състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, в който функцията за управление на консумацията или подобна функция ще превключи оборудването, ако за активиране от разстояние се използва само този порт,
-
комуникационният протокол, използван от оборудването.
Ако не е предоставена информация, се счита, че оборудването не е оборудване, свързвано към мрежа, освен ако не осигурява функционални възможности на маршрутизатор, мрежов комутатор, точка за достъп до безжична мрежа (която не е терминал), концентратор, модем, телефон за гласови съобщения чрез интернет протокол (VoIP) или видеотелефон;
в)
изпитвателни параметри за измерване:
-
околна температура,
-
изпитвателно напрежение във V и честота в Hz,
-
коефициент на хармоници в захранващата електрическа мрежа,
-
информация и документация относно измервателната апаратура, постановката и схемите, използвани за електрическо изпитване;
г)
характеристиките на оборудването, които са от значение за оценката на съответствието с изискванията, определени в точка 1, буква в), или изискванията, определени в точка 2, буква в) и/или г), и/или точка 3, буква б), в зависимост от случая, включително времето, необходимо за автоматично достигане до режим „в готовност“, „изключен“ или до друго състояние, при което не се превишават изискваните нива на консумация в режим „изключен“ и/или в режим „в готовност“.
В частност, ако е необходимо, се осигурява техническа обосновка, когато изискванията, определени в точка 1, буква в), или изискванията, определени в точка 2, буква в) и/или г), и/или точка 3, буква б), не са подходящи за предвидената употреба на оборудването. Необходимостта да се поддържат една или повече мрежови връзки или да се чака сигнал за задействане от разстояние не се счита за техническа обосновка за освобождаване от изискванията, определени в точка 2, буква г), в случай на оборудване, което не е определено от производителя като оборудване, свързвано към мрежа.“
8)
В приложение III се добавя следното:
„По отношение на изискванията, определени в приложение II, точка 2, буква г), органите на държавите членки използват гореспоменатата приложима методика, за да измерят консумацията след като функцията за управление на консумацията или подобна функция е превключила оборудването в приложимия режим или състояние.
По отношение на изискванията, определени в приложение II, точка 3, буква в) и точка 4, буква а), органите на държавите членки използват гореспоменатата приложима методика след като са дезактивирани и/или разкачени, според случая, всички мрежови портове на устройството.
Когато извършват проверките с цел надзор върху пазара, посочени в член 3, параграф 2 от Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (6), органите на държавите членки прилагат следната процедура за проверка за изискванията, определени в приложение II, точки 3 и 4, според случая.
Органите на държавите членки изпитват едно-единствено устройство, както следва:
Ако, както е посочено в техническата документация, оборудването има един вид мрежови портове и ако притежава два или повече мрежови портове от този вид, на случаен принцип се избира един от тези портове и този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта. В случай че има множество безжични мрежови портове от един и същи вид, останалите безжични портове по възможност се дезактивират. В случай че има множество жични мрежови портове от един и същи вид, за проверка на изискванията, посочени в приложение II, точка 3, останалите мрежови портове по възможност се дезактивират. Ако има само един мрежов порт, този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта.
Устройството се поставя в режим „включен“. След като устройството е в режим „включен“ и работи правилно, може да се премине в състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, като се измерва консумацията на мощност. След това на оборудването се подава подходящ задействащ сигнал на мрежовия порт и се прави проверка дали оборудването се активира повторно.
Ако, както е посочено в техническата документация, оборудването има няколко вида мрежови портове, за всеки вид мрежови портове се повтаря следната процедура. Ако има два или повече мрежови портове от даден вид, на случаен принцип се избира по един порт за всеки вид мрежови портове и този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта.
Ако от даден вид мрежови портове има само един порт, този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта. Безжичните портове, които не се използват, по възможност се дезактивират. В случай на проверка на изискванията, посочени в приложение II, точка 3, жичните мрежови портове, които не се използват, по възможност се дезактивират.
Устройството се поставя в режим „включен“. След като устройството е в режим „включен“ и работи правилно, може да се премине в състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, като се измерва консумацията на мощност. След това на оборудването се подава подходящ задействащ сигнал на мрежовия порт и се прави проверка дали оборудването се активира повторно. Ако два или повече видове (логически) мрежови портове споделят един физически мрежов порт, тази процедура се повтаря за всеки вид логически мрежов порт, като другите логически мрежови портове са логически изключени.
Счита се, че моделът е в съответствие с настоящия регламент, ако резултатите за всеки вид мрежов порт не превишават граничната стойност с повече от 10 %.
В противен случай се изпитват още три устройства. Счита се, че моделът е в съответствие с настоящия регламент, ако средната стойност на резултатите за всеки вид мрежов порт от последните три изпитвания по-горе не превишава граничната стойност с повече от 10 %.
В противен случай моделът се счита за несъответстващ.
Органите на държавата членка предоставят резултатите от изпитванията и друга съответна информация на органите на другите държави членки и на Комисията в срок от един месец от вземането на решение по въпроса дали моделът да се счита за несъответстващ.
В допълнение към гореизложените методики, държавите членки следва да използват надеждни, точни и възпроизводими измервателни методики, които са съобразени с общопризнатото съвременно техническо равнище, включително с методите, определени в документи, чиито референтни номера са публикувани за тази цел в Официален вестник на Европейския съюз.
9)
В приложение IV след последното изречение се добавя следното:
„Мрежови режим на готовност: 3 W за оборудване HiNA; 1 W или по-малко за оборудване, което не е HiNA.“
Член 2
Изменения на Регламент (ЕО) № 642/2009
Регламент (ЕО) № 642/2009 се изменя, както следва:
1)
В член 2 се добавят следните определения:
„12.
„мрежа“ означава комуникационна инфраструктура с топология от връзки, архитектура, включително физически компоненти, принципи на организация, комуникационни процедури и формати (протоколи);
13.
„мрежов порт“ означава жичен или безжичен физически интерфейс за мрежова връзка, намиращ се на телевизора, чрез който телевизорът може да бъде задействан от разстояние;
14.
„телевизор, свързван към мрежа“ означава телевизор, който може да се свързва към мрежа и има един или повече мрежови портове;
15.
„достъпност по мрежа“ означава способността на телевизора да възобновява изпълнението на функции след като на мрежов порт е регистриран сигнал за задействане от разстояние;
16.
„сигнал за задействане от разстояние“ означава сигнал, който е произведен извън телевизора и постъпва по мрежа;
17.
„мрежови режим на готовност“ означава състояние, при което телевизорът е в състояние да възобнови изпълнението на функция чрез сигнал за задействане от разстояние по мрежова връзка;
18.
„телевизор, свързван към мрежа, с функционални възможности за висока степен на достъпност по мрежа“ (телевизор с функционални възможности HiNA) означава телевизор с функционални възможности на маршрутизатор, мрежов комутатор, точка за достъп до безжична мрежа (която не е терминал) или включително комбинация от тях;
19.
„маршрутизатор“ означава мрежово устройство, чиято основна функция е да определя оптималния маршрут, по който следва да се препраща мрежовият трафик. Маршрутизаторите препращат пакети от една мрежа към друга въз основа информацията от мрежовия слой (L3);
20.
„мрежов комутатор“ означава мрежово устройство, чиято основна функция е да филтрира, препраща и разпределя кадри въз основа на адреса на местоназначение, съдържащ се във всеки кадър. Всички комутатори работят поне на нивото на каналния слой (L2);
21.
„точка за достъп до безжична мрежа“ означава устройство, чиято основна функция е да осигури връзка чрез протокола IEEE 802.11 (Wi-Fi) до множество клиенти.“
2)
Приложение I се изменя, както следва:
а)
Добавя се следната нова точка 3:
„3. КОНСУМАЦИЯ НА МОЩНОСТ В МРЕЖОВИ РЕЖИМ НА ГОТОВНОСТ
За телевизори, свързвани към мрежа, се прилагат следните изисквания:
1.
Считано от 1 януари 2015 г.:
а)
Възможност за дезактивиране на връзката(ите) с безжичната мрежа
Ако телевизор, свързван към мрежа, може да се свързва към безжична мрежа, потребителят трябва да може да дезактивира връзката(ите) с безжичната(ите) мрежа(и). Това изискване не важи за продукти, които за използването си по предназначение разчитат на една единствена безжична връзка с мрежа и нямат жична мрежова връзка.
б)
Управление на консумацията на телевизори, свързвани към мрежа
Телевизорите, свързвани към мрежа, трябва да осигуряват функция със следните характеристики:
След не повече от 4 часа в режим „включен“, считано от последното взаимодействие с потребителя и/или смяна на канал, телевизорът трябва да превключи автоматично от режим „включен“ към състояние на мрежов режим на готовност или към друго състояние, при което не се превишават изискваните нива на консумация за състояния, осигуряващи мрежов режим на готовност.
Преди автоматичното превключване от режим „включен“ към изискваното състояние/режими, телевизорите трябва да извеждат предупредително съобщение. Тази функция трябва да е зададена по подразбиране.
В състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, функцията за управление на консумацията може да превключва телевизора автоматично в режим „в готовност“ или в режим „изключен“ или в друго състояние, при което не се превишава изискваната консумация за режима „изключен“ и/или „в готовност“.
Функцията за управление на консумацията или подобна функция, следва да бъде налице за всички мрежови портове на телевизора, свързван към мрежа.
Функцията за управление на консумацията или подобна функция, следва да бъде активирана, освен ако не са дезактивирани всички безжични мрежови портове. В такъв случай функцията за управление на консумацията или подобна функция, следва да се активира, ако който и да било от мрежовите портове бъде активиран.
в)
Телевизор, свързван към мрежа, който има един или повече режими на готовност, трябва да бъде в съответствие с изискванията за този(тези) режим(и) на готовност, когато всички безжични мрежови портове са дезактивирани.
г)
Консумация в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност:
Консумацията на телевизор с функционални възможности HiNA в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в което телевизорът е превключен от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 12,00 W.
Консумацията на телевизори без функционални възможности HiNA в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в което телевизорът е превключен от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 6,00 W.
2.
Считано от 1 януари 2017 г.:
В допълнение към изискванията, определени в точка 1, букви а) и б), се прилагат следните разпоредби:
а)
телевизор, свързван към мрежа, който има един или повече режими на готовност, трябва да бъде в съответствие с изискванията за тези режими на готовност, когато никой от жичните мрежови портове не е свързан и когато всички безжични мрежови портове са дезактивирани;
б)
телевизор, свързван към мрежа, трябва да бъде в съответствие с разпоредбите на точка 2.2, буква г), когато никой от жичните мрежови портове не е свързан и когато всички мрежови портове са дезактивирани;
в)
консумация в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност:
Консумацията на телевизор с функционални възможности HiNA в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в което телевизорът е превключен от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 8,00 W.
Консумацията на телевизори без функционални възможности HiNA в състояние на мрежови режим на готовност, в което телевизорът е превключен от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 3,00 W.
3.
Считано от 1 януари 2019 г.:
В допълнение към изискванията, определени в точка 1, букви а) и б) и точка 2, букви а), б) и в), за телевизори, свързвани към мрежа, различни от оборудване HiNA или от телевизори с функционални възможности HiNA, се прилагат следните разпоредби:
Консумацията на телевизори без функционални възможности HiNA в състояние на мрежови режим на готовност, в което телевизорът е превключен от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 2,00 W.“
б)
Точка 3 се преномерира на точка 4.
в)
Точка 4 се преномерира на точка 5.
г)
Точка 5 се преномерира на точка 6.
д)
В точка 5.1 (нова точка 6.1) след буква г) се добавя следната буква д):
„д)
за мрежови режим на готовност:
-
броят и видът на мрежовите портове и с изключение на безжичните мрежови портове, указание къде на телевизора се намират тези портове; по-специално трябва да бъде отбелязано дали един и същи физически мрежов порт съдържа два или повече видове мрежови портове,
-
дали преди доставката всички мрежови портове са дезактивирани,
-
дали телевизорът е класиран като телевизор с функционални възможности HiNA; ако не е предоставена информация, се счита, че телевизорът не е уред HiNA или телевизор с функционални възможности HiNA.“
е)
В точка 5.1 (нова точка 6.1) след новата буква д) се добавя следната буква е):
„е)
за всеки вид мрежов порт:
-
времето по подразбиране, след което функцията за управление на консумацията или подобна функция превключва телевизора в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност,
-
задействащият сигнал, който е необходим за повторно активиране на оборудването,
-
спецификациите за (максималните) показатели,
-
(максималната) консумацията на телевизора в състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, в който функцията за управление на консумацията или подобна функция превключва оборудването, ако за дистанционно активиране се използва само този порт.
Ако не е предоставена информация, се счита, че телевизорът не е телевизор, свързван към мрежа.“
ж)
Точка 5.1, буква д) се преномерира на точка 6.1, буква ж).
з)
В точка 5.2 (нова точка 6.2) второто тире се заменя със следното:
‘-
за всеки режим „в готовност“ и/или „изключен“ и за състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, данните за консумираната мощност във ватове, с точност до втория знак след десетичната запетая.“
3)
В приложение II точка 2 се заменя със следното:
„2. Измервания на консумацията на мощност в режим „в готовност/изключен“ и мрежови режим на готовност
Измерванията на консумацията на мощност, посочени в приложение I, части 2 и 3, трябва да удовлетворяват всяко едно от следните условия:
Консумацията на мощност, посочена в точка 2.1, букви а) и б), точка 2.2, букви а) и б), точка 3.1, буква г) и точка 3.2, буква в), се установява чрез точна, надеждна и възпроизводима методика за измерване, като се взема предвид общопризнатото съвременно техническо равнище.“
4)
Приложение III се заменя със следното:
„ПРИЛОЖЕНИЕ III
ПРОЦЕДУРА ЗА ПРОВЕРКА
A. Процедура за проверка на спазването на изискванията, определени в приложение I, части 1, 2, 4 и 5
1)
Когато извършват проверките с цел надзор върху пазара, посочени в член 3, параграф 2 от Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (7), органите на държавите членки прилагат следната процедура за проверка за спазване на изискванията, установени в приложение I, части 1, 2, 4 и 5.
Органите на държавите членки изпитват един-единствен телевизионен приемник.
Следва да бъде проверено дали моделът съответства на посочените в приложение I изисквания, ако:
а)
полученият резултат за консумираната мощност в режим „включен“ не надвишава с повече от 7 % приложимата гранична стойност, посочена в приложение I, част 1, точки 1 и 2; както и
б)
получените резултати за състоянията „изключен“/„в готовност“ не надвишават с повече от 0,10 W приложимите гранични стойности, посочени в приложение I, част 2, точка 1, букви а) и б) и точка 2, букви а) и б); както и
в)
резултатът за отношението на върховите яркости, определено в приложение I, част 5, не е под 60 %.
Ако не бъдат постигнати резултатите, посочени в точка 1, буква а), б) или в), следва да бъдат изпитани три допълнителни устройства от същия модел.
2)
След като бъдат изпитани трите допълнителни устройства от същия модел, се счита, че моделът отговаря на изискванията, определени в приложение I, ако:
а)
усредненият резултат за консумираната мощност в режим „включен“ на споменатите три устройства не надвишава с повече от 7 % приложимата гранична стойност, посочена в приложение I, част 1, точки 1 и 2; както и
б)
усредненият резултат за състоянията „изключен“/„в готовност“ на споменатите три устройства, според конкретния случай, не надвишава с повече от 0,10 W приложимите гранични стойности, посочени в приложение I, част 2, точка 1, букви а) и б) и точка 2, букви а) и б); както и
в)
усредненият резултат за отношението на върховите яркости на споменатите три устройства, определено в приложение I, част 5, не е под 60 %.
Ако не бъдат постигнати резултатите, посочени в точка 2, букви а), б) и в), се счита, че моделът не съответства на изискванията.
Б. Процедура за проверка на спазването на изискванията, определени в приложение I, част 3
Когато извършват проверките с цел надзор върху пазара, посочени в член 3, параграф 2 от Директива 2009/125/ЕО, органите на държавите членки прилагат следната процедура за проверка на изпълнението на изискванията, определени в приложение I, част 3, точка 1, буква г) и точка 2, буква в), според случая. Те използват посочената по-долу приложима процедура, след като са дезактивирани и/или разкачени, според случая, всички мрежови портове на устройството.
Органите на държавите членки изпитват едно-единствено устройство както следва:
Ако, както е посочено в техническата документация, телевизорът е с един вид мрежови портове и ако притежава два или повече мрежови портове от този вид, на случаен принцип се избира един от тези портове и този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта. В случай че има множество безжични мрежови портове от един и същи вид, останалите безжични портове по възможност се дезактивират. В случай че има множество жични мрежови портове от един и същи вид, за проверка на изискванията, посочени в приложение I, точка 2, останалите мрежови портове по възможност се дезактивират. Ако има само един мрежов порт, този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта.
Устройството се поставя в режим „включен“. След като устройството е в режим „включен“ и работи правилно, може да се премине в състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, като се измерва консумацията на мощност. След това на телевизора се подава подходящ задействащ сигнал на мрежовия порт и се прави проверка дали телевизорът се активира повторно.
Ако, както е посочено в техническата документация, телевизорът има повече от един вид мрежови портове, за всеки вид мрежови портове се повтаря следната процедура. Ако има два или повече мрежови портове от даден вид, на случаен принцип се избира по един порт за всеки вид мрежови портове и този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта.
Ако за някой вид мрежови портове има само един порт, този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта. Безжичните портове, които не се използват, по възможност се дезактивират. В случай на проверка на изискванията, посочени в приложение II, точка 3, жичните мрежови портове, които не се използват, по възможност се дезактивират.
Устройството се поставя в режим „включен“. След като устройството е в режим „включен“ и работи правилно, може да се премине в състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, като се измерва консумацията на мощност. След това на телевизора се подава подходящ задействащ сигнал на мрежовия порт и се прави проверка дали телевизорът се активира повторно.
Ако два или повече видове (логически) мрежови портове споделят един физически мрежов порт, тази процедура се повтаря за всеки вид логически мрежов порт, като другите логически мрежови портове са логически изключени.
Счита се, че моделът е в съответствие с настоящия регламент, ако резултатите за всеки вид мрежов порт не превишават граничната стойност с повече от 7 %.
В противен случай се изпитват още три устройства. Счита се, че моделът е в съответствие с настоящия регламент, ако средната стойност на резултатите за всеки вид мрежов порт от последните три изпитвания по-горе не превишава граничната стойност с повече от 7 %.
В противен случай моделът се счита за несъответстващ.
Органите на държавата членка предоставят резултатите от изпитванията и друга съответна информация на органите на другите държави членки и на Комисията в срок от един месец от вземането на решение по въпроса дали моделът да се счита за несъответстващ.
В. Проверка за съответствието
За целите на проверката на съответствието с изискванията органите на държавите членки прилагат процедурата, посочена в приложение II, както и надеждни, точни и възпроизводими методи за измерване, които вземат предвид общопризнатите методи за измерване, характерни за съвременното техническо равнище, включително методи, заложени в документи, чиито референтни номера са публикувани за целта в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 3
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 22 август 2013 година.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 801/2013,
annettu 22 päivänä elokuuta 2013,
asetuksen (EY) N:o 1275/2008 muuttamisesta kotitalouksissa ja toimistoissa käytettävien sähkö- ja elektroniikkalaitteiden lepovirtakulutuksen ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta ja asetuksen (EY) N:o 642/2009 muuttamisesta televisioiden ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon energiaan liittyvien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteista 21 päivänä lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY (1) ja erityisesti sen 15 artiklan 1 kohdan,
on kuullut ekologisen suunnittelun kuulemisfoorumia,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/32/EY (2) 16 artiklan 2 kohdassa säädetään täytäntöönpanotoimenpiteistä, joihin sisältyvä yksi ensisijainen toimenpide on tietyn tuoteryhmän lepovirtakulutuksen vähentäminen.
(2)
Kotitalouksissa ja toimistoissa käytettävien sähkö- ja elektroniikkalaitteiden verkkovalmiustilan tehonkulutusta on käsitelty vuosina 2006-2007 tehdyssä lepovirtakulutusta koskevassa teknisessä, taloudellisessa ja ympäristöselvityksessä. Selvityksessä todettiin, että verkkoliitettävyydestä tulee yleinen ominaisuus kotitalouksissa ja toimistoissa käytettävissä laitteissa. Energiaa käyttävien tuotteiden ekosuunnittelua käsittelevä sääntelykomitea totesi 21 päivänä kesäkuuta 2008 antamassaan suosituksessa, että toistaiseksi puutteellisten tietojen vuoksi verkkovalmiustilaa olisi käsiteltävä erillisessä prosessissa.
(3)
Ekosuunnittelun työsuunnitelmassa 2009-2011 verkkovalmiustila määriteltiin yhdeksi ensisijaiseksi kysymykseksi. Tämän johdosta komissio teki vuosina 2010-2011 taustaselvityksen, jossa analysoidaan verkkovalmiustilaan liittyviä teknisiä, taloudellisia ja ympäristönäkökohtia. Selvitys tehtiin yhdessä unionista ja sen ulkopuolisista maista tulevien sidosryhmien ja intressitahojen kanssa, ja sen tulokset julkistettiin.
(4)
Selvityksessä arvioitiin, että unionissa myytävien kotitalouksissa ja toimistoissa käytettävien sähkö- ja elektroniikkalaitteiden tehonkulutus verkkovalmiuden tarjoavissa toimintatiloissa oli 54 terawattituntia vuonna 2010, mikä vastaa 23 miljoonan tonnin hiilidioksidipäästöjä. Jos erityistoimenpiteitä ei toteuteta, kulutuksen ennustetaan kasvavan 90 terawattituntiin vuonna 2020. Selvityksen mukaan verkkovalmiustilaan liittyvää sähkönkulutusta voidaan vähentää merkittävästi. Tämän asetuksen on tarkoitus lisätä verkkovalmiustilan energiatehokkuutta parantavien tekniikoiden käyttöä markkinoilla ja johtaa tätä kautta arviolta 36 terawattitunnin energiansäästöön vuonna 2020 ja 49 terawattitunnin säästöön vuonna 2025 verrattuna tilanteeseen, jossa mitään toimenpiteitä ei toteutettaisi.
(5)
Selvityksessä todettiin erityisesti, että säästömahdollisuuksien toteuttamisen kannalta on olennainen merkitys tehonhallintatoiminnolla, joka siirtää laitteen verkkovalmiustilaan, kun laitteen päätoiminto ei ole aktivoituna. Ulkoisesta tai sisäisestä käynnistyssignaalista uudelleen aktivoituneen laitteen katsotaan voivan olla aktiivisessa toimintatilassa rajoitetun ajan riippumatta sen päätoiminno(i)sta esimerkiksi huollon tai ohjelmistojen latauksen mahdollistamiseksi. Tehonhallinnalla olisi varmistettava, että tuote palaa verkkovalmiustilaan, kun nämä tehtävät on suoritettu.
(6)
Taustaselvityksessä katsottiin, että verkkovalmiustilan osalta vaatimuksia on tarpeen eriyttää verkon käytettävyysasteen mukaan. Tätä varten yksilöitiin rajattu määrä HiNA-laitteita, kuten reititin, verkkokytkin, langattoman verkon liityntäpiste, keskitin ja modeemi, joiden päätoimintona on verkkoliikenteen käsittely. Koska näiden laitteiden odotetaan reagoivan tulevaan liikenteeseen välittömästi, verkkovalmiustila voi vastata käyttämättä-tilaa.
(7)
Koska valmiustilaan ja verkkovalmiustilaan liittyvät toiminnot kytkeytyvät toisiinsa ja koskevat samoja tuotteita, ekologisen suunnittelun kuulemisfoorumi tuki 14 päivänä syyskuuta 2011 kantaa, jonka mukaan verkkovalmiustilaa koskevat ekosuunnitteluvaatimukset olisi vahvistettava voimassa olevaa komission asetusta (EY) N:o 1275/2008 (3) muuttavalla säädöksellä.
(8)
Valmiustilaa, pois päältä -tilaa ja verkkovalmiustilaa koskevia vaatimuksia olisi tarkasteltava uudelleen yhdessä. Koska asetuksessa (EY) N:o 1275/2008 säädetty uudelleentarkasteluajankohta on ennen verkkovalmiustilaa koskevien vaatimusten ensimmäisen vaiheen voimaantuloa, kyseisen asetuksen uudelleentarkasteluajankohtaa olisi siirrettävä yhdellä vuodella.
(9)
Koska televisiot, joihin sovelletaan ekosuunnittelua koskevaa tuotekohtaista täytäntöönpanotoimenpidettä, on jätetty asetuksen (EY) N:o 1275/2008 soveltamisalan ulkopuolelle, televisioihin liittyvää verkkovalmiustilaa koskevat ekosuunnitteluvaatimukset sisällytetään komission asetukseen (EY) N:o 642/2009 (4). Verkkovalmiustilaa koskevassa teknisessä, taloudellisessa ja ympäristöselvityksessä arvioitiin, että televisioiden verkkovalmiustilaa koskevat ekosuunnitteluvaatimukset tuottaisivat arviolta 10 terawattitunnin säästöt vuoteen 2020 mennessä.
(10)
Kahvinkeittimien osalta 16 päivänä joulukuuta 2011 ja 18 päivänä huhtikuuta 2012 kokoontunut ekologisen suunnittelun kuulemisfoorumi (5) tuki kantaa, jonka mukaan tuotekohtaista täytäntöönpanotoimenpidettä ei ole syytä antaa, vaan asetuksessa (EY) N:o 1275/2008 säädetyt valmiustilaa koskevat vaatimukset olisi täsmennettävä koskemaan kahvinkeittimiä.
(11)
Tässä asetuksessa otetaan käyttöön eritelmiä, jotka koskevat tehonhallintavaatimusten soveltamista kahvinkeittimiin sen oletusviiveen osalta, jonka jälkeen laite siirtyy automaattisesti valmiustilaan tai pois päältä -tilaan.
(12)
Ekosuunnitteludirektiivin nojalla tehdyn kotitalouksien kahvinkeittimiä koskevan teknisen, taloudellisen ja ympäristöselvityksen perusteella voidaan päätellä, että sen viiveen rajoittaminen, jonka jälkeen kahvinkeittimet siirtyvät automaattisesti valmiustilaan tai pois päältä -tilaan, tuottaa yli 2 terawattitunnin vuotuiset lisäsäästöt vuoteen 2020 mennessä. Näitä säästöjä ei ole otettu huomioon asetukseen (EY) N:o 1275/2008 liittyvissä säästöoletuksissa,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Asetuksen (EY) N:o 1275/2008 muuttaminen
Muutetaan asetus (EY) N:o 1275/2008 seuraavasti:
1)
Korvataan nimi seuraavasti:
2)
Korvataan 1 artikla seuraavasti:
”1 artikla
Kohde ja soveltamisala
Tällä asetuksella vahvistetaan valmiustilan, pois päältä -tilan ja verkkovalmiustilan tehonkulutukseen liittyvät ekosuunnitteluvaatimukset kotitalouksissa ja toimistoissa käytettävien sähkö- ja elektroniikkalaitteiden markkinoille saattamiselle.
Tätä asetusta ei sovelleta kotitalouksissa ja toimistoissa käytettäviin sähkö- ja elektroniikkalaitteisiin, jotka saatetaan markkinoille käyttötarkoitustaan varten pienjännitteisellä ulkoisella teholähteellä varustettuina.”
3)
Lisätään 2 artiklaan seuraavat määritelmät:
”10.
’verkolla’ tarkoitetaan viestintäinfrastruktuuria, jolle on määritelty yhteyksien topologia, arkkitehtuuri, mukaan lukien fyysiset komponentit, sekä organisaatioperiaatteet, viestintämenettelyt ja esitysmuodot (yhteyskäytännöt);
11.
’verkkovalmiustilalla’ tarkoitetaan tilaa, jossa laite pystyy jatkamaan toimintoa saatuaan etäkäynnistyssignaalin verkkoyhteyden kautta;
12.
’etäkäynnistyssignaalilla’ tarkoitetaan signaalia, joka tulee laitteen ulkopuolelta verkon kautta;
13.
’verkkoportilla’ tarkoitetaan laitteessa olevan verkkoyhteyden kiinteää tai langatonta fyysistä rajapintaa, jonka kautta laite voidaan etäkäynnistää;
14.
’loogisella verkkoportilla’ tarkoitetaan fyysisen verkkoportin yhteydessä toimivaa verkkoteknologiaa;
15.
’fyysisellä verkkoportilla’ tarkoitetaan verkkoportin fyysistä (laitteistoon kuuluvaa) välikappaletta. Fyysisen verkkoportin yhteydessä voi toimia kaksi tai useampia verkkoteknologioita;
16.
’verkon käytettävyydellä’ tarkoitetaan laitteen kykyä jatkaa toimintoja sen jälkeen kun verkkoportti on havainnut etäkäynnistyssignaalin;
17.
’verkkoon liitetyllä laitteella’ tarkoitetaan laitetta, joka voi liittyä verkkoon ja jossa on yksi tai useampi verkkoportti;
18.
’verkkoon liitetyllä laitteella, jolla verkon käytettävyys on suuri’ (HiNA-laitteella) tarkoitetaan laitetta, jonka päätoiminto(i)na on yksi tai useampi seuraavista toiminnoista, mutta ei mikään muu toiminto: reititin, verkkokytkin, langattoman verkon liityntäpiste, keskitin, modeemi, internetpuhelin, videopuhelin;
19.
’verkkoon liitetyllä laitteella, jolla on suuren verkkoon kytkettävyyden toiminto’ (HiNA-toiminnolla varustetulla laitteella) tarkoitetaan laitetta, johon sisältyy reitittimen, verkkokytkimen tai langattoman verkon liityntäpisteen toiminto tai niiden yhdistelmä, mutta joka ei ole HiNA-laite;
20.
’reitittimellä’ tarkoitetaan verkkoon liitettävää laitetta, jonka päätoimintona on määrittää optimaalinen reitti, jonka kautta verkkoliikenne olisi välitettävä. Reitittimet välittävät paketteja verkosta toiseen verkkokerrostietojen (L3) perusteella;
21.
’verkkokytkimellä’ tarkoitetaan verkkoon liitettävää laitetta, jonka päätoimintona on suodattaa, välittää ja jakaa kehyksiä kunkin kehyksen kohdeosoitteen perusteella. Kaikki kytkimet toimivat vähintään siirtoyhteyskerroksessa (L2);
22.
’langattoman verkon liityntäpisteellä’ tarkoitetaan laitetta, jonka päätoimintona on tarjota IEEE 802.11 (Wi-Fi) -liitettävyys useille asiakkaille;
23.
’keskittimellä’ tarkoitetaan verkkoon liitettävää laitetta, joka sisältää useita portteja ja jota käytetään yhdistämään lähiverkon osia;
24.
’modeemilla’ tarkoitetaan laitetta, jonka päätoimintona on välittää ja vastaanottaa digitaalisesti moduloituja analogisia signaaleja kiinteässä verkossa;
25.
’tulostimella’ tarkoitetaan laitetta, joka tuottaa paperitulosteita sähköisestä syötteestä. Tulostimilla voi olla lisätoimintoja ja niitä voidaan markkinoida monikäyttölaitteina tai monikäyttötuotteina;
26.
’suuren kokoluokan tulostimella’ tarkoitetaan tulostinta, joka on suunniteltu tuottamaan A2- ja sitä suurempia vedoksia, mukaan lukien laitteet, jotka on suunniteltu tulostamaan vähintään 406 mm leveälle jatkolomakkeelle;
27.
’etäläsnäolojärjestelmällä’ tarkoitetaan teräväpiirtoiseen videoneuvotteluun ja -yhteistyöhön tarkoitettua järjestelmää, johon sisältyy käyttöliittymä, teräväpiirtokamera, näyttö, äänentoistojärjestelmä ja prosessointivalmius video- ja audiosignaalien koodausta ja dekoodausta varten;
28.
’kotitalouksissa käytettävällä kahvinkeittimellä’ tarkoitetaan kahvin keittämiseen käytettävää ei-kaupallista laitetta;
29.
’kotitalouksissa käytettävällä suodatinkahvinkeittimellä’ tarkoitetaan kotitalouksissa käytettävää kahvinkeitintä, jossa kahvi valmistetaan suodattamalla;
30.
’lämmityselementillä’ tarkoitetaan kahvinkeittimen osaa, joka muuntaa sähkön lämmöksi veden kuumentamiseksi;
31.
’kupin esilämmityksellä’ tarkoitetaan toimintoa, jota käytetään kahvinkeittimen vierellä tai päällä säilytettävien kuppien lämmittämiseen;
32.
’keittojaksolla’ tarkoitetaan prosessia, joka on saatettava loppuun kahvin valmistamiseksi;
33.
’itsepuhdistuksella’ tarkoitetaan prosessia, jonka kahvinkeitin suorittaa sisäosansa puhdistamiseksi. Tämä prosessi voi olla joko pelkkä huuhtelu tai pesu, jossa käytetään erityisiä lisäaineita;
34.
’kalkinpoistolla’ tarkoitetaan prosessia, jonka kahvinkeitin suorittaa mahdollisen sisäosassaan olevan kalkin poistamiseksi kokonaan tai osittain;
35.
’pöytäkevytpäätteellä’ tarkoitetaan tietokonetta, jonka pääasiallinen toiminnallisuus on sidoksissa yhteyteen etäresursseihin (esim. tietokonepalvelimeen, etätyöasemaan) ja jossa ei ole sisäänrakennettua pyörivää tallennusvälinettä. Pöytäkevytpäätteen pääyksikkö on tarkoitettu sijoitettavaksi pysyvästi tiettyyn paikkaan (esim. työpöydälle), eikä sitä ole suunniteltu kannettavaksi. Pöytäkevytpäätteet kykenevät tulostamaan informaatiota joko ulkoiselle tai sisäiselle näytölle, jos sellainen sisältyy tuotteeseen;
36.
’työasemalla’ tarkoitetaan hyvin suorituskykyistä yksittäiskäyttötietokonetta, jota käytetään pääasiassa grafiikan luomisessa, tietokoneavusteisessa suunnittelussa, ohjelmistokehityksessä, rahoitusalan sovelluksissa, tieteellisissä sovelluksissa ja muissa laskentaintensiivisissä tehtävissä ja jolla on seuraavat ominaispiirteet:
a)
keskimääräinen vikaväli (MTBF) vähintään 15 000 tuntia;
b)
itsekorjaava koodi (ECC) ja/tai puskuroitu muisti;
c)
kolme seuraavista viidestä ominaispiirteestä:
1)
lisäteholähde huippugrafiikkaa varten (eli PCI-E 6-pin 12 V -lisätehonsyöttö);
2)
järjestelmä on johdotettu emolevyssä paremmalle kuin × 4 PCI-E-tasolle grafiikkakorttipaikan tai -paikkojen ja/tai PCI-X-tuen lisäksi;
3)
ei tue UMA-grafiikkaa (Uniform Memory Access);
4)
sisältää vähintään viisi PCI-, PCI-E- tai PCI-X-paikkaa;
5)
monisuoritintuki vähintään kahdelle keskusyksikölle (tukee fyysisesti erillisiä keskusyksikköpaketteja/-liitäntöjä; tuki yksittäiselle moniydinprosessorille ei siis täytä tätä vaatimusta);
37.
’kannettavalla työasemalla’ tarkoitetaan hyvin suorituskykyistä yksittäiskäyttötietokonetta, jota käytetään pääasiassa grafiikan luomisessa, tietokoneavusteisessa suunnittelussa, ohjelmistokehityksessä, rahoitusalan sovelluksissa, tieteellisissä sovelluksissa ja muissa laskentaintensiivisissä tehtävissä, pelikäyttöä lukuun ottamatta, ja joka on erityisesti suunniteltu kannettavaksi ja käytettäväksi pitkiä aikoja joko suoralla yhteydellä tai ilman suoraa yhteyttä vaihtovirtalähteeseen. Kannettavissa työasemissa käytetään integroitua näyttöä ja niiden on kyettävä toimimaan sisäänrakennetun akun tai muun kannettavan virtalähteen avulla. Useimmissa kannettavissa työasemissa käytetään ulkoista virtalähdettä ja useimmissa on sisäänrakennettu näppäimistö ja osoitinlaite.
Kannettavalla työasemalla on seuraavat ominaispiirteet:
a)
keskimääräinen vikaväli (MTBF) vähintään 13 000 tuntia;
b)
vähintään yksi luokituksen G3 (kehyspuskurin datakaistanleveys 128 bittiä), G4, G5, G6 tai G7 mukainen erillinen grafiikkakortti (dGfx);
c)
tuki vähintään kolmelle sisäiselle tallennusvälineelle;
d)
tuki vähintään 32 gigatavun (GB) järjestelmämuistille;
38.
’pienpalvelimella’ tarkoitetaan tietokonetta, joka yleensä käyttää pöytätietokonekomponentteja pöytätietokonemaisessa muodossa, mutta joka on ensisijaisesti tarkoitettu toimimaan tallennustilana muille tietokoneille ja suorittamaan toimintoja, kuten tarjoamaan verkkoinfrastruktuuripalveluja ja datan/median tallennustilaa, ja jolla on seuraavat ominaispiirteet:
a)
suunniteltu jalustalle, torniin tai muuhun muotoon, joka on samanlainen kuin pöytätietokoneilla, siten että kaikki tietojenkäsittely, tallennus ja verkkoliitännät sijaitsevat yhdessä kotelossa;
b)
suunniteltu toimimaan 24 tuntia vuorokaudessa ja 7 päivää viikossa;
c)
suunniteltu ensisijaisesti toimimaan monen samanaikaisen käyttäjän ympäristössä palvellen useita käyttäjiä verkkoon kytkettyjen asiakasyksiköiden kautta;
d)
jos saatetaan markkinoille käyttöjärjestelmän kanssa, käyttöjärjestelmä on tarkoitettu kotipalvelinkäyttöön tai huokeampiin palvelinsovelluksiin;
e)
ei saateta markkinoille varustettuna erillisellä grafiikkakortilla (dGfx), jonka luokitus on muu kuin G1;
39.
’tietokonepalvelimella’ tarkoitetaan tietoteknistä tuotetta, joka tarjoaa palveluja ja ohjaa verkotettuja resursseja asiakaslaitteille, kuten pöytätietokoneille, kannettaville tietokoneille, pöytäkevytpäätteille ja internetpuhelimille, tai muille tietokonepalvelimille. Tietokonepalvelin asetetaan markkinoille yleensä käytettäväksi datakeskuksissa ja toimisto-/yritysympäristöissä. Tietokonepalvelinta käytetään pääasiassa verkkoyhteyksien kautta, eikä suorien syötelaitteiden, kuten näppäimistön tai hiiren, avulla.
Tietokonepalvelimella on seuraavat ominaisuudet:
a)
se on suunniteltu tukemaan tietokonepalvelinkäyttöjärjestelmiä ja/tai hypervisor-ohjelmia, ja sen tarkoituksena on ajaa käyttäjien asentamia yrityssovelluksia;
b)
se tukee itsekorjaavaa koodia (ECC) ja/tai puskurimuistia (mukaan lukien sekä puskuroidut DIMM-moduulit (dual in-line memory module) että BOB-ratkaisut (buffered on board));
c)
se on saatettu markkinoille varustettuna yhdellä tai useammalla vaihtovirta-tasavirtateholähteellä (AC-DC);
d)
kaikki suorittimet pääsevät käyttämään yhteistä järjestelmämuistia ja näkyvät erillisinä samalle käyttöjärjestelmälle tai hypervisor-ohjelmalle.”
4)
Korvataan 3 artikla seuraavasti:
”3 artikla
Ekosuunnitteluvaatimukset
Valmiustilan, pois päältä -tilan ja verkkovalmiustilan tehonkulutusta koskevat ekosuunnitteluvaatimukset esitetään liitteessä II.”
5)
Korvataan 7 artikla seuraavasti:
”7 artikla
Uudelleentarkastelu
Komissio tarkastelee tätä asetusta uudelleen tekniikan kehityksen valossa ja esittää uudelleentarkastelun tulokset kuulemisfoorumille viimeistään 7 päivänä tammikuuta 2016. Uudelleentarkastelussa käsitellään erityisesti soveltamisalaa ja valmiustilaa ja pois päältä -tilaa koskevia vaatimuksia sekä verkkovalmiustilaa koskevien vaatimusten asianmukaisuutta ja tasoa täytäntöönpanon kolmanteen vaiheeseen (2019) nähden.
Uudelleentarkastelussa voidaan käsitellä muun muassa ammattikäyttöön tarkoitettuja laitteita ja kaukosäätimellä käytettäviä sähkömoottorilla varustettuja tuotteita.”
6)
Korvataan 8 artikla seuraavasti:
”8 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Liitteessä II olevaa 1 kohtaa sovelletaan 7 päivästä tammikuuta 2010.
Liitteessä II olevaa 2 kohtaa sovelletaan 7 päivästä tammikuuta 2013.
Liitteessä II olevaa 3 kohtaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2015.
Liitteessä II olevaa 4 kohtaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2017.
Liitteessä II olevaa 5 kohtaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2019.
Liitteessä II olevaa 6 kohtaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2015.
Liitteessä II olevaa 7 kohtaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2015.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.”
7)
Muutetaan liite II seuraavasti:
a)
Korvataan 2 kohdan d alakohta seuraavasti:
”d)
Tehonhallinta muissa kuin verkkoon liitetyissä laitteissa
Laitteessa on oltava, lukuun ottamatta tilanteita, joissa vaatimus ei ole perusteltu laitteen käyttötarkoituksen vuoksi, tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto. Kun laitteessa ei ole päätoiminto aktivoituna ja kun yksi tai useampi muu energiaa käyttävä tuote ei ole riippuvainen laitteen toiminnoista, tehonhallintatoiminnon on siirrettävä laite sen tarkoitetun käyttötarkoituksen kannalta asianmukaisen lyhyimmän mahdollisen ajan kuluttua automaattisesti
-
valmiustilaan, tai
-
pois päältä -tilaan, tai
-
muuhun tilaan, jossa pois päältä -tilalle ja/tai valmiustilalle asetetut sovellettavat tehonkulutusvaatimukset eivät ylity, kun laite on kytkettynä verkkovirtalähteeseen.
Tehonhallintatoiminnon on oltava aktivoituna.”
b)
Lisätään uudet 3, 4, 5, 6 ja 7 kohta seuraavasti:
3. Tammikuun 1 päivästä 2015:
a)
Mahdollisuus kytkeä langaton verkkoyhteys tai -yhteydet pois käytöstä
Verkkoon liitetyissä laitteissa, jotka voidaan liittää langattomaan verkkoon, käyttäjälle on tarjottava mahdollisuus kytkeä langaton verkkoyhteys tai -yhteydet pois käytöstä. Tätä vaatimusta ei sovelleta tuotteisiin, joiden aiottu käyttötarkoitus on riippuvainen yhdestä langattomasta verkkoyhteydestä ja joissa ei ole kiinteää verkkoyhteyttä.
b)
Tehonhallinta verkkoon liitetyissä laitteissa
Laitteessa on oltava, lukuun ottamatta tilanteita, joissa vaatimus ei ole perusteltu laitteen käyttötarkoituksen vuoksi, tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto. Kun laitteessa ei ole päätoiminto aktivoituna ja kun yksi tai useampi muu energiaa käyttävä tuote ei ole riippuvainen laitteen toiminnoista, tehonhallintatoiminnon on siirrettävä laite sen tarkoitetun käyttötarkoituksen kannalta asianmukaisen lyhyimmän mahdollisen ajan kuluttua automaattisesti verkkovalmiustilaan.
Verkkovalmiustilassa tehonhallintatoiminto voi siirtää laitteen automaattisesti valmiustilaan tai pois päältä -tilaan tai muuhun tilaan, joka ei ylitä valmiustilalle ja/tai pois päältä -tilalle asetettuja sovellettavia tehonkulutusvaatimuksia.
Tehonhallintatoiminnon tai vastaavan toiminnon on oltava käytettävissä verkkoon liitetyn laitteen kaikissa verkkoporteissa.
Tehonhallintatoiminnon tai vastaavan toiminnon on oltava aktivoituna lukuun ottamatta tilannetta, jossa kaikki verkkoportit on kytketty pois käytöstä. Viimeksi mainitussa tapauksessa tehonhallintatoiminnon tai vastaavan on aktivoiduttava, kun yksikin portti kytketään käyttöön.
Oletusaika, jonka jälkeen tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää laitteen automaattisesti verkkovalmiustilaan, saa olla enintään 20 minuuttia.
c)
Verkkoon liitetyn laitteen, jossa on yksi tai useampi valmiustila, on täytettävä näitä valmiustiloja koskevat vaatimukset, kun kaikki verkkoportit on kytketty pois päältä.
d)
Muiden verkkoon liitettyjen laitteiden kuin HiNA-laitteiden on täytettävä 2 kohdan d alakohdan vaatimukset, kun kaikki verkkoportit on kytketty pois päältä.
e)
Tehonkulutus verkkovalmiustilassa
HiNA-laitteiden tai HiNA-toiminnolla varustettujen laitteiden tehonkulutus verkkovalmiustilassa, johon tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää laitteen, ei saa olla suurempi kuin 12,00 wattia.
Muiden verkkoon liitettyjen laitteiden tehonkulutus verkkovalmiustilassa, johon tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää laitteen, ei saa olla suurempi kuin 6,00 wattia.
Edellä e alakohdassa säädettyjä tehonkulutusrajoja ei sovelleta
i)
tulostimiin, joiden tehonlähteen nimellisteho on yli 750 wattia;
ii)
suuren kokoluokan tulostimiin;
iii)
etäläsnäolojärjestelmiin;
iv)
pöytäkevytpäätteisiin;
v)
työasemiin;
vi)
kannettaviin työasemiin;
vii)
pienpalvelimiin;
viii)
tietokonepalvelimiin.
4. Tammikuun 1 päivästä 2017:
Edellä 3 kohdan a ja b alakohdassa säädettyjen vaatimusten lisäksi sovelletaan seuraavia säännöksiä:
a)
Verkkoon liitetyn laitteen, jossa on yksi tai useampi valmiustila, on täytettävä näitä valmiustiloja koskevat vaatimukset, kun kaikki kiinteästi kytketyt verkkoportit on kytketty irti ja kaikki langattomat verkkoportit on kytketty pois käytöstä.
b)
Muiden verkkoon liitettyjen laitteiden kuin HiNA-laitteiden on täytettävä 2 kohdan d alakohdan vaatimukset, kun kaikki kiinteästi kytketyt verkkoportit on kytketty irti ja kaikki langattomat verkkoportit on kytketty pois käytöstä.
c)
Tehonkulutus verkkovalmiustilassa
HiNA-laitteiden tai HiNA-toiminnolla varustettujen laitteiden tehonkulutus verkkovalmiustilassa, johon tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää laitteen, ei saa olla suurempi kuin 8,00 wattia.
Muiden verkkoon liitettyjen laitteiden tehonkulutus verkkovalmiustilassa, johon tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää laitteen, ei saa olla suurempi kuin 3,00 wattia.
Edellä c alakohdassa säädettyjä tehonkulutusrajoja ei sovelleta:
i)
suuren kokoluokan tulostimiin;
ii)
pöytäkevytpäätteisiin;
iii)
työasemiin;
iv)
kannettaviin työasemiin;
v)
pienpalvelimiin;
vi)
tietokonepalvelimiin.
5. Tammikuun 1 päivästä 2019:
Edellä 3 kohdan a ja b alakohdassa ja 4 kohdan a, b ja c alakohdassa säädettyjen vaatimusten lisäksi sovelletaan seuraavaa säännöstä muiden verkkoon liitettyjen laitteiden kuin HiNA-laitteiden tai muiden kuin HiNA-toiminnolla varustettujen laitteiden osalta:
Muiden verkkoon liitettyjen laitteiden kuin HiNA-laitteiden tai muiden kuin HiNA-toiminnolla varustettujen laitteiden tehonkulutus verkkovalmiustilassa, johon tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää laitteen, ei saa olla suurempi kuin 2,00 wattia.
6. Tammikuun 1 päivästä 2015:
Kahvinkeittimillä viive, jonka jälkeen tuote siirtyy automaattisesti liitteessä II olevan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitettuihin tiloihin, on seuraava:
-
kotitalouksissa käytettävillä suodatinkahvinkeittimillä, joissa kahvi säilytetään eristetyssä astiassa, enintään viisi minuuttia viimeisen keittojakson päättymisestä tai enintään 30 minuuttia kalkinpoisto- tai itsepuhdistusprosessin päättymisestä,
-
kotitalouksissa käytettävillä suodatinkahvinkeittimillä, joissa kahvi säilytetään eristämättömässä astiassa, enintään 40 minuuttia viimeisen keittojakson päättymisestä tai 30 minuuttia kalkinpoisto- tai itsepuhdistusprosessin päättymisestä,
-
muilla kotitalouksissa käytettävillä kahvinkeittimillä kuin suodatinkahvinkeittimillä enintään 30 minuuttia viimeisen keittojakson päättymisestä tai enintään 30 minuuttia lämmityselementin aktivoitumisesta tai enintään 60 minuuttia kupin esilämmitystoiminnon aktivoitumisesta tai enintään 30 minuuttia kalkinpoisto- tai itsepuhdistusprosessin päättymisestä, ellei hälytin ole lauennut, joka edellyttää käyttäjän toimia mahdollisen vaurion tai onnettomuuden estämiseksi.
Edellä mainittuun päivämäärään saakka liitteessä II olevan 2 kohdan d alakohdassa vahvistettuja ekosuunnitteluvaatimuksia ei sovelleta.
7. Tuotetietovaatimukset
Tammikuun 1 päivästä 2015 verkkoon liitetyistä laitteista on esitettävä vapaasti käytettävissä olevilla valmistajien internetsivustoilla seuraavat tiedot:
a)
kustakin valmiustilasta ja/tai pois päältä -tilasta sekä verkkovalmiustilasta, johon tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää laitteen:
-
tehonkulutus watteina pyöristettynä ensimmäiseen desimaaliin,
-
aika, jonka jälkeen tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää laitteen automaattisesti valmiustilaan ja/tai pois päältä -tilaan ja/tai verkkovalmiustilaan;
b)
verkkovalmiustilan tehonkulutus, kun kaikki kiinteästi kytketyt verkkoportit on kytketty päälle ja kaikki langattomat verkkoportit on kytketty käyttöön;
c)
ohjeistus siitä, miten langattomat verkkoportit kytketään käyttöön ja pois käytöstä.
Edellä b alakohdassa tarkoitettu verkkovalmiustilan tehonkulutus ja c alakohdassa tarkoitettu ohjeistus on ilmoitettava myös käyttöoppaassa.”
c)
Korvataan 3 kohta uudella 8 kohdalla seuraavasti:
”8. Mittaukset
Edellä 1 kohdan a ja b alakohdassa, 2 kohdan a ja b alakohdassa, 3 kohdan e alakohdassa, 4 kohdan c alakohdassa ja 5 kohdassa tarkoitettu tehonkulutus sekä 6 kohdassa tarkoitetut viiveajat on määriteltävä luotettavalla, tarkalla ja toistettavissa olevalla mittausmenetelmällä, jossa otetaan huomioon yleisesti parhaana pidetty nykytekniikka.”
d)
Korvataan 4 kohta uudella 9 kohdalla seuraavasti:
”9. Tiedot, jotka valmistajien on toimitettava
Teknisten asiakirjojen on 4 artiklan mukaista vaatimustenmukaisuuden arviointia varten sisällettävä seuraavat tiedot:
a)
Kustakin valmiustilasta ja/tai pois päältä -tilasta:
-
tehonkulutus watteina pyöristettynä ensimmäiseen desimaaliin,
-
käytetty mittausmenetelmä,
-
kuvaus siitä, miten laitteen toimintatila valittiin tai ohjelmoitiin,
-
vaiheet, joiden jälkeen laite on tilassa, jossa se vaihtaa tilaansa automaattisesti,
-
mahdolliset laitteen toimintaa koskevat huomautukset, kuten tieto siitä, miten käyttäjä voi siirtää laitteen verkkovalmiustilaan,
-
tarvittaessa viive, jonka jälkeen tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää laitteen sovellettavaan alhaisen tehonkulutuksen tilaan.
b)
Verkkoon liitetyistä laitteista:
-
verkkoporttien lukumäärä ja tyyppi ja, lukuun ottamatta langattomia verkkoportteja, porttien sijainti laitteessa; erityisesti on ilmoitettava, voiko sama fyysinen verkkoportti sisältää kahden tai useamman tyyppisiä verkkoportteja,
-
onko kaikki verkkoportit kytketty pois käytöstä ennen laitteen toimitusta,
-
onko laite HiNA-laite tai HiNA-toiminnolla varustettu laite; jos mitään tietoa ei anneta, näin ei katsota olevan.
Kustakin verkkoportin tyypistä:
-
oletusaika, jonka jälkeen tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää laitteen verkkovalmiustilaan,
-
laitteen uudelleenaktivointiin käytettävä käynnistyssignaali,
-
(enimmäis-)suorituskykyä koskevat eritelmät,
-
laitteen (enimmäis-)tehonkulutus verkkovalmiustilassa, johon tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää laitteen, jos ainoastaan tätä porttia käytetään etäaktivointiin,
-
laitteen käyttämä yhteyskäytäntö.
Jos mitään tietoja ei anneta, laitteen ei katsota olevan verkkoon liitetty laite, paitsi jos se tarjoaa reitittimen, verkkokytkimen, langattoman verkon liityntäpisteen (muun kuin päätelaitteen), keskittimen, modeemin, internetpuhelimen tai videopuhelimen toiminnot.
c)
Mittausten parametriarvot:
-
mittauslämpötila,
-
testijännite voltteina ja testitaajuus hertseinä,
-
sähkönlähteen harmoninen kokonaissärö,
-
sähkötestauksessa käytettyjen laitteiden, laitekokoonpanon ja piirien tiedot ja niihin liittyvät asiakirjat.
d)
Tapauksen mukaan 1 kohdan c alakohdassa tai 2 kohdan c ja/tai d alakohdassa ja/tai 3 kohdan b alakohdassa lueteltujen vaatimusten mukaisuuden arvioinnissa tarvittavat laitteen ominaisuudet, mukaan luettuna aika, jonka jälkeen laite siirtyy automaattisesti valmiustilaan tai pois päältä -tilaan taikka muuhun tilaan, jossa pois päältä -tilalle ja/tai valmiustilalle asetetut voimassa olevat tehonkulutusvaatimukset eivät ylity.
Tarpeen mukaan on erityisesti annettava tekniset perustelut, joilla osoitetaan, että 1 kohdan c alakohdassa tai 2 kohdan c ja/tai d alakohdassa ja/tai 3 kohdan b alakohdassa luetellut vaatimukset eivät sovellu laitteen aiottuun käyttötarkoitukseen. Tarvetta pitää yllä yhtä tai useampaa verkkoyhteyttä tai odottaa etäkäynnistyssignaalia ei pidetä teknisenä perusteluna sille, että laite vapautetaan 2 kohdan d alakohdassa vahvistettujen vaatimusten noudattamisesta tapauksessa, jossa valmistaja ei ole määritellyt laitetta verkkoon liitetyksi laitteeksi.”
8)
Lisätään liitteeseen III seuraava:
”Liitteessä II olevan 2 kohdan d alakohdassa esitettyjen vaatimusten osalta jäsenvaltioiden viranomaisten on käytettävä edellä kuvattua sovellettavaa menettelyä, jolla mitataan tehonkulutus sen jälkeen, kun tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto on siirtänyt laitteet sovellettavaan tilaan.
Liitteessä II olevan 3 kohdan c alakohdassa ja 4 kohdan a alakohdassa esitettyjen vaatimusten osalta jäsenvaltioiden viranomaisten on käytettävä edellä kuvattua sovellettavaa menettelyä, kun laitteen kaikki verkkoportit on kytketty pois käytöstä ja/tai kytketty irti, tapauksen mukaan.
Suorittaessaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY (6) 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja markkinavalvontatarkastuksia jäsenvaltioiden viranomaisten on noudatettava liitteessä II olevassa 3 ja 4 kohdassa säädettyjen vaatimusten osalta soveltuvin osin seuraavaa tarkastusmenettelyä:
Jäsenvaltion viranomaisten on testattava yksi laite seuraavasti:
Jos laitteessa on, ja tämä on ilmoitettu teknisissä asiakirjoissa, yhden tyyppinen verkkoportti ja jos laitteessa on käytettävissä kaksi tai useampia samantyyppisiä portteja, valitaan satunnaisesti yksi portti, joka kytketään portin enimmäisarvoja vastaavaan asianmukaiseen verkkoon. Jos laitteessa on useita samantyyppisiä langattomia verkkoportteja, muut langattomat portit on kytkettävä pois käytöstä, jos mahdollista. Jos laitteessa on useita samantyyppisiä kiinteästi kytkettyjä verkkoportteja liitteessä II olevassa 3 kohdassa säädettyjen vaatimusten noudattamisen tarkastamiseksi, muut verkkoportit on kytkettävä pois käytöstä, jos mahdollista. Jos käytettävissä on vain yksi verkkoportti, se kytketään portin enimmäisarvoja vastaavaan asianmukaiseen verkkoon.
Laite siirretään päälle kytkettynä -tilaan. Kun päälle kytkettynä -tilassa oleva laite toimii asianmukaisesti, sen annetaan siirtyä verkkovalmiustilaan ja tehonkulutus mitataan. Tämän jälkeen laitteelle annetaan asianmukainen käynnistyssignaali verkkoportin kautta ja tarkastetaan, onko laite aktivoitunut uudelleen.
Jos laitteessa on, ja tämä on ilmoitettu teknisissä asiakirjoissa, useamman kuin yhden tyyppisiä verkkoportteja, kunkin verkkoporttityypin osalta toistetaan seuraava menettely. Jos laitteessa on käytettävissä kaksi tai useampia samantyyppisiä verkkoportteja, kustakin porttityypistä valitaan satunnaisesti yksi portti, joka kytketään portin enimmäisarvoja vastaavaan asianmukaiseen verkkoon.
Jos tietystä verkkoporttityypistä on käytettävissä vain yksi portti, se kytketään portin enimmäisarvoja vastaavaan asianmukaiseen verkkoon. Langattomat portit, joita ei käytetä, on kytkettävä pois käytöstä, jos mahdollista. Tarkastettaessa liitteessä II olevassa 3 kohdassa säädettyjen vaatimusten noudattamista kiinteästi kytketyt verkkoportit, joita ei käytetä, on kytkettävä pois käytöstä, jos mahdollista.
Laite siirretään päälle kytkettynä -tilaan. Kun päälle kytkettynä -tilassa oleva laite toimii asianmukaisesti, sen annetaan siirtyä verkkovalmiustilaan ja tehonkulutus mitataan. Tämän jälkeen laitteelle annetaan asianmukainen käynnistyssignaali verkkoportin kautta ja tarkastetaan, onko laite aktivoitunut uudelleen. Jos kahden tai useamman tyyppiset (loogiset) verkkoportit jakavat yhden fyysisen verkkoportin, tämä menettely toistetaan kullekin loogiselle verkkoporttityypille siten, että muut loogiset verkkoportit on kytketty loogisesti pois käytöstä.
Mallin katsotaan olevan tämän asetuksen mukainen, jos kunkin verkkoporttityypin tulokset eivät ylitä enimmäisarvoa yli 10 prosentilla.
Muussa tapauksessa on testattava vielä kolme laitetta. Mallin katsotaan olevan tämän asetuksen mukainen, jos kunkin verkkoporttityypin kolmen jälkimmäisen testin tulosten keskiarvo ei ylitä enimmäisarvoa yli 10 prosentilla.
Muussa tapauksessa mallin ei katsota täyttävän vaatimuksia.
Jäsenvaltion viranomaisten on toimitettava testitulokset ja muut asiaa koskevat tiedot muiden jäsenvaltioiden viranomaisille ja komissiolle kuukauden kuluessa mallin vaatimustenvastaisuutta koskevan päätöksen tekemisestä.
Edellä vahvistetun menettelyn lisäksi jäsenvaltioiden viranomaisten on käytettävä luotettavia, tarkkoja ja toistettavissa olevia mittausmenetelmiä, joissa otetaan huomioon yleisesti parhaana pidetty uusin tekniikka, mukaan luettuina niihin asiakirjoihin sisältyvät menetelmät, joiden viitenumerot on julkaistu tätä tarkoitusta varten Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
9)
Lisätään liitteen IV viimeisen virkkeen jälkeen teksti seuraavasti:
”Verkkovalmiustila: HiNA-laitteet: 3 wattia; muut kuin HiNA-laitteet: 1 watti tai vähemmän.”
2 artikla
Asetuksen (EY) N:o 642/2009 muuttaminen
Muutetaan asetus (EY) N:o 642/2009 seuraavasti:
1)
Lisätään 2 artiklaan seuraavat määritelmät:
”12.
’Verkolla’ tarkoitetaan viestintäinfrastruktuuria, jolle on määritelty yhteyksien topologia, arkkitehtuuri, mukaan lukien fyysiset komponentit, sekä organisaatioperiaatteet, viestintämenettelyt ja esitysmuodot (yhteyskäytännöt).
13.
’Verkkoportilla’ tarkoitetaan televisiossa olevan verkkoyhteyden kiinteää tai langatonta fyysistä rajapintaa, jonka kautta televisio voidaan etäkäynnistää.
14.
’Verkkoon liitetyllä televisiolla’ tarkoitetaan televisiota, joka voi liittyä verkkoon ja jossa on yksi tai useampi verkkoportti.
15.
’Verkon käytettävyydellä’ tarkoitetaan television kykyä jatkaa toimintoja sen jälkeen kun verkkoportti on havainnut etäkäynnistyssignaalin.
16.
’Etäkäynnistyssignaalilla’ tarkoitetaan signaalia, joka tulee television ulkopuolelta verkon kautta.
17.
’Verkkovalmiustilalla’ tarkoitetaan tilaa, jossa televisio pystyy jatkamaan toimintoa saatuaan etäkäynnistyssignaalin verkkoyhteyden kautta.
18.
’Verkkoon liitetyllä televisiolla, jolla on suuren verkkoon kytkettävyyden toiminto’ (HiNA-toiminnolla varustetulla televisiolla) tarkoitetaan televisiota, johon sisältyy reitittimen, verkkokytkimen tai langattoman verkon liityntäpisteen (muun kuin päätelaitteen) toiminto tai niiden yhdistelmä.
19.
’Reitittimellä’ tarkoitetaan verkkoon liitettävää laitetta, jonka päätoimintona on määrittää optimaalinen reitti, jonka kautta verkkoliikenne olisi välitettävä. Reitittimet välittävät paketteja verkosta toiseen verkkokerrostietojen (L3) perusteella.
20.
’Verkkokytkimellä’ tarkoitetaan verkkoon liitettävää laitetta, jonka päätoimintona on suodattaa, välittää ja jakaa kehyksiä kunkin kehyksen kohdeosoitteen perusteella. Kaikki kytkimet toimivat vähintään siirtoyhteyskerroksessa (L2).
21.
’Langattoman verkon liityntäpisteellä’ tarkoitetaan laitetta, jonka päätoimintona on tarjota IEEE 802.11 (Wi-Fi) -liitettävyys useille asiakkaille.”
2)
Muutetaan liite I seuraavasti:
a)
Lisätään uusi 3 kohta seuraavasti:
”3. TEHONKULUTUS VERKKOVALMIUSTILASSA
Verkkoon liitettyjen televisioiden osalta sovelletaan seuraavia vaatimuksia:
1.
Tammikuun 1 päivästä 2015:
a)
Mahdollisuus kytkeä langaton verkkoyhteys tai -yhteydet pois käytöstä
Jos verkkoon liitetty televisio pystyy liittymään langattomaan verkkoon, käyttäjällä on oltava mahdollisuus kytkeä langaton verkkoyhteys tai -yhteydet pois käytöstä. Tätä vaatimusta ei sovelleta tuotteisiin, joiden aiottu käyttötarkoitus on riippuvainen yhdestä langattomasta verkkoyhteydestä ja joissa ei ole kiinteää verkkoyhteyttä.
b)
Tehonhallinta verkkoon liitetyissä televisioissa
Verkkoon liitetyssä televisiossa on oltava toiminto, jolla on seuraavat ominaisuudet:
Oltuaan enintään neljä tuntia päälle kytkettynä -tilassa sen jälkeen kun käyttäjä on viimeksi suorittanut toimenpiteen ja/tai kanavanvaihdon televisio siirtyy automaattisesti päälle kytkettynä -tilasta verkkovalmiustilaan tai muuhun tilaan, joka ei ylitä verkkovalmiustilalle asetettuja sovellettavia tehonkulutusvaatimuksia.
Televisioiden on annettava varoitus ennen automaattista siirtymistä päälle kytkettynä -tilasta soveltuvaan tilaan. Tämän toiminnon on oltava oletusarvoisesti käytössä.
Verkkovalmiustilassa tehonhallintatoiminto voi siirtää television automaattisesti valmiustilaan tai pois päältä -tilaan tai muuhun tilaan, joka ei ylitä pois päältä -tilalle ja/tai valmiustilalle asetettuja sovellettavia tehonkulutusvaatimuksia.
Tehonhallintatoiminnon tai vastaavan toiminnon on oltava käytettävissä verkkoon liitetyn television kaikissa verkkoporteissa.
Tehonhallintatoiminnon tai vastaavan toiminnon on oltava aktivoituna lukuun ottamatta tilannetta, jossa kaikki langattomat verkkoportit on kytketty pois käytöstä. Viimeksi mainitussa tapauksessa tehonhallintatoiminnon tai vastaavan on aktivoiduttava, kun yksikin portti kytketään käyttöön.
c)
Verkkoon liitetyn television, jossa on yksi tai useampi valmiustila, on täytettävä näitä valmiustiloja koskevat vaatimukset, kun kaikki langattomat verkkoportit on kytketty pois päältä.
d)
Tehonkulutus verkkovalmiustilassa
HiNA-toiminnolla varustettujen televisioiden tehonkulutus verkkovalmiustilassa, johon tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää television, ei saa olla suurempi kuin 12,00 wattia.
Televisioiden, joita ei ole varustettu HiNA-toiminnolla, tehonkulutus verkkovalmiustilassa, johon tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää television, ei saa olla suurempi kuin 6,00 wattia.
2.
Tammikuun 1 päivästä 2017:
Edellä 1 kohdan a ja b alakohdassa säädettyjen vaatimusten lisäksi sovelletaan seuraavia säännöksiä:
a)
Verkkoon liitetyn television, jossa on yksi tai useampi valmiustila, on täytettävä näitä valmiustiloja koskevat vaatimukset, kun kaikki kiinteästi kytketyt verkkoportit on kytketty irti ja kaikki langattomat verkkoportit on kytketty pois käytöstä.
b)
Verkkoon liitetyn television on täytettävä 2.2 kohdan d alakohdan vaatimukset, kun kaikki kiinteästi kytketyt verkkoportit on kytketty irti ja kaikki langattomat verkkoportit on kytketty pois käytöstä.
c)
Tehonkulutus verkkovalmiustilassa
HiNA-toiminnolla varustettujen televisioiden tehonkulutus verkkovalmiustilassa, johon tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää television, ei saa olla suurempi kuin 8,00 wattia.
Televisioiden, joita ei ole varustettu HiNA-toiminnolla, tehonkulutus verkkovalmiustilassa, johon tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää television, ei saa olla suurempi kuin 3,00 wattia.
3.
Tammikuun 1 päivästä 2019:
Edellä 1 kohdan a ja b alakohdassa ja 2 kohdan a, b ja c alakohdassa säädettyjen vaatimusten lisäksi sovelletaan seuraavia säännöksiä muiden verkkoon liitettyjen televisioiden kuin HiNA-laitteiden tai HiNA-toiminnolla varustettujen televisioiden osalta:
Televisioiden, joita ei ole varustettu HiNA-toiminnolla, tehonkulutus verkkovalmiustilassa, johon tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää television, ei saa olla suurempi kuin 2,00 wattia.”
b)
3 kohdasta tulee 4 kohta.
c)
4 kohdasta tulee 5 kohta.
d)
5 kohdasta tulee 6 kohta.
e)
Lisätään 5.1 kohdan (uuden 6.1 kohdan) d alakohdan jälkeen uusi e alakohta seuraavasti:
”e)
Verkkovalmiustilasta:
-
verkkoporttien lukumäärä ja tyyppi ja, lukuun ottamatta langattomia verkkoportteja, porttien sijainti televisiossa; erityisesti on ilmoitettava, voiko sama fyysinen verkkoportti sisältää kahden tai useamman tyyppisiä verkkoportteja,
-
onko kaikki verkkoportit kytketty pois käytöstä ennen laitteen toimitusta,
-
onko televisio HiNA-toiminnolla varustettu televisio; jos mitään tietoja ei anneta, television ei katsota olevan HiNA-laite tai HiNA-toiminnolla varustettu televisio.”
f)
Lisätään 5.1 kohdan (uuden 6.1 kohdan) uuden e alakohdan jälkeen uusi f alakohta seuraavasti:
”f)
Kustakin verkkoportin tyypistä:
-
oletusaika, jonka jälkeen tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää television verkkovalmiustilaan,
-
laitteen uudelleenaktivointiin käytettävä käynnistyssignaali,
-
(enimmäis-)suorituskykyä koskevat eritelmät,
-
television (enimmäis-)tehonkulutus verkkovalmiustilassa, johon tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää laitteen, jos ainoastaan tätä porttia käytetään etäaktivointiin.
Jos mitään tietoja ei anneta, television ei katsota olevan verkkoon liitetty televisio.”
g)
5.1 kohdan e alakohdasta tulee uusi 6.1 kohdan g alakohta.
h)
Korvataan 5.2 kohdan (uuden 6.2 kohdan) toinen luetelmakohta seuraavasti:
”-
kustakin valmiustilasta ja/tai pois päältä -tilasta ja verkkovalmiustilasta tehonkulutus watteina kahden desimaalin tarkkuudella,”.
3)
Korvataan liitteessä II oleva 2 kohta seuraavasti:
”2. Tehonkulutuksen mittaaminen valmiustilassa / pois päältä -tilassa ja verkkovalmiustilassa
Liitteessä I olevassa 2 ja 3 osassa tarkoitetun tehonkulutuksen mittausten on täytettävä kaikki seuraavat vaatimukset.
Edellä 2.1 kohdan a ja b alakohdassa, 2.2 kohdan a ja b alakohdassa, 3.1 kohdan d alakohdassa ja 3.2 kohdan c alakohdassa tarkoitettu tehonkulutus on määriteltävä luotettavalla, tarkalla ja toistettavissa olevalla mittausmenetelmällä, jossa otetaan huomioon yleisesti parhaana pidetty nykytekniikka.”
4)
Korvataan liite III seuraavasti:
”LIITE III
TARKASTUSMENETTELY
A. Tarkastusmenettely liitteessä I olevassa 1, 2, 4 ja 5 osassa säädettyjä vaatimuksia varten
1.
Suorittaessaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY (7) 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja markkinavalvontatarkastuksia jäsenvaltioiden viranomaisten on noudatettava liitteessä I olevassa 1, 2, 4 ja 5 osassa säädettyjen vaatimusten osalta seuraavaa tarkastusmenettelyä.
Jäsenvaltion viranomaisten on testattava yksi televisio.
Kyseisen mallin on katsottava olevan liitteessä I säädettyjen vaatimusten mukainen, jos:
a)
päälle kytkettynä -tilan tehonkulutusta koskevat tulokset eivät ylitä liitteessä I olevan 1 osan 1 ja 2 kohdassa säädettyä sovellettavaa enimmäisarvoa yli 7 prosentilla; ja
b)
pois päältä -tilan tai valmiustilan tehonkulutusta koskevat tulokset eivät ylitä liitteessä I olevan 2 osan 1 kohdan a ja b alakohdassa ja 2 kohdan a ja b alakohdassa säädettyjä sovellettavia enimmäisarvoja yli 0,10 watilla; ja
c)
liitteessä I olevassa 5 osassa säädettyä luminanssin huippuarvon suhdetta koskeva tulos ei ole pienempi kuin 60 prosenttia.
Jos 1 kohdan a, b tai c alakohdassa tarkoitettuja tuloksia ei saavuteta, on testattava vielä kolme samaa mallia olevaa laitetta.
2.
Sen jälkeen, kun vielä kolme samaa mallia olevaa laitetta on testattu, kyseisen mallin on katsottava olevan liitteessä I säädettyjen vaatimusten mukainen, jos:
a)
kolmen jälkimmäisen yksikön päälle kytkettynä -tilan tehonkulutusta koskevien tulosten keskiarvo ei ylitä liitteessä I olevan 1 osan 1 ja 2 kohdassa säädettyä sovellettavaa enimmäisarvoa yli 7 prosentilla; ja
b)
kolmen jälkimmäisen yksikön pois päältä -tilan tai valmiustilan tehonkulutusta koskevien tulosten keskiarvo ei ylitä liitteessä I olevan 2 osan 1 kohdan a ja b alakohdassa ja 2 kohdan a ja b alakohdassa säädettyjä sovellettavia enimmäisarvoja yli 0,10 watilla; ja
c)
liitteessä I olevassa 5 kohdassa säädettyä luminanssin huippuarvon suhdetta koskeva kolmen jälkimmäisen yksikön tulosten keskiarvo ei ole pienempi kuin 60 prosenttia.
Jos 2 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitettuja tuloksia ei saavuteta, on katsottava, ettei kyseinen malli täytä vaatimuksia
B. Tarkastusmenettely liitteessä I olevassa 3 osassa säädettyjä vaatimuksia varten
Suorittaessaan direktiivin 2009/125/EY 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja markkinavalvontatarkastuksia jäsenvaltioiden viranomaisten on noudatettava liitteessä I olevan 3 osan 1 kohdan d alakohdassa ja 2 kohdan c alakohdassa säädettyjen vaatimusten osalta soveltuvin osin seuraavaa tarkastusmenettelyä. Niiden on noudatettava jäljempänä kuvattua sovellettavaa menettelyä, kun laitteen kaikki verkkoportit on kytketty pois käytöstä ja/tai kytketty irti, tapauksen mukaan.
Jäsenvaltion viranomaisten on testattava yksi laite seuraavasti:
Jos televisiossa on, ja tämä on ilmoitettu teknisissä asiakirjoissa, yhden tyyppinen verkkoportti ja jos televisiossa on käytettävissä kaksi tai useampia samantyyppisiä portteja, valitaan satunnaisesti yksi portti, joka kytketään portin enimmäisarvoja vastaavaan asianmukaiseen verkkoon. Jos televisiossa on useita samantyyppisiä langattomia verkkoportteja, muut langattomat portit on kytkettävä pois käytöstä, jos mahdollista. Jos laitteessa on useita samantyyppisiä kiinteästi kytkettyjä verkkoportteja liitteessä I olevassa 2 kohdassa säädettyjen vaatimusten noudattamisen tarkastamiseksi, muut verkkoportit on kytkettävä pois käytöstä, jos mahdollista. Jos käytettävissä on vain yksi verkkoportti, se kytketään portin enimmäisarvoja vastaavaan asianmukaiseen verkkoon.
Laite siirretään päälle kytkettynä -tilaan. Kun päälle kytkettynä -tilassa oleva laite toimii asianmukaisesti, sen annetaan siirtyä verkkovalmiustilaan ja tehonkulutus mitataan. Tämän jälkeen televisiolle annetaan asianmukainen käynnistyssignaali verkkoportin kautta ja tarkastetaan, onko televisio aktivoitunut uudelleen.
Jos televisiossa on, ja tämä on ilmoitettu teknisissä asiakirjoissa, useamman kuin yhden tyyppisiä verkkoportteja, kunkin verkkoporttityypin osalta toistetaan seuraava menettely. Jos televisiossa on käytettävissä kaksi tai useampia samantyyppisiä verkkoportteja, kustakin porttityypistä valitaan satunnaisesti yksi portti, joka kytketään portin enimmäisarvoja vastaavaan asianmukaiseen verkkoon.
Jos tietystä verkkoporttityypistä on käytettävissä vain yksi portti, se kytketään portin enimmäisarvoja vastaavaan asianmukaiseen verkkoon. Langattomat portit, joita ei käytetä, on kytkettävä pois käytöstä, jos mahdollista. Tarkastettaessa liitteessä II olevassa 3 kohdassa säädettyjen vaatimusten noudattamista kiinteästi kytketyt verkkoportit, joita ei käytetä, on kytkettävä pois käytöstä, jos mahdollista.
Laite siirretään päälle kytkettynä -tilaan. Kun päälle kytkettynä -tilassa oleva laite toimii asianmukaisesti, sen annetaan siirtyä verkkovalmiustilaan ja tehonkulutus mitataan. Tämän jälkeen televisiolle annetaan asianmukainen käynnistyssignaali verkkoportin kautta ja tarkastetaan, onko televisio aktivoitunut uudelleen.
Jos kahden tai useamman tyyppiset (loogiset) verkkoportit jakavat yhden fyysisen verkkoportin, tämä menettely toistetaan kullekin loogiselle verkkoporttityypille siten, että muut loogiset verkkoportit on kytketty loogisesti pois käytöstä.
Mallin katsotaan olevan tämän asetuksen mukainen, jos kunkin verkkoporttityypin tulokset eivät ylitä enimmäisarvoa yli 7 prosentilla.
Muussa tapauksessa on testattava vielä kolme laitetta. Mallin katsotaan olevan tämän asetuksen mukainen, jos kunkin verkkoporttityypin kolmen jälkimmäisen testin tulosten keskiarvo ei ylitä enimmäisarvoa yli 7 prosentilla.
Muussa tapauksessa mallin ei katsota täyttävän vaatimuksia.
Jäsenvaltion viranomaisten on toimitettava testitulokset ja muut asiaa koskevat tiedot muiden jäsenvaltioiden viranomaisille ja komissiolle kuukauden kuluessa mallin vaatimustenvastaisuutta koskevan päätöksen tekemisestä.
C. Vaatimustenmukaisuustarkastus
Tämän asetuksen vaatimusten noudattamisen tarkastamiseksi jäsenvaltioiden viranomaisten on sovellettava liitteessä II esitettyä menettelyä sekä luotettavia, tarkkoja ja toistettavissa olevia mittausmenettelyjä, joissa otetaan huomioon yleisesti parhaana pidetyt mittausmenetelmät, mukaan luettuina sellaisissa asiakirjoissa vahvistetut menetelmät, joiden viitenumerot on julkaistu tätä tarkoitusta varten Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
3 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 22 päivänä elokuuta 2013.