РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 360/2014 НА КОМИСИЯТА
от 9 април 2014 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на феросилиций с произход от Китайската народна република и Русия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 11, параграфи 2, 5 и 6 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След антидъмпингово разследване („първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 172/2008 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на феросилиций (FeSi), понастоящем класиран в кодове по КН 7202 21 00, 7202 29 10 и 7202 29 90, с произход от Китайската народна република (КНР), Египет, Казахстан, бившата югославска република Македония и Русия („окончателните антидъмпингови мерки“).
(2)
Мерките бяха под формата на адвалорно мито, определено на 31,2 % върху вноса от КНР, с изключение на Erdos Xijin Kuangye Co. (15,6 %) и Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co. (29,0 %); 18,0 % върху вноса от Египет, с изключение на Egyptian Ferroalloys Co. (15,4 %); 33,9 % върху вноса от Казахстан; 5,4 % върху вноса от бившата югославска република Македония, и 22,7 % върху вноса от Русия, с изключение на Bratsk Ferroalloy Plant (17,8 %).
(3)
С Регламент за изпълнение (ЕС) № 1297/2009 на Съвета (3) бе отменено антидъмпинговото мито, наложено с Регламент (ЕО) № 172/2008, върху вноса на FeSi с произход от бившата югославска република Македония.
(4)
На 30 ноември 2009 г. Европейската комисия („Комисията“) получи искане за частично междинно преразглеждане („междинното преразглеждане“) съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, подадено от производител износител от Русия - Joint Stock Company Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant, и свързаното с него дружество Joint Stock Company Kuznetsk Ferroalloy Works („Руската група“). С Регламент (ЕС) № 60/2012 (4) Съветът прекрати частичното междинно преразглеждане на основание, че няма достатъчно доказателства за дълготрайния характер на промяната в обстоятелствата. По-специално Руската група не доказа, че ценовото ѝ поведение е с дълготраен характер. Поради тази причина установеният при първоначалното разследване дъмпингов марж за Руската група не бе изменен. На същото основание бе отхвърлено предложението за гаранция, направено от Руската група.
2. Искане за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(5)
След публикуване на известие за предстоящото изтичане на срока на действие (5) на действащите окончателни антидъмпингови мерки на 28 ноември 2012 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на посочените мерки в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от Euroalliages („заявителя“) от името на производителите, представляващи повече от 25 % от общото производство на FeSi в Съюза.
(6)
Искането касаеше следните две държави: КНР и Русия.
(7)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно би довело до продължаване или повторно възникване на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(8)
Като установи след консултация с Консултативния комитет, че са налице достатъчно доказателства, даващи основание за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, на 28 февруари 2013 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (6) („известието за започване на преразглеждане“), че започва преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(9)
Разследването относно продължаването или повторното възникване на дъмпинга обхвана периода от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността от продължаване или повторно възникване на вреда, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до 31 декември 2012 г. („разглеждания период“).
4.2. Страни, засегнати от разследването
(10)
Комисията официално уведоми заявителите, другите известни производители от Съюза, производителите износители от КНР и Русия, несвързаните вносители, ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на страните износителки за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. Заинтересованите страни получиха възможност да изложат позициите си писмено и да поискат провеждането на изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(11)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни причини, поради които следва да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(12)
Предвид очевидно големия брой производители износители в КНР и несвързани вносители в Съюза, имащи отношение към разследването, в известието за започване на преразглеждането се предвиждаше изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване на преразглеждане.
(13)
Като се има предвид, че само един производител износител от КНР предостави информацията, поискана в известието за започване на процедурата, и изрази готовността си да съдейства на Комисията, бе взето решение да не се използва извадка от производители износители от КНР. След като получи въпросника, производителят износител реши да не съдейства по-нататък. Поради тази причина се счита, че нито един производител износител от КНР не е съдействал на разследването.
(14)
По отношение на Русия всички известни руски производители бяха поканени да съдействат на разследването, а именно Bratsk Ferroalloy Plant, Serov Ferroalloy Plant, NLMK и Руската група. Само един от тях - Руската група, оказа съдействие на Комисията в хода на разследването в рамките на преразглеждането.
(15)
По отношение на несвързаните вносители не бе получен отговор на въпросника. Поради тази причина се счита, че нито един несвързан вносител в Съюза не е съдействал на разследването.
(16)
Отговори на въпросниците представиха шест от седемте известни производители на FeSi в Съюза. Предвид сравнително ограничения брой производители от Съюза в хода на разследването в рамките на преразглеждането не бе предвидено изготвянето на извадка.
(17)
Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
Производители от Съюза:
FERROATLANTICA Group:
Ferroatlantica S.L. - Madrid, Испания
Ferropem - Chambery, Франция
HUTA LAZISKA S.A. - Laziska Gorne, Полша
OFZ a.s. - Istebne, Словакия
TDR LEGURE d.o.o. - Ruse, Словения
VARGON ALLOYS A.B. - Vargon, Швеция
б)
Потребители от Съюза:
Aperam SA - Люксембург
Ugitech - Ugine, Франция
в)
Производител износител от Русия:
Руската група:
JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant („JSC CHEMK“) - Chelyabinsk, Русия
JSC Kuznetsk Ferroalloy Works („JSC KF“) - Novokuznetsk, Русия
RFA International LP („RFAI“) - Mishawaka, САЩ
г)
Производители в държавата аналог:
Elkem AS, Oslo, Норвегия
FESIL Rana Metall AS, Trondheim, Норвегия
Finnfjord AS, Finnsnes, Норвегия.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(18)
Разглежданият продукт е FeSi, понастоящем класиран в кодове по КН 7202 21 00, 7202 29 10 и 7202 29 90, с произход от КНР и Русия.
(19)
FeSi се произвежда чрез редукция на кварца в електродъгови пещи с помощта на въглеродсъдържащи продукти. Това е енергоемък процес. FeSi се продава под формата на късове, гранули или на прах и има различни качества в зависимост от съдържанието на силиций и на примеси (напр. алуминий). Счита се за продукт с висока чистота, ако съдържанието на силиций е над или равно на 70 %. Ако съдържанието на силиций е между 55 % и 70 %, се счита за продукт със средна чистота и съответно - с ниска чистота, ако съдържанието на силиций е по-ниско от 55 %. Разглежданият продукт се използва основно като окислител и легиращ елемент в черната металургия.
2. Сходен продукт
(20)
FeSi, който се произвежда и продава в Съюза от промишлеността на Съюза, и FeSi, който се произвежда и продава в Норвегия („държавата аналог“) - като държава с непазарна икономика КНР не е разследвана в хода на настоящето разследване - имат по същество същите физически и химически характеристики и същите основни употреби като FeSi, произвеждан в КНР и Русия и продаван за износ за Съюза. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА ДЪМПИНГА
(21)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе проучено дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повторно възникване на дъмпинга от двете засегнати държави.
ВНОС ОТ КНР
1. Предварителни бележки
(22)
Както е посочено в съображение 13 по-горе, нито един производител износител от КНР не е съдействал при разследването. Вследствие на това при липсата на съдействие от страна на производители износители от КНР цялостният анализ, включително изчисляването на дъмпинга, се основава на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент.
(23)
Поради тази причина вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга бе оценена с помощта на искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съчетание с други източници на информация, като например търговската статистика за вноса и износа (Евростат и данни за китайския износ), както и друга общественодостъпна информация.
(24)
Липсата на съдействие се отрази на сравнението на нормалната стойност с експортната цена на различните видове на продукта. Както е обяснено в съображение 30 по-долу, бе сметнато за целесъобразно нормалната стойност, както и експортната цена да се определят в световен мащаб, а именно въз основа на един-единствен продукт, в съответствие с член 18 от основния регламент.
(25)
В съответствие с член 11, параграф 9 от основния регламент бе следвана същата методология, която е била приложена за определяне на дъмпинга при първоначалното разследване, както във всеки случай, при който се установи, че няма промяна в обстоятелствата.
2. Дъмпинг на вноса през РПП
2.1. Определяне на нормалната стойност
(26)
В известието за започване на преразглеждане Комисията прикани всички заинтересовани страни да коментират предложението ѝ да използва Норвегия като трета държава с пазарна икономика с цел да се определи нормалната стойност за КНР. Норвегия беше използвана като държава аналог при първоначалното разследване. При липсата на коментари по този въпрос от коя да е от страните бе заключено, че Норвегия следва да бъде избрана отново като държава аналог с цел да се определи нормалната стойност за КНР в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(27)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент най-напред бе проучено дали общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти от страна на съдействащите производители от Норвегия е бил представителен в сравнение с общия обем на продажбите за износ от КНР за Съюза, т.е. дали общият обем на тези продажби на вътрешния пазар е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на разглеждания продукт за Съюза. Въз основа на това бе установено, че продажбите на вътрешния пазар в държавата аналог са представителни.
(28)
Бе проучено също така дали продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като бе определен делът на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти през РПП.
(29)
По този начин нормалната стойност бе определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена цена на рентабилните продажби на вътрешния пазар през РПП.
2.2. Определяне на експортната цена
(30)
Както е посочено в съображение 24 по-горе, нито един производител износител от КНР не е съдействал при разследването. Поради тази причина експортната цена бе определена въз основа на най-добрата налична информация в съответствие с член 18 от основния регламент.
(31)
Съответните стойности за обема и цените на вноса бяха взети от базата данни на Евростат за вноса по трите кода по КН, изброени по-горе в съображение 18, вземайки предвид по този начин разликата в качеството. Като се има предвид, че бе сметнато за целесъобразно експортната цена да се определи въз основа на средната стойност, данните, получени за кодове по КН 7202 29 10 и 7202291090, бяха коригирани спрямо съдържанието на силиций на продукта с код по КН 7202 21 00. Това е методът, предложен в искането за преразглеждане, с цел общият обем на вноса да се изчисли въз основа на FeSi с чистота от 75 %. Обемът и цените на вноса по тези три кода по КН бяха обобщени и претеглени, така че да се получи една средна стойност.
(32)
Накрая, тази средна CIF цена на вноса бе коригирана с приспадане по-специално на разходите за транспорт, за да се получи цената на равнище франко завод. По този начин в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент продажната цена бе определена въз основа на платената или подлежаща на плащане цена според данните за вноса на Евростат.
2.3. Сравнение и корекции
(33)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена бе направено на базата на цена франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени и разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Предвид липсата на съдействие от страна на китайските производители износители бяха направени корекции по-специално с цел да се вземат предвид митата върху вноса въз основа на посочените в искането за преразглеждане данни.
2.4. Дъмпинг през РПП
(34)
Прилагането на горепосочения метод позволи да се установи, че дъмпинговият марж, изразен като процент от нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, е 165 %.
(35)
Трябва да се отбележи обаче, че общият обем на вноса на разглеждания продукт в Съюза се е свил рязко след налагането на първоначалните мерки, както и че посоченият по-горе дъмпингов марж е определен въз основа на ограничен обем на вноса (а именно по-малко от 2 500 тона през РПП).
(36)
Поради това с цел изчерпателност на анализа бе разгледано и ценовото поведение на китайските производители износители на трите най-важни пазари извън Съюза, а именно Япония, Южна Корея и Съединените американски щати (САЩ).
(37)
За тази цел екпортните цени на китайския износ за Япония, Южна Корея и САЩ бяха определени въз основа на данните за китайския износ. Сравнението им с определената по-горе нормална стойност също показа наличието на дъмпинг в диапазон от 86 % до 92 % в зависимост от страната на местоназначение.
3. Развитие на вноса, ако мерките бъдат отменени
3.1. Производствен капацитет в КНР
(38)
КНР е най-голямата държава производителка на FeSi в света. През РПП производственият ѝ капацитет се оценява на 10-11 милиона тона годишно. Следователно промишлеността на КНР е осъществявала дейност на около 50 % от производствения си капацитет. Това означава, че има текущ свободен капацитет от близо 5,5 милиона тона годишно, което се равнява на почти седем пъти общото потребление на Съюза. Въпреки този текущ свръхкапацитет и въз основа на информацията, предоставена от заявителя, изглежда, че капацитетът в КНР продължава да се увеличава, тъй като понастоящем се изграждат по-големи и по-ефективни пещи.
(39)
Няма доказателства за това, че нивото на потреблението на китайския вътрешен пазар или на пазара на трети държави би се увеличило значително, така че да компенсира увеличеното производство, в случай че свободният капацитет на китайските производители бъде използван.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(40)
След налагането на окончателните мерки през февруари 2008 г. вносът от КНР намалява постепенно до незначителни количества, които представляват по-малко от 1 % от потреблението на Съюза през РПП. След върха на вноса от около 330 400 тона през 2007 г., вносът намалява до по-малко от 2 500 тона през 2012 г. Въз основа на наблюдаваните ценови равнища обаче пазарът на ЕС за FeSi продължава да бъде привлекателен за китайския износ.
(41)
Както е посочено по-горе, в КНР има значителен производствен свръхкапацитет, което предполага силен стимул да се намерят алтернативни пазари, които да поемат този излишък от производствен капацитет. Поради няколко ограничения за износа, наложени от китайското правителство, обаче (а именно 25 % износно мито, 17 % неподлежащ на възстановяване ДДС и лицензи за износ) общият китайски износ е намалял от върховата стойност от 1,5 милиона тона през 2007 г. до едва 0,4 милиона тона през 2009 г. Независимо от това от 2010 г. насам се наблюдава покачване на износа като цяло и обемът на износа се увеличава до 0,8 милиона тона, а през 2013 г. е оценен на 0,7 милиона тона. Най-новите данни показват устойчиво равнище на износа, чийто обем надхвърля цялото потребление на Съюза.
(42)
Въпреки посочените ограничения за износ китайските производители са изнесли значителен обем на FeSi към световните пазари, които не са предмет на ограничения за внос (а именно Япония, Южна Корея и САЩ).
(43)
На пръв поглед азиатският пазар може да бъде алтернатива за усвояване на част от китайското свръхпроизводство. Според предоставената от заявителя информация обаче предвид неотдавнашното развитие на този пазар той може да се окаже по-малко привлекателен за износ от Китай.
(44)
Действително азиатският пазар ще бъде сериозно повлиян от влизането в експлоатация на две нови предприятия за FeSi в Малайзия (Pertama Ferroalloys и Sarawak Ferroalloys). Изчислено е, че считано от 2014 г. годишното производство на FeSi на Малайзия ще се увеличи с 420 000 тона, които ще бъдат реализирани в съседни държави в Югоизточна Азия, в частност Япония, която се нуждае от 600 000 тона FeSi годишно. Производството на производствените съоръжения в Малайзия ще се отрази отрицателно на китайския износ за Югоизточна Азия. Освен това японски производители на стомана и южнокорейски стоманодобивни предприятия вече са сключили споразумения за закупуване на значителни количества FeSi годишно от новите малайзийски производители, което затруднява навлизането на китайския износ на пазара.
(45)
В коментарите си относно оповестяването производителят износител твърди, че производството в Малайзия е надценено. След проверка този коментар бе сметнат за целесъобразен и поради тази причина производството в Малайзия бе коригирано на около 370 000 тона.
(46)
Поради тази причина се очаква допълнителното производство в Малайзия да увеличи конкуренцията на този вече задоволен пазар, където КНР и Русия понастоящем имат значителен пазарен дял.
(47)
Намаленото присъствие на китайски продукти на пазара на Съюза през РПП се дължи предимно на наложените от китайското правителство ограничения за износа, посочено в съображение 41 по-горе.
(48)
Цените на пазара на ЕС също ще спомогнат като притегателно средство, за да се усвои излишният капацитет на китайските производители. Действително средната цена на пазара на Съюза през 2012 г. е била поне толкова висока, колкото експортните цени на китайските производители за основните им държави на местоназначение (Япония, Южна Корея и САЩ), което подчертава още повече привлекателността на пазара на Съюза в бъдеще, когато продажбите за други местоназначения станат по-трудни.
(49)
Поради тази причина може да се заключи, че европейският пазар - един от най-големите в света, остава привлекателен за китайските производители.
4. Заключение относно вероятността от продължаване на дъмпинга
(50)
Наличният свободен капацитет в КНР и относително привлекателното ниво на цените на пазара на Съюза доведе до заключението, че е налице риск от увеличаване на китайския износ на разглеждания продукт, ако се допусне срокът на действие на действащите мерки да изтече.
(51)
Предвид настоящия и евентуалния свободен капацитет в КНР, знаейки, че пазарът на Съюза е един от най-големите в света, и тъй като се очаква китайският внос да упражни натиск в Югоизточна Азия, може да се заключи, че китайските износители вероятно ще увеличават своя износ за Съюза на дъмпингови цени, ако се допусне антидъмпинговите мерки да бъдат отменени.
ВНОС ОТ РУСИЯ
1. Предварителни бележки
(52)
Както е посочено в съображение 14 по-горе, само една група производители съдействаха при разследването. Бе установено обаче, че Руската група представлява значителна част от общото производство на Русия, т.е. около 78 % от общото производство на FeSi на Русия, както и че тя осъществява основната част на вноса на FeSi с произход от Русия в Съюза. Поради тази причина бе сметнато, че с цел да се оцени вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга трябва да се използва предоставената от Руската група информация в съчетание с други източници, като искането за преразглеждане и наличната търговска статистика за вноса (от Евростат).
(53)
С цел изчисляване на дъмпинговия марж за дружествата, които са част от Руската група, JSC CHEMK и JSC KF се разглеждат като свързани дружества по смисъла на член 143 от Митническия кодекс (7), също като при първоначалното разследване. Поради тази причина бе изчислен един дъмпингов марж за цялата група, като бе използвана следната методология: размерът на дъмпинга бе изчислен за всеки отделен производител износител, преди да се определи среднопретегленият дъмпингов марж за групата като цяло. Следва да се отбележи, че тази методология е различна от методологията, приложена в първоначалното разследване, когато изчисляването на дъмпинга бе направено чрез обобщаване на съответните данни за производството и продажбите на производствените единици. В прекратеното междинно преразглеждане е използвана различна методология. Промяната на методологията е обусловена от промяна на обстоятелствата, а именно промяната в корпоративната структура на групата, която позволява да се определят отделните производители в рамките на групата по отношение на продажбите и производството.
2. Дъмпинг на вноса през РПП
2.1. Определяне на нормалната стойност
(54)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент най-напред бе проучено дали общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти от страна на съдействащите производители износители е бил представителен в сравнение с общия обем на продажбите за износ за Съюза, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на разглеждания продукт за Съюза.
(55)
Бе проучено също така дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Това проучване бе направено за видовете на продукта, продавани от даден производител износител на вътрешния му пазар, за които бе констатирано, че са пряко сравними с вида на продукта, продаван за износ за Съюза. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха сметнати за достатъчно представителни, когато общият обем на продажбите на този вид на продукта от производителя износител на вътрешния пазар на независими клиенти е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(56)
Бе проучено също така дали продажбите на вътрешния пазар на видовете на продукта могат да се разглеждат като извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като беше определен делът на рентабилните продажби на независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, за всеки изнасян вид на разглеждания продукт през РПП.
(57)
За видовете на продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар на вида на продукта са били на стойност, по-висока от себестойността им, а среднопретеглената продажна цена на съответния вид е била равна на или по-висока от разходите за производство на единица продукция, нормалната стойност за всеки вид на продукта бе изчислена като среднопретеглена стойност на действителните цени на вътрешния пазар при всички продажби на въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни.
(58)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от разходите за производство на единица продукция, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби на вътрешния пазар на посочения вид през РПП.
(59)
Когато не е имало продажби на вътрешния пазар на конкретен вид на продукта и за видове на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар са били недостатъчни, нормалната стойност бе конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(60)
При конструирането на нормална стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент размерът на разходите за продажба, общите и административните разходи (ПОАР) и размерът на печалбата, съгласно член 2, параграф 6 от основния регламент, беше определен въз основа на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт, реализирани при обичайни търговски условия от съдействащите производители износители, или въз основа на наличните факти.
2.2. Определяне на експортната цена
(61)
През РПП екпортните продажби на Руската група за Съюза са осъществени посредством свързаното ѝ дружество RFAI (свързан вносител), което извършва всички дейности по вноса на стоките, влизащи в свободно обращение в Съюза,т.е. дейностите на свързан вносител.
(62)
Поради тази причина износната цена бе установена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цените, на които внесените продукти са препродадени за първи път на независим купувач с необходимите корекции за всички разходи, направени между вноса и препродажбата, както и с разумни корекции за ПОАР, както и за печалбата. За тази цел бе използван процент за реалните ПОАР и при липса на нова информация от независими вносители относно реализираната печалба бе използван същият марж на печалба като приложения при първоначалното разследване, а именно 6 %.
(63)
Руската група твърди, че дружеството RFAI следва да бъде разглеждано като част от същия единен стопански субект (ЕСС), тъй като и двете дружества се контролират и управляват от едни и същи лица, както и действат като ЕСС. Следователно при определяне на експортните цени не следва да се прави приспадане на ПОАР и на печалбата на RFAI.
(64)
В рамките на корекцията съгласно член 2, параграф 9 за целите на конструиране на експортната цена е без значение дали Руската група и RFAI са в съдружие под формата на ЕСС.
(65)
Поради тази причина, тъй като експортните продажби на Руската група са осъществени посредством свързано дружество (RFAI), експортната цена трябваше да бъде коригирана с приспадане на разумен марж за ПОАР и печалбата, както е предвидено изрично по член 2, параграф 9 от основния регламент. На това основание твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(66)
Производителят износител повтори твърдението за съществуването на ЕСС и настоя, че това е попречило на корекциите за ПОАР и печалбата по член 2, параграф 9 от основния регламент. Той също така заяви, че дори ако корекциите са обосновани, експортната цена трябва да включва само свързаните с вноса разходи на RFAI, без всички ПОАР, свързани с износа на ЕСС. Последно, производителят износител изрази несъгласие относно констатацията, че в този случай не е налице ЕСС.
(67)
В рамките на конструирането на експортната цена по член 2, параграф 9 от основния регламент е без значение дали е налице ЕСС. Докато са изпълнени условията, определени в член 2, параграфи 1 и 9 от основния регламент, законосъобразността на корекциите по член 2, параграф 9 не е свързана със степента на контрол или интеграцията (8). Член 2, параграф 9 от основния регламент съдържа изискването Комисията да конструира, в някои случаи, експортната цена, както и да коригира тази конструирана експортна цена спрямо някои параметри, включително когато страните „се явяват съдружници“. Формулировката на член 2, параграф 9 от основния регламент е ясна, в смисъл че „се извършват корекции“ (добавено подчертаване на Комисията). Комисията провери дали RFAI е изпълнявала всички функции, обичайно изпълнявани от свързан вносител в ЕС. Действително RFAI участва активно в международната дейност на групата (обслужване на клиенти, логистика и график на доставките, закупуване на дълготрайни активи и основни суровини и т.н.). По този начин необходимите условия за корекция съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент бяха спазени и обосноваха извършването на корекции. Следователно се стигна до заключението, че корекциите са необходими въз основа на член 2, параграф 9 от основния регламент.
(68)
Производителят износител твърди, че според решението по дело Nikopolsky/Interpipe (9), ако износителят и свързаният търговец представляват ЕСС, не е разрешено да се извърши корекция на експортната цена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. Това твърдение е необосновано. Действително това съдебно решение касае корекция, която се извършва по силата на член 2, параграф 10, буква и), на номиналните комисиони, събирани от търговец, чиито функции са подобни на тези на агент, работещ на базата на комисиона. Поради това тази съдебна практика е без значение в настоящия случай, при който швейцарското дружество RFAI изпълнява всички функции, обичайно изпълнявани от свързан вносител. Съществуването на ЕСС няма същото въздействие върху корекциите по член 2, параграф 10 от основния регламент и върху исканите корекции по член 2, параграф 9 от посочения регламент. Още повече че страните нямат възможност да оспорват корекцията за разумен марж за ПОАР и за печалба. Такава корекция се прави в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, когато страните са свързани.
(69)
По отношение на обхвата на корекцията при отсъствие на относими доказателства, представени от производителя износител, твърдението относно частично приспадане на ПОАР и на печалбата не може да бъде прието. Корекциите по член 2, параграф 9 от основния регламент са тези, които позволяват да се конструира експортната цена в най-често срещаните случаи на съдружие. Общите ПОАР и печалбата не можеха да бъдат коригирани само частично, освен въз основа на информация, предоставена от производителя износител във връзка с разходите, и по-специално тези, които представляват специални разходи, направени между вноса и последващата препродажба в рамките на дейност, която не е пряко свързана с вноса на разглеждания продукт.
(70)
Руската група твърди също, че не следва да се прави приспадане на антидъмпинговото мито при изчисляването на експортната цена в съответствие с член 11, параграф 10 от основния регламент, тъй като митото е надлежно отразено в препродажните цени и производните от тях продажни цени в Съюза.
(71)
Разследването показа по-специално, че за 99 % от сделки, за които е докладвано, в препродажните цени на разглеждания продукт в Съюза не е отразено платеното мито. Поради тази причина може да се заключи, че антидъмпинговото мито не е било надлежно отразено в препродажните цени на Руската група. В резултат на това твърдението на Руската група не можеше да бъде прието и размерът на антидъмпинговите мита бе приспаднат при конструирането на експортната цена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент.
2.3. Сравнение и корекции
(72)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена бе направено на базата на цена франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(73)
Бяха направени корекции за транспортните разходи, разходите за застраховане, разходите по приключване на дейности и за обработка, разходите за кредит и комисиони, където беше приложимо и обосновано, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
2.4. Дъмпинг през РПП
(74)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент среднопретеглената нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена по видове на продукта на базата на цена франко завода за всеки съдействащ производител износител от Руската група.
(75)
Разглежданият производител износител направи няколко твърдения във връзка с изчисляването на дъмпинговия марж.
(76)
Първо, във връзка с корекцията на цената на кварцита, закупен от едно дружество производител в групата от друго дружество производител в групата, този производител износител оспори добавянето на 5 % марж на печалба към актуализираната цена на закупуване. Използван е аргументът, че и двете дружества участват в един ЕСС.
(77)
Въпреки че аргументът за ЕСС е без значение в контекста на корекцията на цената на кварцита, се признава, че сделките между свързани лица могат да се извършват без реализирането на печалба. Също така при отсъствието на продажби на кварцит на външни страни не можеше да бъде доказано наличието на печалба. Вследствие на това не беше добавена надбавка за печалба на коригираната цена на кварцита и определянето на дъмпинга беше съответно актуализирано.
(78)
Второто твърдение се отнасяше до прилагането от страна на Комисията на препоръките на органа за уреждане на спорове на СТО по спора с Норвегия относно сьомгата. Съгласно препоръката в този случай, независимо дали продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта са представителни, ПОАР и реализираната печалба във връзка с тези сделки следва да бъдат използвани при конструиране на нормалната стойност. Производителят износител също заяви, че в преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие на мерките не е позволено да се прилага новата методология, тъй като това не е обосновано от никаква съществена промяна в обстоятелствата.
(79)
Комисията разясни методологията на органа в хода на изслушване на производителя износител, който продължи да настоява, че в препоръката на органа има нарушение на разпоредбите на член 2, параграфи 4 и 6 от основния регламент. Комисията обаче е задължена да изпълнява такива решения в рамките на задълженията си към СТО. Посочената методология засяга всички случаи, а не само разследванията, започнати въз основа на член 5 от основния регламент.
(80)
Въз основа на трето твърдение Комисията направи корекции в случаите, когато разходите на един производител износител от групата са сравнени с определени продажби на другия производител износител.
(81)
Освен това Комисията потвърждава, че са направени същите корекции на оборота, като например транспортните разходи, разходите за застраховане и за обработка, за да се направи оценка на рентабилността, както и на разходите за опаковане с цел определяне на дъмпинговия марж.
(82)
В четвърто твърдение производителят износител заяви, че действащото антидъмпинго мито е било приспаднато неправомерно от експортната цена. В качеството на доказателство се твърди, че през РПП цените на експортните продажби са били повече от 100 % по-високи в сравнение с периода на първоначалното разследване, което доказвало, че антидъмпинговото мито е било включено в експортните цени. Освен това някои вносни мита и антидъмпингови мита не е трябвало да бъдат приспаднати, тъй като са били предполагаемо предплатени и са се отнасяли към бъдещ период. Накрая Комисията не е трябвало да взема предвид разходите за офис в Япония и федералните и кантоналните данъци върху дохода в Швейцария.
(83)
Предоставените от производителя износител доказателства не са убедителни за това, че антидъмпинговото мито е било надлежно отразено в експортната цена в този случай и за този продукт. След първоначалното разследване се наблюдава значително увеличение както на препродажните цени, така и на производствените разходи. Поради тази причина увеличението на експортните цени не може да се припише убедително на предполагаемо отражение на митото. С цел да покаже, че представените доказателства не са убедителни, Комисията сравни експортните цени със себестойността на стоките, включително антидъмпинговото мито, през РПП: при 99 % от сделките за износ експортната цена не е достатъчно висока, за да покрие антидъмпинговото мито. Накрая, дори ако митото не се приспада, това не би било достатъчно нито да обезсили констатацията за значителния дъмпинг, нито да се отрази на заключението относно вероятността от продължаване на дъмпинга. Следователно това не би се отразило на резултатите от настоящото разследване в рамките на преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие на мерките.
(84)
Комисията отбеляза, че предсрочното плащане на вносни мита и антидъмпингови мита е невъзможно и че тези мита се събират при внос. Освен това групата е използвала митнически склад, което означава, че митата са дължими едва когато вносът и продажбите се осъществят на практика. Освен това въз основа на сравнение на оборотната ведомост от 31 декември 2012 г. и одитираните отчети бе ясно установено, че одиторите са преразпределили предполагаемо предплатените антидъмпингови мита като действително платени антидъмпингови мита, които се отнасят към отчета за приходите и разходите.
(85)
Разходите за офиса в Япония не са били свързани с разглеждания продукт, поради което не са се отразили върху направеното от Комисията изчисление. Поради това твърдението бе отхвърлено. Накрая посочените швейцарски данъци е можело да се изключат само ако се касае за корпоративен данък върху дохода, какъвто, изглежда, е случаят във основа на отговора на оповестяването. Поради това изчислението на дъмпинга бе съответно коригирано.
(86)
Коригираната лихва по заема на дружество от групата в Британските Вирджински острови към друго дружество от групата бе преразгледана от Комисията в отговор на твърдението, че такива заеми може да се вземат при по-ниски от пазарните условия и по същество би имало смисъл от тях само ако лихвата по заема е по-ниска, отколкото може да се получи от една банка. Освен това Комисията потвърждава, че маржът на печалба на RFAI е бил приложен спрямо нетната стойност в отчетната валута на дружеството и не е въз основа на CIF нивото, към което бяха добавени някои разходи.
(87)
С оглед на горепосочените съображения Комисията направи корекция на изчислението с цел да се вземат предвид твърденията относно вътрешногруповите продажби на кварцит, вътрешногруповия заем и федералните и кантоналните данъци върху дохода в Швейцария. Това позволи да се установи, че дъмпинговият марж, изразен като процент от нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, е 43 %.
(88)
Трябва да се припомни, че при междинното преразглеждане, посочено в съображение 4, бе направено заключението, че през периода от октомври 2009 г. до септември 2010 г. вносът на Руската група е бил на дъмпингови цени.
3. Развитие на вноса, ако мерките бъдат отменени
(89)
Освен анализа за наличие на дъмпинг през РПП бе разгледана и вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга.
3.1. Производствен капацитет на Русия
(90)
Русия е вторият по големина в света производител на FeSi. Според дружеството за проучване на пазара Metal Expert производственият капацитет за FeSi на Русия възлиза на около900 000 тона. Това включва производството на FeSi с пещи, с които могат да се произвеждат и други видове феросплави. Действително производственото оборудване на двамата производители (т.е. JSC CHEMK и Serov Ferroalloy Plant) позволява да се премине от производство на FeSi към производство на други видове феросплави за кратък период от време. Оборудването на другите руски производители обаче (т.е. Bratsk Ferroalloy Plant, NLMK и JSC KF) позволява само производството на FeSi.
(91)
След оповестяването единственият съдействащ производител износител заяви, че неговата собствена информация не е взета под внимание при изчисляване на производствения капацитет на Русия. Както е посочено в съображение 52 обаче, предоставената от Руската група информация представлява основният използван източник на информация. Докладът на Metal Expert е използван за установяване на производствения капацитет на другите руски производители. Поради това твърдението не е обосновано.
(92)
Освен това този производител износител заяви, че производството на JSC CHEMK е определено погрешно, твърдейки, че е практически невъзможно да се премине от производство на една феросплав към друга, без да има значителни допълнителни разходи и загуба на време. Доказателствата, установени в хода на проверката на място в помещенията на JSC CHEMK, показват, че пещите на JSC CHEMK позволяват да се премине от производство на една феросплав към друга без забавянията, описани по-горе. Поради това твърдението не е обосновано.
(93)
През РПП реалното производство е оценено на около 633 000 тона (въз основа на FeSi с чистота от 75 %) със свободен капацитет в размер до 267 000 тона. Свободният капацитет за FeSi е най-малко 120 000 тона, ако се използва консервативен подход и се има предвид използваният производствен капацитет за производството на други феросплави.
(94)
Руската група заяви, че руският свободен капацитет е оценен погрешно, тъй като Комисията не е взела предвид факта, че Руската група е осъществявала дейност на 95 - 100 % от производствения си капацитет. Както е посочено в предходното съображение обаче, бе приложен консервативен подход, като също бе взет предвид действителният свободен капацитет. Поради това твърдението не е обосновано.
(95)
Въз основа на доклада на Metal Expert големият свободен капацитет се обяснява с чувствителното намаление с 50 % на търсенето на вътрешния пазар между 2002 и 2009 г., което остава стабилно до 2012 г. По този начин производственият капацитет надхвърля в голяма степен търсенето на вътрешния пазар. Поради тази причина руските производители са зависими от износа.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(96)
Въпреки настоящите мерки пазарът на ЕС остава привлекателен за руския износ. Нивото на вноса, наблюдавано през РПП, показва, че вносът от Русия е бил засегнат в известна степен от наложените антидъмпингови мита, но все още има подчертано присъствие през РПП.
(97)
Една страна заяви, че пазарът на FeSi на Европейския съюз не представлява интерес за световен доставчик, какъвто е например Руската група, и че е налице рязък спад на вноса като цяло, който продължава и през 2012 г. Тази страна заяви, че тази тенденция няма да се промени в бъдеще. Проучване на събраните от Евростат търговски данни в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент обаче показа, че вносът от Русия е бил по-скоро стабилен през периода 2010 - 2012 г.
(98)
Освен това, сравнявайки експортните цени на разглеждания продукт в Европейския съюз с цените на FeSi на пазарите на трети държави, бе установено, че цените на Руската група за ЕС са по-високи в зависимост от страната на местоназначение.
(99)
Поради това твърдението, че пазарът на Съюза не е привлекателен за руските производители, трябваше да бъде отхвърлено.
(100)
Една от страните заяви, че руският пазар става все по-привлекателен предвид няколко предстоящи проекти, като например зимните олимпийски игри през 2014 г., което следва да повиши търсенето на стомана на вътрешния пазар, а оттук и вътрешното потребление на FeSi. Първо, следва да се отбележи обаче, че тази страна не е предоставила съответните данни или оценка на въздействието на тези проекти по отношение на вътрешното потребление на FeSi. Във всички случаи, ако тази прогноза действително се сбъдне, въздействието вече е трябвало да бъде видимо през 2012 и 2013 г. Според наличните данни обаче вътрешното потребление е останало стабилно. Накрая, въздействието на тези проекти във всички случаи ще бъде с ограничен и временен характер. Поради това този аргумент се отхвърля. Една страна изрази мнение, че свръхкапацитетът на Русия се компенсира до голяма степен от износа към азиатските пазари и САЩ. Действително през РПП руските производители са изнесли над 73 % от производството си в целия свят. Както е посочено в съображение 93 по-горе обаче, в Русия все още има значителен производствен свръхкапацитет поради свиващото се вътрешно потребление, което предполага силен стимул да се намерят алтернативни пазари, които да компенсират загубите на вътрешния пазар и да поемат излишъка от производствен капацитет.
(101)
Както е посочено в съображение 44 по-горе, конкуренцията ще нарасне на азиатските пазари поради новите съоръжения в Малайзия, които през 2014 г. ще влязат в експлоатация с производство от около 420 000 тона. Това положение ще затрудни руския износ за азиатския пазар.
(102)
Както е обяснено в съображение 45, производството на Малайзия бе актуализирано на 370 000 тона.
(103)
Освен това по отношение на руските износители е в ход антидъмпингово разследване в САЩ - един от основните им експортни пазари, по жалба с твърдения, че практикуват значителни дъмпингови маржове.
(104)
Поради това трябва да се направи заключението, че руските производители износители са до голяма степен зависими от износа за пазари на трети държави, на които ще има повече конкуренция. Това ще направи пазара на Съюза още по-привлекателен за тях.
4. Заключение относно вероятността от продължаване на дъмпинга
(105)
С оглед на констатациите, описани по-горе, може да се заключи, че вносът от Русия все още е на дъмпингови цени и има голяма вероятност от продължаване на дъмпинга. Предвид настоящия и евентуалния свободен капацитет в Русия, знаейки, че пазарът на Съюза е един от най-големите в света, и тъй като се очаква увеличение на капацитета на пазара в Югоизточна Азия, може да се заключи, че руските износители вероятно ще увеличават своя износ за Съюза на дъмпингови цени, ако се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мерки да изтече.
5. Заключение
(106)
С оглед на горепосочените съображения се стигна до заключението, че съществува значителен и реален риск от продължаване на дъмпинга по отношение на FeSi с произход от КНР и Русия, ако се допусне срокът на действие на съществуващите мерки да изтече.
Г. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(107)
През РПП сходният продукт е бил произвеждан от седем известни производители от Съюза. Те представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
(108)
Както е посочено в съображение 16 по-горе, шестима производители от Съюза предоставиха исканата информация. Изчислено е, че въпросните дружества представляват около 90 % от общото производство на Съюза и че положението им е представително за промишлеността на Съюза.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(109)
Потреблението в Съюза бе установено въз основа на обема на свързаните и несвързаните продажби на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза въз основа на оценка за неоказалия съдействие производител (въз основа на искането за преразглеждане) и на данните за вноса, взети от Евростат според кодовете по КН.
(110)
През разглеждания период потреблението на Съюза се е повишило с 40 %. Следва да се вземе предвид обаче, че първата година от разглеждания период (2009 г.) е била изключително лоша предвид отрицателните последици от икономическата криза. Въпреки частично възстановяване след 2009 г. потреблението на Съюза все още не е достигнало равнищата, отчетени при първоначалното разследване, когато потреблението е било над 850 хиляди тона през всяка година.
Таблица 1
Потребление
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Потребление (в тонове)
544 093
799 233
841 796
760 128
Индекс (2009 г.=100)
100
147
155
140
Източник: Отговори на въпросника, данни от искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, Евростат.
2. Обем, цени и пазарен дял на вноса с произход от засегнатите държави
(111)
Обемът и пазарният дял на вноса от КНР и Русия са анализирани въз основа на данни на Евростат и данните, събрани в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент. Предвид много ниските количества от КНР вносът от засегнатите държави не бе оценен кумулативно.
а) Обем и пазарен дял на разглеждания внос
(112)
През разглеждания период за дъмпинговия внос в Съюза бе установено, че са се наблюдавали следните тенденции във връзка с обема и пазарните дялове:
Таблица 2
Обем и пазарен дял на разглеждания внос
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
КНР
Обем на вноса (в тонове)
8 105
13 828
5 125
2 516
Индекс (2009 г.=100)
100
171
63
31
Пазарен дял (%)
1,5
1,7
0,6
0,3
Индекс (2009 г.=100)
100
116
41
22
Русия
Обем на вноса (в тонове)
74 678
53 671
29 338
40 725
Индекс (2009 г.=100)
100
72
39
55
Пазарен дял (%)
13,7
6,7
3,5
5,4
Индекс (2009 г.=100)
100
49
25
39
Общо за засегнатите държави
Обем на вноса (в тонове)
82 783
67 499
34 463
43 241
Индекс (2009 г.=100)
100
82
42
52
Пазарен дял (%)
15,2
8,4
4,1
5,7
Индекс (2009 г.=100)
100
56
27
37
Източник: Евростат.
(113)
През разглеждания период обемът на вноса от засегнатите държави се е понижил значително - с 48 %. Пазарният му дял също е намалял от 15,2 % през 2009 г. на 5,7 % през РПП. В резултат на тази тенденция китайският износ почти е престанал да съществува на пазара на Съюза. Руски производители износители обаче все още имат съществен пазарен дял, което нарежда Русия на четвърто място по големина като износител за Съюза.
б) Цена на вноса и подбиване на цените
(114)
Таблицата по-долу показва средната цена на дъмпинговия внос. През разглеждания период средната цена на вноса от КНР е намаляла с 38 %. През същия период средната цена на вноса от Русия се е увеличила с 31 %, но все още остава под продажните цени на промишлеността на Съюза.
Таблица 3
Средна цена на дъмпинговия внос
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
КНР
Средна цена (EUR/t)
991
1 088
873
611
Индекс (2009 г.=100)
100
110
88
62
Русия
Средна цена (EUR/t)
716
776
889
999
Индекс (2009 г.=100)
100
108
124
140
Общо за засегнатите държави
Средна цена (EUR/t)
742
840
887
976
Индекс (2009 г.=100)
100
113
119
131
Източник: Евростат.
(115)
С цел да се определи подбиването на цените през РПП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на съдействащите производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, спрямо съответните среднопретеглени цени по вид на продукта на дъмпинговия внос на съдействащите руски производители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, със съответните корекции за митнически задължения.
(116)
Тъй като нито един китайски производител износител не съдейства в хода на разследването в рамките на преразглеждането, подбиването на цените за китайския износ бе определено, като бяха сравнени среднопретеглените цени за несвързани клиенти на пазара на Съюза на базата на цена франко завода със средните експортни цени на китайския износ на база CIF, получени от Евростат, със съответните корекции за митнически задължения.
(117)
Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота на съдействащите производители от Съюза през РПП, показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване на пазара на Съюза в диапазон от 6 до 39 % за Русия и 46 % за КНР.
3. Внос от други трети държави, които не са предмет на мерките
(118)
През разглеждания период обемът на вноса от трети държави на пазара на Съюза се е увеличил с 33 %, което следва тенденцията на нарастване на потреблението. През същия период пазарният дял на вноса от трети държави се задържа на относително стабилно равнище, достигайки близо 70 % от потреблението на Съюза, с лек спад през РПП. При географското разпределение на вноса обаче се наблюдава по-изразена промяна - Бразилия и Норвегия, които, изглежда, са се възползвали най-вече от нарастването на потреблението, регистрират ръст на внасяните количества и по-големи пазарни дялове.
(119)
През разглеждания период средните цени на вноса от трети държави са се увеличили с 22 % и остават много над нивото на цените на вноса от КНР и Русия.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(120)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи всички икономически фактори и показатели, които оказват въздействие върху състоянието на промишлеността на Общността.
(121)
С цел анализ на вредата икономическото състояние на промишлеността на Съюза се оценява въз основа на показатели, като производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, заетост, производителност, растеж, размер на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг, средните цени за единица продукция, единични разходи, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал, складови наличности и разходи за труд.
а) Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(122)
През разглеждания период се наблюдава значително увеличение на производството на промишлеността на Съюза. То е било най-ясно изразено в периода между 2009 и 2011 г., когато производството регистрира ръст от 178 %. След това през РПП производството се задържа на стабилни нива. Припомня се, че първата година от разглеждания период е била изключителна предвид икономическата криза, поради което нивото на производство е необичайно ниско. Всъщност независимо от значителното възстановяване след 2009 г. следва да се припомни, че производството на промишлеността на Съюза все още не е достигнало началното ниво от първоначалното разследване (2003 г.), когато производството е било над 270 000 тона.
Таблица 5
Общо производство на промишлеността на Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производство (в тонове)
81 147
192 495
225 376
224 540
Индекс (2009 г.=100)
100
237
278
277
Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
(123)
През разглеждания период производственият капацитет се задържа на относително стабилно ниво, макар и с леко нарастване през РПП. На фона на значителното увеличение на производството в периода 2009 - 2011 г. се наблюдава общо увеличение на използването на капацитета със 179 %. През РПП тази тенденция се променя и използването на капацитета намалява. Тази отрицателна промяна обаче не се дължи на намаляването на действителното производство, а на увеличението на самия капацитет.
Таблица 6
Производствен капацитет и използване на капацитета
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
301 456
301 456
299 914
324 884
Индекс (2009 г.=100)
100
100
99
108
Използване на капацитета (%)
27
64
75
69
Индекс (2009 г.=100)
100
237
279
257
Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
б) Обем на продажбите, пазарен дял и растеж
(124)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза на несвързани клиенти (изчислен въз основа на продажбите на свързани и несвързани клиенти в Съюза) е следвал тенденцията на потреблението в периода 2009 - 2011 г. Внезапното последващо увеличение през РПП се дължи на пренасочване на продажбите на промишлеността на Съюза от свързани към несвързани клиенти в Съюза, отчетено през тази година. Това се обяснява с промяна в корпоративната структура на един производител от Съюза.
Таблица 7
Продажби на промишлеността на Съюза към несвързани клиенти
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Обем (в тонове)
60 257
113 048
122 860
191 525
Индекс (2009 г.=100)
100
188
204
318
Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
(125)
Тъй като обемът на продажбите на пазара на Съюза е следвал тенденцията на потреблението, след първоначалния скок през 2010 г. пазарният дял на промишлеността на Съюза се задържа на относително стабилно ниво с тенденция към леко покачване.
Таблица 8
Пазарен дял на промишлеността на Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза (%)
14
21
22
25
Индекс (2009 г.=100)
100
155
165
187
Източник: Отговори на въпросника и Евростат.
(126)
Както е посочено в съображение 111 по-горе, в периода между 2009 г. и РПП се наблюдава ръст на потреблението на Съюза от 40 %. Промишлеността на Съюза успява да се възползва от този ръст, като увеличава обема на продажбите и пазарния си дял през същия период.
в) Заетост и производителност
(127)
През разглеждания период свързаната с разглеждания продукт заетост на промишлеността на Съюза се увеличава с близо 50 %. Това увеличение на броя на наетите лица в същото време се съпътства от още по-голямо увеличение на производителността, измерена като произведена продукция (в тонове) на заето лице за една година - 86 % през същия период.
Таблица 9
Заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Брой наети лица
701
869
1064
1042
Индекс (2009 г.=100)
100
124
152
149
Производителност (единица/служител)
116
222
212
216
Индекс (2009 г.=100)
100
191
183
186
Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
г) Размер на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(128)
Както е посочено в съображения 37 и 87 по-горе, дъмпинговите маржове на вноса от засегнатите държави остават високи. Анализът на показателите за вреда представи доказателства, че промишлеността е в процес на възстановяване от предишни дъмпингови практики. Възстановяването обаче е станало наскоро, като през РПП на пазара на Съюза се наблюдава известен спад на някои показатели за вреда, като например рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите. Освен това следва да се отбележи, че това положително развитие се случва под закрилата на настоящите антидъмпингови мерки. Ако мерките бъдат отменени, въздействието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза ще бъде значително.
д) Средни единични продажни цени на пазара на Съюза и разходи за производството на единица продукция
(129)
В периода 2009 - 2011 г. средните продажни цени на съдействащите производители от Съюза към несвързани клиенти в Съюза са се покачили с 25 %, а след това намаляват отново през РПП. Това движение на цените отразява общите промени в разходите за суровини и енергия през същия период. Подобна тенденция, т.е. покачване в периода 2009 - 2011 г. и спад през РПП, се наблюдава за продажните цени на вноса от трети държави, които държат по-големия дял от пазара на Съюза.
Таблица 10
Продажни цени и разходи
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Средна единична продажна цена в Съюза на несвързани клиенти (EUR/t)
1 136
1 282
1 421
1 151
Индекс (2009 г.=100)
100
113
125
101
Разходи за производството на единица продукция (EUR/t)
1 094
1 031
1 228
1 063
Индекс (2009 г.=100)
100
94
112
97
Източник: Отговори на въпросника.
е) Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(130)
През разглеждания период паричният поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитал на производителите на Съюза са следвали посочените по-долу тенденции:
Таблица 11
Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
2,3
27,0
18,3
7,4
Паричен поток (в евро)
4 554 714
44 888 689
39 959 668
19 353 017
Инвестиции (в евро)
26 599 036
20 962 570
25 274 658
27 076 802
Индекс (2009 г.=100)
100
79
95
102
Възвръщаемост на инвестициите (%)
- 62,6
159,2
58,3
24,8
Източник: Отговори на въпросника.
(131)
Рентабилността на съдействащите производители от Съюза бе установена чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от съответния оборот. През 2009 г. маржът на печалба е бил много нисък, а за някои производители от Съюза - отрицателен. Успоредно с нарастването на потреблението и продажбите обаче маржът на печалба започва да се възстановява през 2010 г. Следва да се отбележи обаче, че през РПП маржът на печалба намалява независимо от факта, че обемът на продажбите на съдействащата промишленост на Съюза (също така отчитайки промените в корпоративната структура) се е задържал на стабилни нива. Това поражда опасения във връзка с бъдещото развитие на маржовете на печалба на промишлеността на ЕС.
(132)
През целия разглеждан период паричният поток -способността на промишлеността да финансира самостоятелно дейността си и който бе изчислен въз основа на операциите - е положителен. Този показател обаче се е подобрил само през 2010 г., след което се влошава значително през следващите две години. Разследването също така показа, че влошаването на паричния поток е по-силно изразено при малките производители от Съюза. Това поражда съмнения по отношение на способността на промишлеността на ЕС да осъществява необходимото самофинансиране на дейността си в настоящите икономически условия.
(133)
Развитието на рентабилността и паричния поток през разглеждания период се е отразило на способността на съдействащите производители от Съюза да инвестират в дейността си. В резултат на това равнището на инвестициите остава относително високо и стабилно през разглеждания период. Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалба в процент от нетната балансова стойност на инвестициите, става положителна едва след 2009 г. Следвайки обаче развитието на рентабилността и паричния поток, този показател също достига връхната си точка през 2010 г. и намалява последователно през годините 2011 - 2012.
(134)
В светлината на гореизложеното може да се заключи, че макар и финансовите резултати на съдействащите производители от Съюза да са останали стабилни през по-голямата част от разглеждания период, те са започнали да се влошават към края му, по-специално през РПП. Както е видно в таблица 11, рентабилността на продажбите на ЕС е спаднала значително и паричният поток, генериран от промишлеността на Съюза, е по-малък от стойността на инвестициите, което показва, че през РПП промишлеността на Съюза е трябвало да прибегне до външно финансиране.
(135)
Същевременно са докладвани опасения относно способността за привличане на капитал. Това може да се окаже фактор с определящо значение за несигурността на промишлеността на Съюза, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече. В настоящото икономическо положение е вероятно промишлеността на Съюза да има проблеми с намирането на финансови средства, за да се справи с връщането на дъмпинговия внос от засегнатите държави, и в много кратък срок тя може отново да претърпи сериозна вреда. Положението е особено обезпокоително за МСП в този сектор на промишлеността на Съюза.
ж) Складови наличности
(136)
Макар и нивото на складовите наличности на съдействащите производители от Съюза да нараства с 32 % между 2009 г. и РПП, те намаляват пропорционално на нивата на производство и не се считат за необичайно високи от производителите.
Таблица 12
Складови наличности в края на периода
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
23 946
21 214
26 117
31 504
Индекс (2009 г.=100)
100
89
109
132
Източник: Отговори на въпросника.
з) Разходи за труд
(137)
Макар че броят на лицата, наети от съдействащите производители от Съюза, се е увеличил с почти 50 % през разглеждания период, средната заплата през същия период остава стабилна.
Таблица 13
Разходи за труд
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Средни разходи за труд на наето лице
(евро)
29 705
30 296
28 991
29 837
Индекс (2009 г.=100)
100
102
98
100
Източник: Отговори на въпросника.
ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО СЪСТОЯНИЕТО НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(138)
Разследването показа, че след налагането на първоначалните мерки през 2008 г. вносът на дъмпингови продукти на ниски цени на пазара на Съюза от засегнатите държави е намалял. Това е позволило на промишлеността на Съюза да постигне високо ниво на производство, да увеличи обема на своите продажби, пазарния си дял, рентабилността и да подобри цялостното си финансово състояние.
(139)
Поради това се стигна до заключението, че промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда през РПП. Като се има предвид обаче спадът на потреблението и влошаването на някои финансови показатели през РПП, като рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите, състоянието на промишлеността на Съюза продължава да е уязвимо.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДА
1. Предварителни бележки
(140)
С цел да се оцени вероятността от повторно възникване на вреда, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе анализирано евентуалното въздействие на китайския и руския внос върху пазара на Съюза и промишлеността на Съюза.
(141)
Анализът бе съсредоточен върху тенденцията в потреблението на пазара на Съюза, свободния капацитет, търговските потоци и привлекателността на пазара на Съюза, както и върху ценовото поведение на засегнатите държави.
2. Потребление в Съюза
(142)
През РПП потреблението на разглеждания продукт в Съюза е намаляло с 10 % в сравнение с предходната година. В същото време това представлява намаление с над 25 % спрямо нивото отпреди кризата от 2007 г. По-ниското потребление на разглеждания продукт се дължи на спадащото производство на стомана в Съюза, като през следващите години може да се очаква по-нататъшен спад. Това ще бъде голямо предизвикателство за промишлеността на Съюза, която ще се сблъска със силно конкурентна среда. Поради тази причина не може да се допусне наличието на дъмпингов внос на ниски цени от КНР и Русия. Той ще оказва натиск надолу върху цените на пазара и ще наруши конкуренцията, вследствие на което ще нанесе значителна съществена вреда на производителите от Съюза.
3. Свободен капацитет, търговски потоци, привлекателност на пазара на Съюза и ценово поведение на засегнатите държави
а) КНР
(143)
Трябва да се отбележи, че общият капацитет на производството на разглеждания продукт в КНР се оценява на 10 - 11 милиона тона, което е повече от световното потребление на FeSi. Същевременно използването на капацитета като цяло е било около 50 %.
(144)
През разглеждания период износът на FeSi от КНР в световен мащаб е бил относително стабилен на ниво от 0,8 милиона тона. Това равнище на износа се дължи предимно на ограниченията за износа, както е описано в съображение 41. Европейският съюз обаче няма контрол върху тези механизми и китайското правителство може във всеки момент да отмени ограниченията за износа, създавайки така сериозната заплаха пазарът на Съюза да бъде залят от износ на разглеждания продукт от Китай.
(145)
Дори ако бъдат запазени ограниченията за износа, следва да се подчертае, че настоящите обеми на китайския износ в световен мащаб са по-високи от общото потребление в Съюза.
(146)
Може с основание да се очаква в резултат на привлекателността на пазара на ЕС, описана в съображения 40 - 49 по-горе, че ако мерките бъдат отменени, поне част от настоящия китайски износ ще бъде пренасочена към пазара на Съюза, още повече като се има предвид, че този износ много скоро ще се сблъска с допълнителна конкуренция на традиционните си азиатски пазари поради развитието на допълнителен капацитет на производството в Малайзия, както е обяснено в съображение 44 по-горе.
(147)
Изтичането на срока на действие на антидъмпинговите мита в съчетание с по-голяма конкуренция в Азия без съмнение ще направи пазара на Съюза привлекателна мишена за китайските износители. В това отношение се припомня, че преди налагането на мерките Китай е бил основен износител на пазара на Съюза.
(148)
Накрая, настоящото равнище на китайските експортни цени, размерът на дъмпинговия марж и съществуването на значително подбиване на цените потвърждават, че при отсъствие на антидъмпингови мерки отново ще възникне нелоялна конкуренция на китайския износ, което ще доведе до съществена вреда на промишлеността на Съюза.
б) Русия
(149)
По време на разследването бе установено, че производството на разглеждания продукт в Русия през РПП възлиза на 633 000 тона, макар че производственият ѝ капацитет се оценява на 900 000 тона. Това означава, че е налице около 267 000 тона свободен капацитет - достатъчно количество, което да покрие една трета от търсенето на Съюза.
(150)
По отношение на руския износ на разглеждания продукт следва да се отбележи, че Русия понастоящем изнася 73 % от производството си. Освен Съюза другите ѝ традиционни експортни пазари са САЩ, Япония и Южна Корея. Предвид засилената конкуренция на азиатските пазари, както е описано в съображение 44 по-горе, има сериозни признаци, че повечето от тези търговски потоци ще бъдат пренасочени към Съюза, ако антидъмпинговите мерки бъдат отменени. Това въздействие може да е още по-осезаемо, ако провежданото понастоящем в САЩ антидъмпингово разследване на вноса от Русия (започнало през юли 2013 г.) доведе до налагането на мерки.
(151)
По този въпрос един руски производител износител заяви, че е малко вероятно в САЩ да бъдат наложени мита върху FeSi с произход от Русия. Някои неофициални констатации от провежданото разследване бяха предоставени в подкрепа на това твърдение. Този производител обаче не предостави никакви доказателства в подкрепа на твърденията си и като се има предвид, че започнатото в САЩ антидъмпингово разследване на вноса от Русия продължава, не може да се изключи вероятността от налагане на мерки.
(152)
Изтичането на срока на действие на антидъмпинговите мита, което съвпада с по-голяма конкуренция на основните им експортни пазари, без съмнение ще направи пазара на Съюза привлекателна цел за руските износители. В този контекст се припомня, че преди налагането на мерките Русия е голям износител за пазара на Съюза и все още присъства на него, макар и мерките да са в сила от пет години.
(153)
Накрая, трябва да се подчертае, че заплахата от обемите на вноса от Русия се увеличава от нейната ценова политика на експортните ѝ пазари. Също както при първоначалното разследване настоящото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките показва, че дъмпинговите практики на Русия имат структурен характер: експортните им цени систематично са под цената им на вътрешния пазар на Русия. Освен това настоящото разследване потвърждава, че цените на руския внос продължават да подбиват продажните цени на производителите от Съюза.
4. Заключение
(154)
С оглед на констатациите от разследването, а именно наличието на свободен капацитет в засегнатите държави, продължаващия дъмпинг и ограничената възможност на китайските и руските износители да продават на други основни пазари на трети държави, което увеличава привлекателността на пазара на Съюза, се счита, че отмяната на мерките би отслабила позицията на промишлеността на Съюза на нейния основен пазар и причинената вреда би възникнала повторно поради вероятния китайски и руски внос на дъмпингови цени.
(155)
Няма причини да се смята, че подобряването на резултатите на промишлеността на Съюза поради действащите мерки ще се запази или ще се засили, ако мерките бъдат отменени. Напротив, съществуват благоприятни условия за вероятното пренасочване на вноса от засегнатите държави към пазара на Съюза на дъмпингови цени и в значителни количества, което вероятно ще подкопае положителното развитие на пазара на Съюза, постигнато през разглеждания период. Вероятният дъмпингов внос би бил в състояние да упражни натиск върху продажните цени на промишлеността на Съюза, вследствие на което тя ще изгуби пазарен дял и това би оказало отрицателно въздействие върху финансовите резултати на промишлеността на Съюза, която все още е уязвима.
(156)
По този въпрос получихме коментар от руски производител износител, който твърди, че повторното възникване на вреда не може да се основава просто на възможността от повторно възникване на вреда, а по-скоро на вероятността от това. Разследването обаче показа редица фактически обстоятелства, включително че дъмпинговите практики на руските производители не са престанали да съществуват, както и наличието на свободен капацитет в Русия. Освен това е факт, че потреблението на Съюза е по-ниско през РПП, отколкото преди първоначалното разследване. Накрая, очаква се повече производство на продукта в световен мащаб, особено на азиатския пазар. Взети заедно, тези обстоятелства дават достатъчно разумни основания, че въз основа на наличните данни, ако се допусне срокът на действието на мерките да изтече, промишлеността на Съюза ще понесе повторно вреда от дъмпинговия внос.
З. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(157)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучено дали запазването на съществуващите мерки би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза се извърши въз основа на оценка на интересите на различните съответни субекти, а именно промишлеността от Съюза, вносителите и ползвателите. На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(158)
Тъй като настоящото разследване е преразглеждане на съществуващите мерки, това даде възможност за оценка на евентуално несъразмерно отрицателно въздействие на съществуващите антидъмпингови мерки върху заинтересованите страни.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(159)
В съображение 154 по-горе се стигна до заключението, че състоянието на промишлеността на Съюза вероятно ще се влоши значително, ако се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мерки да изтече. Следователно продължаването на срока на мерките ще бъде от полза за промишлеността на Съюза, тъй като производителите от Съюза ще са в състояние да поддържат обема на своите продажби, пазарния си дял, рентабилността и положителното икономическо състояние на промишлеността като цяло. За разлика от това прекратяването на мерките би застрашило сериозно жизнеспособността на промишлеността на Съюза, тъй като има причини да се очаква пренасочване на китайския и руския внос към пазара на Съюза на дъмпингови цени и в значителни обеми, което би довело до повторно възникване на вреда.
3. Интерес на ползвателите
(160)
Десет ползватели в Съюза (леярни и стоманопроизводители) оказаха съдействие на Комисията в настоящото преразглеждане. Четири от отговорите включват само общи коментари, като само шест съдържат пълни отговори на въпросниците. Въз основа на тези данни бе установено, че разходите за разглеждания продукт имат средно въздействие в размер на около 1 % върху общите производствени разходи на ползвателите и са под 2 % за всеки от съдействалите ползватели. Поради това, при все че някои от ползвателите са отбелязали загуби през 2011 г. и РПП, това не може да се отдаде на съществуването на антидъмпинговите мита върху вноса на FeSi.
(161)
Следва да се има предвид, че в хода на първоначалното разследване пазарният дял на Китай и Русия е бил около 40 % от пазара на Съюза, а митата за тези две държави са в диапазон от 15,6 до 31,2 %. Поради тази причина евентуалното въздействие на изтичането на срока на действие на митата би представлявало средно спестен разход от не повече от 0,1 % (изчислен във основа на пазарния дял от 40 % за държавите, спрямо които се прилагат мерките, и на средното адвалорно мито от 20 %). Поради това е малко вероятно изтичането на срока на действие на митата да окаже влияние върху възстановяването на рентабилността на ползвателите, понесли загуби през последните две години от разглеждания период. Освен това поради естеството на продукта, както и поради наличието на няколко източника на доставки на пазара ползвателите могат лесно да сменят доставчиците си.
4. Интерес на вносителите
(162)
Всички известни вносители бяха информирани за започването на преразглеждането. Никой от вносителите на разглеждания продукт не отговори на въпросника за извадката, приложена към известието за започване на преразглеждане. Разследването разкри, че вносителите могат лесно да закупуват от различни източници, които понастоящем съществуват на пазара, по-специално от промишлеността на Съюза и от основните износители от трети държави, които продават на недъмпингови цени. При липсата на заинтересованост от страна на вносителите се стигна и до заключението, че запазването на мерките няма да засегне техния интерес.
5. Заключение
(163)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че няма наложителни причини, свързани с интереса на Съюза, настоящите антидъмпингови мерки да не бъдат запазени.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(164)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след оповестяването на информацията. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(165)
От гореизложеното следва, че, както е предвидено в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на FeSi с произход от КНР и Русия и наложени с Регламент (ЕО) № 172/2008, следва да бъдат запазени.
(166)
За да се сведат до минимум рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, се счита, че в този случай са необходими специални мерки, за да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговите мита. Тези специални мерки, които се отнасят само за дружествата, за които е предвидено индивидуално мито, включват следното: на митническите органи на държавите членки трябва да се представи валидна търговска фактура, която да отговаря на изискванията по приложението към настоящия регламент. Към вноса, който не е придружен от такава фактура, се прилага остатъчното антидъмпингово мито, приложимо за всички други производители.
(167)
Kомитетът, създаден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на феросилиций, понастоящем класиран в кодове по КН 7202 21 00, 7202 29 10 и 7202 29 90, с произход от Китайската народна република и Русия.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Ставка на антидъмпинговото мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Китайска народна република
Erdos Xijin Kuangye Co. Ltd., Qipanjing Industry Park
15,6
A829
Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd., Xicha Villa
29,0
A830
Всички други дружества
31,2
A999
Русия
Bratsk Ferroalloy Plant, Братск
17,8
A835
Всички други дружества
22,7
A999
3. За да се прилагат индивидуалните митнически ставки за дружествата, посочени в параграф 2, пред митническите органи на държавите членки трябва да бъде представена валидна търговска фактура, която да отговаря на изискванията по приложението. Ако такава фактура не се представи, се прилага митническата ставка, приложима за категорията „всички други дружества“.
4. Освен ако е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 9 април 2014 година.
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 360/2014,
annettu 9 päivänä huhtikuuta 2014,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta ja Venäjältä peräisin olevan ferropiin tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2, 5 ja 6 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti polkumyyntitutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, jälkeen asetuksella (EY) N:o 172/2008 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin, jäljempänä ’lopulliset polkumyyntitoimenpiteet’, Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, Egyptistä, Kazakstanista, entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta ja Venäjältä peräisin olevan ja tällä hetkellä CN-koodeihin 7202 21 00, 7202 29 10 ja 7202 29 90 luokiteltavan ferropiin tuonnissa.
(2)
Toimenpiteet olivat Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettava 31,2 prosentin arvotulli, lukuun ottamatta yrityksiä Erdos Xijin Kuangye Co. (15,6 %) ja Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co. (29,0 %), Egyptistä peräisin olevaan tuontiin sovellettava 18,0 prosentin arvotulli, lukuun ottamatta yritystä The Egyptian Ferroalloys Co. (15,4 %), Kazakstanista peräisin olevaan tuontiin sovellettava 33,9 prosentin arvotulli, entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta peräisin olevaan tuontiin sovellettava 5,4 prosentin arvotulli ja Venäjältä peräisin olevaan tuontiin sovellettava 22,7 prosentin arvotulli, lukuun ottamatta yritystä Bratsk Ferroalloy Plant (17,8 %).
(3)
Entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta peräisin olevan ferropiin tuonnissa asetuksella (EY) N:o 172/2008 käyttöön otettu polkumyyntitulli kumottiin neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1297/2009 (3).
(4)
Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, sai 30 päivänä marraskuuta 2009 perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan nojalla esitetyn osittaista välivaiheen tarkastelua, jäljempänä ’välivaiheen tarkastelu’, koskevan pyynnön, jonka oli toimittanut vientiä harjoittava venäläinen tuottaja Joint Stock Company Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant sekä siihen etuyhteydessä oleva yritys Joint Stock Company Kuznetsk Ferroalloy Works, jäljempänä yhteisellä nimityksellä ’venäläinen yritysryhmä’. Koska muuttuneiden olosuhteiden pysyvästä luonteesta ei ollut riittävästi näyttöä, neuvosto päätti osittaisen välivaiheen tarkastelun täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 60/2012 (4). Venäläinen yritysryhmä ei esimerkiksi osoittanut, että sen hinnoittelukäytäntö on luonteeltaan pysyvää. Alkuperäisessä tutkimuksessa venäläiselle yritysryhmälle vahvistettua polkumyyntimarginaalia ei tämän vuoksi muutettu. Venäläisen yritysryhmän tarjoama sitoumus hylättiin samoista syistä.
2. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö
(5)
Lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen julkaisemisen (5) johdosta komissiota pyydettiin 28 päivänä marraskuuta 2012 panemaan vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukainen kyseisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu. Pyynnön toimitti Euroalliages, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, sellaisten unionin tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa yli 25 prosenttia ferropiin tuotannosta unionissa.
(6)
Pyyntö koski kahta maata: Kiinaa ja Venäjää.
(7)
Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.
3. Voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano
(8)
Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että on olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (6)28 päivänä helmikuuta 2013 julkaistulla ilmoituksella, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.
4. Tutkimus
4.1 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso
(9)
Polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2012 ja 31 päivän joulukuuta 2012 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi ajanjakson 1 päivästä tammikuuta 200931 päivään joulukuuta 2012, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
4.2 Tutkimuksen osapuolet
(10)
Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, Kiinan ja Venäjän vientiä harjoittaville tuottajille, etuyhteydettömille tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä viejämaiden edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää mahdollisuutta tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(11)
Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(12)
Koska tutkimuksessa näytti olevan mukana suuri määrä Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia ja unionissa toimivia etuyhteydettömiä tuojia, vireillepanoilmoituksessa esitettiin otantamenetelmän käyttöä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan komissiolle 15 päivän kuluessa tarkastelun vireillepanosta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot.
(13)
Koska ainoastaan yksi vientiä harjoittava kiinalainen tuottaja toimitti vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot ja ilmaisi halukkuutensa yhteistyöhön komission kanssa, komissio päätti olla soveltamatta otantaa vientiä harjoittavien kiinalaisten tuottajien osalta. Saatuaan kyselylomakkeen vientiä harjoittava tuottaja päätti, ettei se jatka enää yhteistyötä. Näin ollen katsotaan, ettei yksikään kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista toiminut tutkimuksessa yhteistyössä.
(14)
Venäjän osalta kaikkia tunnettuja venäläisiä tuottajia eli yrityksiä Bratsk Ferroalloy Plant, Serov Ferroalloy Plant ja NLMK sekä venäläistä yritysryhmää kehotettiin toimimaan yhteistyössä tutkimuksessa. Ainoastaan yksi venäläinen yritysryhmä toimi yhteistyössä komission kanssa tässä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa.
(15)
Etuyhteydettömiltä tuojilta ei saatu vastauksia kyselylomakkeeseen. Näin ollen katsotaan, ettei yksikään unionin etuyhteydettömistä tuojista toiminut tutkimuksessa yhteistyössä.
(16)
Unionin seitsemästä tunnetusta ferropiin tuottajasta kuusi antoi vastauksen kyselylomakkeeseen. Koska unionin tuottajien lukumäärä on verrattain vähäinen, otantaa ei suunniteltu käytettävän tarkastelua koskevassa tutkimuksessa.
(17)
Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
a)
Unionin tuottajat:
FERROATLANTICA Group:
Ferroatlantica S.L. - Madrid, Espanja
Ferropem - Chambery, Ranska
HUTA LAZISKA SA - Laziska Gorne, Puola
OFZ a.s. - Istebne, Slovakia
TDR LEGURE d.o.o. - Ruse, Slovenia
VARGON ALLOYS A.B. - Vargon, Ruotsi
b)
Unionin käyttäjät:
Aperam SA - Luxemburg
Ugitech - Ugine, Ranska
c)
Venäjällä toimiva vientiä harjoittava tuottaja:
Venäläinen yritysryhmä:
JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant, jäljempänä ’JSC CHEMK’ - Tšeljabinsk, Venäjä
JSC Kuznetsk Ferroalloy Works, jäljempänä ’JSC KF’ - Novokuznetsk, Venäjä
RFA International LP, jäljempänä ’RFAI’ - Mishawaka, Yhdysvallat.
d)
Vertailumaan tuottajat:
Elkem AS, Oslo, Norja
FESIL Rana Metall AS, Trondheim, Norja
Finnfjord AS, Finnsnes, Norja.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(18)
Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinasta ja Venäjältä peräisin oleva ja tällä hetkellä CN-koodeihin 7202 21 00, 7202 29 10 ja 7202 29 90 luokiteltava ferropii.
(19)
Ferropiitä valmistetaan valokaariuunissa pelkistämällä kvartsia hiiltä sisältävien tuotteiden avulla. Prosessi on energiavaltainen. Ferropiitä myydään säännöttöminä kappaleina, rakeina tai jauheena, ja sitä on useita eri laatuja piin ja epäpuhtauksien (esimerkiksi alumiini) määrän mukaan. Ferropiitä, jonka piipitoisuus on vähintään 70 prosenttia, pidetään erittäin puhtaana tuotteena. Jos piipitoisuus on yli 55 ja alle 70 prosenttia, kyseessä on puhdas tuote, ja jos piipitoisuus on alle 55 prosenttia, tuote on epäpuhdas. Tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään pääasiassa hapen poistoon sekä seosaineena rauta- ja terästeollisuudessa.
2. Samankaltainen tuote
(20)
Koska Kiina ei ole markkinatalousmaa eikä sitä ole tutkittu tässä tutkimuksessa, todettiin, että unionin tuotannonalan unionissa tuottamalla ja myymällä ferropiillä sekä Norjassa, jäljempänä ’vertailumaa’, ja Venäjällä tuotetulla ja myydyllä ferropiillä on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset kuin Kiinassa ja Venäjällä tuotetulla ja unioniin vietäväksi myydyllä ferropiillä. Tämän vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
C. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
(21)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko nykyisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti kahdesta tarkasteltavana olevasta maasta tulevan polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.
TUONTI KIINASTA
1. Alustavat huomautukset
(22)
Kuten edellä 13 kappaleessa todettiin, yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, kokonaisanalyysi, myös polkumyyntilaskelmat, pohjautuvat käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.
(23)
Tämän vuoksi polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä arvioitiin käyttämällä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevasta tarkastelusta esitettyä pyyntöä, johon liitettiin muita tietolähteitä, kuten vientiä ja tuontia koskevat kauppatilastot (Eurostat ja Kiinan vientitiedot) sekä muita julkisesti saatavilla olevia tietoja.
(24)
Yhteistyön puuttuminen vaikutti normaaliarvon ja vientihinnan vertailuun useiden tuotelajien kohdalla. Kuten jäljempänä 30 kappaleessa selvitetään, katsottiin asianmukaiseksi määrittää sekä normaalihinta että vientihinta yleiseltä pohjalta eli yhden ainoan tuotteen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.
(25)
Perusasetuksen 11 artiklan 9 kohdan mukaisesti noudatettiin samaa menetelmää, jota oli käytetty alkuperäisessä tutkimuksessa polkumyynnin vahvistamiseen, aina kun todettiin, että olosuhteet eivät olleet muuttuneet.
2. Polkumyynnillä tapahtunut tuonti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana
2.1 Normaaliarvon määritys
(26)
Vireillepanoilmoituksessa komissio kehotti kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia ehdotuksestaan käyttää Norjaa markkinataloutta toteuttavana kolmantena maana, jotta Kiinan osalta voitaisiin vahvistaa normaaliarvo. Norjaa käytettiin vertailumaana alkuperäisessä tutkimuksessa. Koska miltään osapuolelta ei saatu tätä seikkaa koskevia huomautuksia, pääteltiin, että Norja olisi jälleen valittava vertailumaaksi, jotta voidaan määrittää normaaliarvo Kiinaa varten perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti.
(27)
Ensin tarkasteltiin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti, oliko Norjassa yhteistyössä toimivien tuottajien samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä riippumattomille asiakkaille edustavaa verrattuna Kiinan unioniin suuntautuvan vientimyynnin kokonaismäärään eli edustiko tällaisen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä vähintään viittä prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen vientimyynnin kokonaismäärästä unioniin. Tältä pohjalta todettiin, että vertailumaan kotimarkkinamyynti oli edustavaa.
(28)
Selvitettiin myös, voidaanko samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tätä varten määritettiin tarkasteltavana olevan tuotteen osalta, kuinka suuri osuus tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana riippumattomille asiakkaille kotimarkkinoilla suuntautuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa.
(29)
Tämän vuoksi normaaliarvo perustui todelliseen kotimarkkinahintaan, joka laskettiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla toteutuneen kannattavan kotimarkkinamyynnin painotettuna keskimääräisenä hintana.
2.2 Vientihinnan määrittäminen
(30)
Kuten edellä 24 kappaleessa todettiin, kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa. Tämän vuoksi vientihinta määritettiin parhaiden käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.
(31)
Ensin selvitettiin edellä 18 kappaleessa lueteltujen kolmen CN-koodin eli laatuerojen mukaiset tuontimäärät ja -hinnat Eurostatin tuontitietokannasta. Koska katsottiin aiheelliseksi määrittää vientihinta keskimääräiseltä pohjalta, CN-koodeista 7202 29 10 ja 7202291090 saadut tiedot oikaistiin CN-koodin 7202 21 00 mukaiseen piipitoisuuteen. Tätä menetelmää ehdotettiin tarkastelupyynnössä, jotta voidaan arvioida tuonnin kokonaismäärä FeSi75-laadun pohjalta. Näiden kolmen CN-koodin määrä ja tuontihinnat aggregoitiin ja painotettiin kuvastamaan yhtä keskiarvoa.
(32)
Lopuksi tätä keskimääräistä tuontihintaa CIF-tasolla oikaistiin vähentämällä siitä erityisesti kuljetuskustannukset, jolloin saatiin noudettuna lähettäjältä -arvo. Myyntihinta laskettiin näin ollen perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti Eurostatin tuontitilastoissa ilmoitettujen maksettujen tai maksettaviksi tulevien hintojen perusteella.
2.3 Vertailu ja oikaisut
(33)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi myös hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat eroavuudet otettiin huomioon perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin erityisesti tullin vientimaksujen huomioon ottamiseksi tarkastelupyynnössä mainittujen tietojen pohjalta, koska Kiinan vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä.
2.4 Polkumyynti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana
(34)
Edellä esitetyn pohjalta polkumyyntimarginaali prosentteina vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -hinnasta ilmaistuina oli 165 prosenttia.
(35)
On kuitenkin huomattava, että tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuontimäärä unioniin on jyrkästi pienentynyt alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ja että edellä mainittu polkumyyntimarginaali määritettiin vähäisen tuontimäärän perusteella (vähemmän kuin 2 500 tonnia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana).
(36)
Tarkastelun täydellisyyden vuoksi tutkittiin myös Kiinan vientiä harjoittavien tuottajien hinnoittelukäytäntöjä kolmella tärkeimmällä unionin ulkopuolisella markkinalla eli Japanissa, Etelä-Koreassa ja Amerikan yhdysvalloissa, jäljempänä ’Yhdysvallat’.
(37)
Tähän tarkoitukseen käytettiin Kiinan vientilukuja, joilla määritettiin Kiinan vientihinta Japaniin, Etelä-Koreaan ja Yhdysvaltoihin. Myös vertailu edellä määritettyyn normaaliarvoon osoitti polkumyynnin esiintymistä 86-92 prosentin suuruisena kohdemaan mukaan.
3. Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan
3.1 Kiinan tuotantokapasiteetti
(38)
Kiina on maailman ylivoimaisesti suurin ferropiin tuottajamaa. Vuosittaiseksi tuotantokapasiteetiksi arvioitiin 10-11 miljoonaa tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämän vuoksi arvioidaan, että Kiinan tuotannonala toimi 50 prosentilla tuotantokapasiteetistaan. Tämä merkitsee, että nykyinen käyttämätön kapasiteetti on noin 5,5 miljoonaa tonnia vuodessa, mikä vastaa unionin kokonaiskulutusta lähes seitsenkertaisesti. Huolimatta nykyisestä käyttämättömästä kapasiteetista ja pyynnön esittäjän toimittamien tietojen pohjalta vaikuttaa siltä, että Kiina edelleen laajentaa tuotantoaan rakentamalla parhaillaan suurempia ja tehokkaampia uuneja.
(39)
Ei ole näyttöä, joka viittaisi siihen, että Kiinan kotimaisten markkinoiden tai kolmansien maiden markkinoiden kulutustaso kasvaisi merkittävästi ja siten ottaisi vastaan lisääntyneen tuotannon, jos Kiinan tuottajien käyttämätöntä tuotantokapasiteettia otettaisiin käyttöön.
3.2 Unionin markkinoiden houkuttelevuus
(40)
Sen jälkeen kun lopulliset toimenpiteet oli otettu käyttöön helmikuussa 2008, tuonti Kiinasta supistui tasaisesti ja asettui erittäin alhaiselle tasolle: tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tuontia oli vähemmän kuin 1 prosentti unionin kulutuksesta. Tuonnin huippuvuosi oli 2007, jolloin tuonnin määrä oli noin 330 400 tonnia; tästä tuonti supistui vuoteen 2012 mennessä alle 2 500 tonniin. EU:n ferropiimarkkinat ovat todettujen hintatasojen perusteella kuitenkin edelleen houkuttelevia kiinalaisten tuottajien kannalta.
(41)
Kuten edellä mainittiin, Kiinassa on huomattavasti käyttämätöntä tuotantokapasiteettia, mikä antaa aihetta olettaa, että vaihtoehtoisten markkinoiden löytämiseen tätä käyttämätöntä tuotantokapasiteettia varten on voimakkaat kannustimet. Kiinan hallituksen määräämien erilaisten vientirajoitusten vuoksi (25 prosentin vientitulli, 17 prosentin arvonlisävero, jota ei palauteta, ja vientilisenssit) Kiinan kokonaisvienti on kuitenkin laskenut vuoden 2007 huippuarvosta, joka oli 1,5 miljoonaa tonnia, vain 0,4 miljoonaan tonniin vuonna 2009. Vuodesta 2010 lähtien on kuitenkin havaittu yleistä viennin vahvistumista ja vientimäärä nousi 0,8 miljoonaan tonniin; vuonna 2013 määräksi arvioitiin 0,7 miljoonaa tonnia. Viimeisimmät luvut osoittavat viennin jatkumisen tasolla, jonka määrä on suurempi kuin unionin kokonaiskulutus.
(42)
Mainituista vientirajoituksista huolimatta Kiinan tuottajat veivät huomattavan määrän ferropiitä maailmanlaajuisille markkinoille, joilla ei ole mitään vientirajoituksia (eli Japaniin, Etelä-Koreaan ja Yhdysvaltoihin).
(43)
Ensi näkemältä Aasian markkinat voisivat olla houkuttelevat Kiinan ylimääräisen tuotannon kannalta. Pyynnön esittäjän toimittamien tietojen mukaan näiden markkinoiden viimeaikainen kehitys on kuitenkin vähentänyt niiden houkuttelevuutta Kiinan viennin kannalta.
(44)
Aasian markkinoihin vaikuttaa nimittäin voimakkaasti kahden uuden ferropiihankkeen eteneminen tuotantovaiheeseen Malesiassa (Pertama Ferroalloys- ja Sarawak Ferroalloys -laitokset). Arvioidaan, että Malesian vuosittainen ferropiituotanto kasvaa 420 000 tonnilla vuodesta 2014 lähtien ja että tuotantoa myydään Kaakkois-Aasian naapurimaihin ja erityisesti Japaniin, joka tarvitsee 600 000 tonnia ferropiitä vuodessa. Malesian tuotantolaitosten tuotannolla on kielteinen vaikutus Kaakkois-Aasiaan suuntautuvaan Kiinan vientiin. Lisäksi japanilaiset teräksen tuottajat ja eteläkorealaiset terästehtaat ovat jo tehneet sopimuksia huomattavien ferropiimäärien vuosittaisista ostoista Malesian uusilta tuottajilta, mikä vaikeuttaa Kiinan viennin pääsyä markkinoille.
(45)
Ilmoitettuihin tietoihin antamissaan huomautuksissa vientiä harjoittava tuottaja väitti, että Malesian tuotanto oli ilmoitettu liian suureksi. Tarkastuksen jälkeen katsottiin, että tämä huomautus oli aiheellinen, ja Malesian tuotanto korjattiin tämän vuoksi noin 370 000 tonniin.
(46)
Tämän vuoksi oletetaan, että Malesian lisääntyvä tuotanto kiristää kilpailua markkinoilla, jotka jo nyt ovat kylläiset ja joilla Kiinan ja Venäjän markkinaosuus on huomattava.
(47)
Kiinan tuotteiden läsnäolon vähentyminen unionin markkinoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla selittyy pääosin edellä 41 kappaleessa mainituilla Kiinan hallituksen määräämillä vientirajoituksilla.
(48)
EU:n markkinoiden hinnat toimisivat myös houkuttimena Kiinan tuottajien käyttämättömän kapasiteetin vastaanottamista varten. Unionin keskimääräinen markkinahinta olikin vuonna 2012 vähintään yhtä korkea kuin Kiinan tuottajien vientihinnat kolmeen tärkeimpään vientimaahan (Japani, Etelä-Korea ja Yhdysvallat), mikä entisestään korostaa unionin markkinoiden houkuttelevuutta, kun myynti muihin kohteisiin tulee ongelmalliseksi.
(49)
Voidaankin päätellä, että Euroopan markkinat, jotka ovat yhdet maailman suurimmista, ovat edelleen houkuttelevat Kiinan tuottajien kannalta.
4. Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät
(50)
Kiinassa oleva käyttämätön kapasiteetti ja unionin markkinoiden verrattain houkutteleva hintataso johtavat päätelmään, jonka mukaan on riski, että tarkasteltavana olevan tuotteen vienti Kiinasta kasvaa, jos voimassa olevien toimenpiteiden annettaisiin päättyä.
(51)
Koska Kiinassa on nyt ja mahdollisesti tulevaisuudessa käyttämätöntä kapasiteettia ja unionin markkinat ovat yhdet maailman suurimmista ja Kiinan vientiin odotetaan kohdistuvan paineita Kaakkois-Aasiassa, voidaan päätellä, että kiinalaiset viejät todennäköisesti lisäävät polkumyyntihintaan tapahtuvaa vientiä unioniin, jos polkumyyntitoimenpiteet kumotaan.
TUONTI VENÄJÄLTÄ
1. Alustavat huomautukset
(52)
Kuten 14 kappaleessa todettiin, vain yksi venäläinen tuottajaryhmä toimi yhteistyössä tutkimuksessa. Todettiin kuitenkin, että kyseinen venäläinen yritysryhmä vastaa huomattavasta osuudesta eli noin 78 prosentista Venäjän ferropiin kokonaistuotannosta ja suurimmasta osasta Venäjältä unioniin suuntautuvasta tuonnista. Tämän vuoksi katsottiin, että oli käytettävä venäläisen yritysryhmän toimittamia tietoja yhdistettyinä muihin lähteisiin, kuten tarkastelupyyntöön sekä tuontia koskeviin kauppatilastoihin (Eurostat), jotta voitiin arvioida polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä.
(53)
Polkumyyntimarginaalin laskemiseksi katsotaan, että venäläiseen yritysryhmään kuuluvat yritykset JSC CHEMK ja JSC KF ovat etuyhteydessä toisiinsa tullikoodeksin soveltamista koskevan asetuksen 143 artiklan merkityksessä (7), kuten alkuperäisessäkin tutkimuksessa. Tämän vuoksi laskettiin yksi polkumyyntimarginaali koko ryhmälle käyttämällä seuraavaa menetelmää. Polkumyynnin määrä laskettiin kullekin vientiä harjoittavalle tuottajalle, minkä jälkeen määritettiin painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali koko ryhmälle. On huomattava, että tämä menetelmä oli erilainen kuin alkuperäisessä tutkimuksessa noudatettu menetelmä, jossa polkumyyntilaskelma tehtiin aggregoimalla tuotantoyksiköiden kaikki tuotanto- ja myyntitiedot. Päätökseen saadussa välivaiheen tarkastelussa käytettiin eri menettelyä. Tämä menetelmän muutos johtuu olosuhteissa tapahtuneesta muutoksesta eli siitä, että ryhmän yritysrakenne oli muuttunut, jolloin oli mahdollista tunnistaa ryhmän sisäiset eri tuottajat myynnin ja tuotannon osalta.
2. Polkumyynnillä tapahtunut tuonti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana
2.1 Normaaliarvon määritys
(54)
Ensin tarkasteltiin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti, oliko yhteistyössä toimivien vientiä harjoittavien tuottajien samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä riippumattomille asiakkaille edustavaa verrattuna niiden unioniin suuntautuvan vientimyynnin kokonaismäärään eli edustiko tällaisen myynnin kokonaismäärä vähintään viittä prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen vientimyynnin kokonaismäärästä unioniin.
(55)
Tarkasteltiin myös, onko kotimarkkinamyynti riittävän edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan tarkoituksia varten. Tämä tarkastelu tehtiin tuotelajeista, joita vientiä harjoittava tuottaja myi kotimarkkinoillaan ja jotka todettiin suoraan vertailukelpoiseksi unioniin vientiä varten myydyn tuotelajin kanssa. Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin vientiä harjoittavan tuottajan kohdalla riittävän edustavana, jos sen myynti kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille oli vähintään 5 prosenttia kyseisen tuottajan unioniin viemän vertailukelpoisen tuotelajin kokonaismyyntimäärästä.
(56)
Tutkimuksessa selvitettiin myös, voidaanko tuotelajien kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tätä varten määritettiin tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin viedyn tuotelajin osalta, kuinka suuri osuus tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana riippumattomille asiakkaille kotimarkkinoilla suuntautuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa.
(57)
Tuotelajeille, joiden kohdalla yli 80 prosenttia kotimarkkinoiden myynnistä ylitti kustannukset ja joiden painotettu keskimääräinen myyntihinta oli sama tai suurempi kuin yksikkökohtainen tuotantokustannus, normaaliarvo määritettiin tuotelajeittain kyseisen lajin koko myynnin tosiasiallisten kotimarkkinahintojen painotettuna keskiarvona riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei.
(58)
Jos kyseisen tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli yksikkökohtaisia tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä yksinomaan kyseisen tuotelajin kannattavan kotimarkkinamyynnin painotettu keskimääräinen myyntihinta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(59)
Jos tiettyä tuotelajia ei myyty kotimarkkinoille tai jos tietyn tuotelajin kotimarkkinamyynti ei ollut riittävää, normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
(60)
Kun normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti, myynti-, hallinto- ja muita kustannuksia sekä voittoa koskevat määrät perustuivat perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti tosiasialliseen tietoon vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen tuotannosta ja myynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tai käytettävissä oleviin tosiseikkoihin.
2.2 Vientihinnan määrittäminen
(61)
Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla venäläisen yritysryhmän vientimyynti unioniin tapahtui sen osakkuusyrityksen RFAI:n kautta, jäljempänä ’etuyhteydessä oleva tuoja’, joka toteutti kaikki tavaroiden luovuttamista vapaaseen liikkeeseen unionissa koskevat tuontitoimet.
(62)
Tämän vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla maahantuodut tuotteet jälleenmyytiin ensimmäisen kerran riippumattomalle ostajalle, ja sitä oikaistiin kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välillä aiheutuneiden kustannusten sekä kohtuullisten myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton huomioon ottamiseksi. Tätä varten käytettiin todellista myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten prosenttiosuutta, ja riippumattomilta tuojilta saatavan kertynyttä voittoa koskevan uuden tiedon puutteessa käytettiin jo alkuperäisessä tutkimuksessa käytettyä voittoprosenttia, joka oli 6 prosenttia.
(63)
Venäläinen yritysryhmä väitti, että yritystä RFAI olisi käsiteltävä osana samaa taloudellista yksikköä, sillä kumpikin on samojen henkilöiden hallinnassa ja johdossa ja yritykset toimivat yhtenä taloudellisena yksikkönä. Tämän vuoksi vientihintoja määritettäessä ei pitäisi tehdä vähennyksiä RFAI:n myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton huomioon ottamiseksi.
(64)
Kysymys siitä, oliko venäläisen yritysryhmän ja RFAI:n välinen yhteys muodoltaan yksi taloudellinen yksikkö, on merkityksetön 2 artiklan 9 kohdassa tarkoitetun vientihintojen määrittämiseksi tehtävän oikaisun kannalta.
(65)
Tämän vuoksi, koska venäläisen yritysryhmän vientimyynti tapahtui osakkuusyrityksen (RFAI) kautta, vientihinta oli oikaistava vähentämällä kohtuullinen marginaali myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa varten, kuten perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdassa nimenomaisesti säädetään. Tämän perusteella väite on hylättävä.
(66)
Vientiä harjoittava tuottaja toisti väitteen, jonka mukaan kyseessä on yksi taloudellinen yksikkö, mikä estäisi perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaiset oikaisut myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa varten. Se väitti myös, että vaikka oikaisut olisivat oikeutettuja, laskennalliseen vientihintaan olisi sisällytettävä ainoastaan RFAI:n tuontiin liittyvät kustannukset ja sen ulkopuolelle olisi jätettävä kaikki yhden taloudellisen yksikön vientiin liittyvät myynti- hallinto- ja yleiskustannukset. Lopuksi se ilmoitti olevansa eri mieltä päätelmästä, jonka mukaan tässä tapauksessa ei ollut kyse yhdestä taloudellisesta yksiköstä.
(67)
Yhden taloudellisen yksikön esiintyminen on merkityksetöntä perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisen vientihinnan määrityksen kannalta. Kunhan perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdassa ja 2 artiklan 9 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät, valvonnan tai yhdentymisen aste on merkityksetön, kun arvioidaan 2 artiklan 9 kohdan (8) mukaisesti tehtävien oikaisujen laillisuutta. Perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdassa edellytetään, että komissio tietyissä tilanteissa muodostaa vientihinnan ja oikaisee tällaista laskennallista vientihintaa tiettyjen parametrien osalta, mukaan lukien tapaukset, joissa osapuolten välillä ”näyttää olevan yhtiösuhde”. Perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan sanamuoto on selkeä siltä osin, että sen mukaan ”oikaisuja tehdään” (korostus komission yksiköiden lisäämä). Komissio varmisti, että RFAI toteutti kaikki toiminnot, jotka etuyhteydessä oleva tuoja unionissa yleensä hoitaa; RFAI onkin tiiviisti osallisena ryhmän kansainvälisessä toiminnassa (asiakastuki, logistiikka ja toimitusaikataulut, tuotantohyödykkeiden ja keskeisten raaka-aineiden hankinta jne.). Näin ollen perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukainen edellytys oikaisun tekemiselle täyttyi, joten tehdyt oikaisut ovat oikeutettuja. Tämän vuoksi päätellään, että tehtyjä oikaisuja edellytetään perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdassa.
(68)
Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että asiassa Nikopolsky/Interpipe (9) annetusta tuomiosta seuraa, että perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaista vientihinnan oikaisua ei voida tehdä, jos viejä ja siihen etuyhteydessä oleva kauppias muodostavat yhden taloudellisen yksikön. Tämä väite on perusteeton. Kyseinen tuomio koskee itse asiassa oikaisua, joka tehtiin 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan nojalla ja joka koski nimellisiä palkkioita, joita saaneen kauppiaan tehtävät olivat samanlaisia kuin palkkioperusteisesti työskentelevän edustajan. Mainittu oikeuskäytäntö on tämän vuoksi merkityksetön nyt käsillä olevassa tapauksessa, jossa sveitsiläinen yritys RFAI vastaa kaikista tehtävistä, jotka tavanomaisesti kuuluisivat etuyhteydessä olevalle tuojalle. Se, että kyseessä on yksi taloudellinen yksikkö, ei vaikuta samalla tavoin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisiin oikaisuihin kuin saman asetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti vaadittuihin oikaisuihin. Siihen, voidaanko vaatia oikaisua kohtuullista marginaalia varten myynti-, yleis- ja hallintokustannusten sekä voiton huomioon ottamiseksi, ei myöskään liity harkintavaltaa. Tällainen oikaisu on tehtävä perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti, kun osapuolet ovat yhtiösuhteessa.
(69)
Oikaisun laajuuden osalta ei voida hyväksyä väitettä, joka koskee myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton huomioon ottamiseksi tehtäviä osittaisia oikaisuja, koska vientiä harjoittava tuottaja ei ole esittänyt aiheeseen liittyvää näyttöä. Perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaiset oikaisut ovat luontaisia, kun vientihintaa muodostetaan yleisimmissä yhtiötapauksissa. Jos kaikki myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto oikaistaisiin vain osittain, tällaisen mukautuksen olisi perustuttava näyttöön, jonka vientiä harjoittava tuottaja on toimittanut kustannuksista erityisesti siltä osin, ovatko tällaiset kustannukset erityisiä menoja, jotka ovat koituneet jonkin sellaisen toiminnan osalta, joka ei suoraan liity tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin sen tuonnin ja myöhemmän jälleenmyynnin välillä.
(70)
Venäläinen yritysryhmä väitti myös, ettei polkumyyntitullia pitäisi vähentää vientihintaa laskettaessa perusasetuksen 11 artiklan 10 kohdan mukaisesti, koska tulli siirretään asianmukaisesti jälleenmyyntihintoihin ja myöhempiin myyntihintoihin unionissa.
(71)
Tutkimuksessa vahvistettiin erityisesti, että tarkasteltavana olevan tuotteen jälleenmyyntihinnat unionissa eivät kuvastaneet tullia, jota maksettiin 99 prosentista ilmoittuja tapahtumia. Sen vuoksi voidaan päätellä, että polkumyyntitullia ei siirretä asianmukaisesti venäläisen yritysryhmän jälleenmyyntihintoihin. Tämän seurauksena venäläisen yritysryhmän väitettä ei voitu hyväksyä, ja polkumyyntitullia vastaava määrä on vähennetty määritettäessä vientihintoja perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti.
2.3 Vertailu ja oikaisut
(72)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat eroavuudet otettiin huomioon perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.
(73)
Kuljetus-, vakuutus-, terminaali- ja käsittelykustannukset, luottokustannukset sekä palkkiot otettiin oikaisujen muodossa huomioon perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti, jos se oli tarpeellista ja perusteltua.
2.4 Polkumyynti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana
(74)
Kunkin venäläiseen yritysryhmään kuuluvan vientiä harjoittavan tuottajan osalta painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin sen vientihintojen painotettuun keskiarvoon tuotelajeittain noudettuna lähettäjältä -tasolla perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.
(75)
Vientiä harjoittava tuottaja esitti useita väitteitä, jotka koskevat polkumyyntimarginaalin laskemista.
(76)
Ryhmän yhden tuottajayrityksen toiselta ryhmän tuottajayritykseltä ostaman kvartsiitin kustannusten osalta kiistettiin ensinnäkin 5 prosentin voittomarginaalin lisääminen tarkistettuun hankintahintaan. Perusteluna käytettiin sitä, että kumpikin yritys kuuluu samaan taloudelliseen yksikköön.
(77)
Vaikka yhtä taloudellista yksikköä koskeva väite on merkityksetön kvartsiitin hinnan oikaisun yhteydessä, on myönnettävä, että etuyhteydessä olevien osapuolten väliset liiketoimet voidaan tehdä ilman voittoa. Koska kvartsiittia ei myyty ulkopuolisille osapuolille, minkäänlaisen voiton esiintymistä ei myöskään pysytty osoittamaan. Tämän vuoksi jätettiin tekemättä kvartsiitin oikaistun hinnan korotus voittoa vastaavasti ja polkumyynnin määrittämistä muutettiin vastaavasti.
(78)
Toinen väite koski sitä, että komissio sovelsi WTO:n riitojenratkaisuelimen suositusta, joka oli annettu Norjan kanssa käydyssä lohikiistassa. Mainitussa riitatapauksessa suositeltiin, että kun tietyn tuotelajin kotimaanmyynti ei ole edustavaa, tällaisissa liiketoimissa toteutuneita myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa olisi kuitenkin käytettävä normaaliarvon määrittämiseksi. Vientiä harjoittava tuottaja väitti myös, että uuden menetelmän soveltaminen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa ei ollut sallittua, sillä mikään olosuhteiden merkittävä muutos ei mahdollistanut tätä.
(79)
Komissio selvitti lohikiistaa käsitelleen WTO:n paneelin menetelmiä kuulemisessa vientiä harjoittavalle tuottajalle, joka edelleen katsoi, että paneelin suosituksissa rikotaan perusasetuksen 2 artiklan 4 ja 6 kohtaa. On kuitenkin komission velvollisuus panna tällaiset tuomiot täytäntöön osana sen WTO-velvoitteita. Nämä menetelmät koskevat kaikkia tapauksia eivätkä siis ainoastaan perusasetuksen 5 artiklan nojalla vireille pantuja tutkimuksia.
(80)
Kolmannen väitteen pohjalta komissio korjasi niitä tapauksia, joissa yhden ryhmään kuuluvan vientiä harjoittavan tuottajan kustannuksia verrattiin toisen vientiä harjoittavan tuottajan tiettyyn myyntiin.
(81)
Komissio vahvistaa myös, että liikevaihto oikaistiin käyttämällä samoja oikaisuja kuin tuotantokustannuksissakin, kuten kuljetus-, vakuutus- ja käsittelykustannuksia, kun määritettiin kannattavuutta, ja pakkauskustannuksia, kun määritettiin polkumyyntimarginaaleja.
(82)
Neljännessä väitteessään vientiä harjoittava tuottaja katsoo, että voimassa oleva polkumyyntitulli oli asiattomasti vähennetty vientihinnasta. Tämän kohdan osalta todetaan, että vientihinnat olivat yli 100 prosenttia korkeammat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kuin alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla, minkä väitetään osoittavan, että polkumyyntitulli sisällytettiin vientihintoihin. Lisäksi tiettyjä tuontiveroja ja polkumyyntitulleja ei olisi pitänyt vähentää, koska väitettiin, että ne oli maksettu ennakolta ja koskivat tulevaa kautta. Komissio ei olisi myöskään saanut ottaa huomioon Japanin toimiston kustannuksia eikä Sveitsin valtion ja kantonien tuloveroja.
(83)
Vientiä harjoittavan tuottajan esittämä näyttö ei ole ratkaisevaa, kun pyritään osoittamaan, että polkumyyntitulli tässä tapauksessa ja tämän tuotteen osalta otettiin asianmukaisesti huomioon vientihinnassa. Sekä jälleenmyyntihinnat että tuotantokustannukset ovat nousseet voimakkaasti alkuperäisen tutkimuksen jälkeen. Tämän vuoksi vientihintojen nousun ei voida varmasti osoittaa johtuvan tullin siirtämisestä hintoihin. Jotta voidaan tuoda ilmi se, että esitetty näyttö ei ole vakuuttavaa, komissio vertasi vientihintoja tavaroiden kustannuksiin, polkumyyntitulli mukaan luettuna, tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, ja tulokseksi saatiin, että 99 prosentissa vientitapahtumia vientihinta ei ole riittävän korkea polkumyyntitullin kattamiseksi. Lopuksi voidaan todeta, että tullin vähentämättä jättäminenkään ei riittäisi poistamaan päätelmää huomattavasta polkumyynnistä eikä se myöskään vaikuttaisi päätelmään, joka koskee polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä. Tämän vuoksi sillä ei olisi mitään vaikutusta nyt käsillä olevan toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tulokseen.
(84)
Komissio totesi, että tuontitullien ja polkumyyntitullien ennakkomaksu on mahdotonta ja että tällaiset tullit peritään tuonnin yhteydessä. Lisäksi yritysryhmä käytti tullivarastoa, minkä vuoksi tullit maksetaan vasta, kun tuonti ja myynti tosiasiallisesti tapahtuu. Lisäksi 31 päivän joulukuuta 2012 alustavan tulostilin ja taseen sekä tarkastettujen tilien pohjalta todettiin selkeästi, että tilintarkastajat olivat uudelleenluokitelleet väitetyt ennakkoon maksetut polkumyyntitullit todellisuudessa maksetuiksi polkumyyntitulleiksi kustannuksena tuloslaskelmassa.
(85)
Japanin toimiston kustannukset eivät liittyneet tarkasteltavana olevaan tuotteeseen eivätkä sen vuoksi vaikuttaneet komission tekemään laskelmaan. Tämän vuoksi väite hylättiin. Mainitut Sveitsin verot olisi voitu jättää huomiotta vain, jos ne olivat liittyneet yrityksen tuloveroon, mikä ilmoitettuihin tietoihin saadun vastauksen pohjalta näyttää olevan tilanne. Tämän vuoksi polkumyyntilaskelmaa oikaistiin vastaavasti.
(86)
Komissio tarkisti ryhmään kuuluvan Brittiläisillä Neitsytsaarilla sijaitsevan yrityksen toiselle ryhmän yritykselle antaman lainan oikaistun koron vastauksena väitteeseen, jonka mukaan tällaiset lainat voidaan myöntää markkinaolosuhteita matalammalla tasolla, ja ne ovat tarkoituksenmukaisia ainoastaan, jos lainan korko on pienempi kuin pankista saatavassa lainassa. Komissio vahvistaa lisäksi, että RFAI:n voittomarginaalia sovellettiin laskun nettoarvoon yrityksen kirjanpitovaluutassa eikä se perustunut CIF-hintaan, johon lisätään tiettyjä kustannuksia.
(87)
Edellä esitettyjen huomioiden mukaisesti, kun laskelmat oli tarkistettu siltä pohjalta, että ryhmänsisäistä kvartsiitin myyntiä, ryhmäsisäistä lainaa ja Sveitsin valtiollisia ja kantonin tuloveroja koskevat väitteet hyväksyttiin, polkumyyntimarginaalia prosentteina vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -hinnasta ilmaistuna tarkistettiin ja sen todettiin olevan 43 prosenttia.
(88)
On muistettava, että edellä 4 kappaleessa mainitun välivaiheen tarkastelussa pääteltiin, että venäläisen yritysryhmän tuonti tapahtui polkumyyntihinnoin lokakuun 2009 ja syyskuun 2010 välisen jakson aikana.
3. Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan
(89)
Sen lisäksi, että analysoitiin, esiintyikö polkumyyntiä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, tutkittiin myös polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyys.
3.1 Tuotantokapasiteetti Venäjällä
(90)
Venäjä on maailman toiseksi suurin ferropiin tuottaja. Metal Expert -markkinatutkimusyrityksen mukaan Venäjän ferropiin tuotantokapasiteetti on noin 900 000 tonnia. Tähän sisältyy tuotanto uuneissa, joissa voidaan ferropiin lisäksi tuottaa myös muita ferroseoksia. Näiden kahden tuottajan (JSC CHEMK ja Serov Ferroalloy Plant) tuotantolaitteistot mahdollistavat itse asiassa tuotannon nopean vaihtamisen ferropiin ja muiden ferroseosten välillä. Muiden venäläisten tuottajien (Bratsk Ferroalloy Plant, NLMK ja JSC KF) laitteistot mahdollistavat ainoastaan ferropiin tuotannon.
(91)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen ainoa yhteistyössä toiminut tuottaja väitti, että sen omat tiedot oli jätetty huomiotta Venäjän tuotantokapasiteettia koskevissa laskelmissa. Kuten 52 kappaleessa kuitenkin mainittiin, tärkein käytetty tiedonlähde oli tämän venäläisen yritysryhmän tarjoama. Metal Expert -raporttia käytettiin muiden Venäjän tuottajien tuotantokapasiteetin määrittämiseen. Sen vuoksi väite hylättiin.
(92)
Lisäksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että JSC CHEMK:in tuotanto oli arvioitu väärin, sillä sen mukaan on käytännöllisesti katsoen mahdotonta siirtyä yhden rautaseoksen tuotannosta toiseen ilman merkittäviä lisäkustannuksia ja viivästyksiä. JSC CHEMK:in tiloihin tehdyn tarkastuskäynnin aikana saatiin kuitenkin näyttöä siitä, että uunit voidaan siirtää yhden rautaseoksen tuotannosta toiseen ilman edellä kuvattuja viivästyksiä. Sen vuoksi väite hylättiin.
(93)
Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tosiasiallinen tuotanto arvioitiin noin 633 000 tonniksi (FeSi75) ja saatavilla oleva kapasiteetti enintään 267 000 tonniksi. Kun käytetään melko varovaista lähestymistapaa ja otetaan huomioon muiden ferroseosten valmistukseen käytetty tuotantokapasiteetti, käyttämätön ferropiin valmistuskapasiteetti on vähintään 120 000 tonnia.
(94)
Venäläinen yritysryhmä väitti, että Venäjän käyttämätöntä kapasiteettia koskeva arvio oli laadittu väärin, sillä komissio ei ottanut huomioon, että venäläinen yritysryhmä käytti 95-100 prosenttia tuotantokapasiteetistaan. Kuten edellisessä kappaleessa kuitenkin mainittiin, on noudatettu varovaista lähestymistapaa ottamalla huomioon todellinen käyttämätön kapasiteetti. Sen vuoksi väite hylättiin.
(95)
Metal Expert -raportin mukaan suurta käyttämätöntä kapasiteettia selittää kotimaisen kysynnän huomattava supistuminen (50 %) vuosina 2002-2009 ja sen pysyminen vakaana vuoteen 2012 asti. Tuotantokapasiteetti siis ylittää reilusti kotimarkkinoiden kysynnän. Tämän vuoksi Venäjän tuottajat ovat riippuvaisia viennistä.
3.2 Unionin markkinoiden houkuttelevuus
(96)
Voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta EU:n markkinat ovat edelleen houkuttelevia Venäjän viennin kannalta. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla havaittu tuonnin taso osoittaa, että käyttöön otetut polkumyyntitullit ovat jossain määrin vaikuttaneet Venäjän tuontiin mutta sitä esiintyi edelleen merkittävästi markkinoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(97)
Yksi osapuoli väitti, että Euroopan unionin ferropiin markkinat eivät olisi houkuttelevia maailmanlaajuista toimintaa harjoittavalle toimittajalle, kuten venäläiselle yritysryhmälle, ja että tuonti on yleisesti vähentynyt jyrkästi, suuntauksen jatkuessa myös vuonna 2012. Se väitti myös, että tämä kehityssuuntaus jatkuisi vastaisuudessakin. Eurostatin keräämien kauppatietojen tarkastelu perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti osoitti kuitenkin, että Venäjän tuonti pysyi melko vakaana vuosina 2010-2012.
(98)
Kun lisäksi verrataan tarkasteltavana olevan tuotteen vientihintoja Euroopan unioniin niihin hintoihin, joita ferropiistä maksetaan kolmansien maiden markkinoilla, ilmenee, että venäläisen yritysryhmän hinnat viennissä EU:hun ovat korkeampia, kohdemaan mukaisesti.
(99)
Tämän vuoksi oli hylättävä väite, jonka mukaan unionin markkinat eivät ole houkuttelevia venäläisten tuottajien kannalta.
(100)
Eräs osapuoli väitti, että Venäjän markkinat olivat tulossa yhä houkuttelevammiksi useiden uusien hankkeiden, kuten vuoden 2014 talviolympialaisten vuoksi, jotka lisäisivät kotimaista teräksen kysyntää ja sitä myötä kotimaista ferropiin kulutusta. Ensinnä olisi kuitenkin huomattava, että kyseinen osapuoli ei toimittanut mitään aiheeseen liittyviä tietoja tai arvioita, jotka koskevat näiden hankkeiden vaikutusta kotimaiseen ferropiin kulutukseen. Jos tällainen tilanne kuitenkin toteutuisi, sen vaikutusten olisi pitänyt olla havaittavissa jo vuosina 2012 ja 2013. Saatavilla olevat tiedot osoittavat kuitenkin, että kotimainen kulutus pysyi vakaana. Lisäksi tällaisten hankkeiden vaikutus olisi joka tapauksessa luonteeltaan rajallista ja tilapäistä. Näin ollen tämä väite hylätään. Eräs osapuoli väitti, että Venäjän ylikapasiteetti ohjautuu suurelta osin Aasian markkinoille ja Yhdysvaltoihin. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Venäjän tuottajat veivätkin yli 73 prosenttia tuotannostaan maailmanlaajuisesti. Kuten edellä 93 kappaleessa todettiin, Venäjällä oli kuitenkin supistuvan kotimaisen kulutuksen vuoksi edelleen merkittävää tuotannon ylikapasiteettia, mikä viittaa siihen, että on suuri tarve korvata kotimaisen myynnin menetystä ja ylimääräistä tuotantokapasiteettia etsimällä uusia markkinoita.
(101)
Kuten edellä 44 kappaleessa todettiin, kilpailu Aasian markkinoilla lisääntyy, kun uudet Malesiaan rakennettavat laitokset aloittavat vuonna 2014 noin 420 000 tonnin suuruisen tuotantonsa. Tilanne vaikeuttaa Venäjän vientiä Aasian markkinoille.
(102)
Kuten edellä 45 kappaleessa todettiin, Malesian tuotannon määräksi on tarkistettu 370 000 tonnia.
(103)
Lisäksi Venäjän viejät ovat jo nyt polkumyyntitutkimuksen kohteena Yhdysvalloissa, joka on yksi Venäjän tärkeimpiä vientimarkkinoita, ja tässä yhteydessä on esitetty väite merkittävistä polkumyyntimarginaaleista.
(104)
Tämän vuoksi päätellään, että Venäjän vientiä harjoittavat tuottajat ovat suurelta osin riippuvaisia viennistä kolmansiin maihin, joissa kilpailu lisääntyy. Tämä lisää unionin markkinoiden houkuttelevuutta niiden kannalta entisestään.
4. Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät
(105)
Edellä kuvattujen havaintojen perusteella voidaan päätellä, että tuonti Venäjältä tapahtuu edelleen polkumyynnillä ja että polkumyynnin jatkuminen on erittäin todennäköistä. Koska Venäjällä on nyt ja mahdollisesti tulevaisuudessa käyttämätöntä kapasiteettia ja unionin markkinat ovat yhdet maailman suurimmista ja koska Kaakkois-Aasian kapasiteetin odotetaan kasvavan, voidaan päätellä, että venäläiset viejät todennäköisesti lisäävät polkumyyntihintaan tapahtuvaa vientiä unioniin, jos polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon annetaan päättyä.
5. Päätelmät
(106)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, että Kiinasta ja Venäjältä peräisin olevan ferropiin tuonnissa on merkittävä ja todellinen polkumyynnin jatkumisen riski, jos toimenpiteiden voimassaolo päättyy.
D. UNIONIN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ
(107)
Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla samankaltaista tuotetta valmisti seitsemän tiedossa olevaa unionin tuottajaa. Ne muodostavat unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ”unionin tuotannonala”.
(108)
Kuten edellä 16 kappaleessa todettiin, kuusi unionin tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot. Kyseisten yritysten arvioidaan vastaavan noin 90 prosentista unionin kokonaistuotannosta, ja niiden tilanteen katsotaan edustavan unionin tuotannonalaa.
E. TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA
1. Unionin kulutus
(109)
Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan etuyhteydessä oleville ja etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla tapahtuneen myynnin määrien, yhteistyöhön osallistumatonta tuottajaa koskevan arvion (jonka perustana oli tarkastelupyyntö) sekä Eurostatin tuontitietojen perusteella CN-kooditasolla.
(110)
Unionin kulutus kasvoi tarkastelujaksolla 40 prosenttia. Olisi kuitenkin otettava huomioon, että tarkastelujakson aloitusvuosi (2009) oli erittäin heikko talouskriisin kielteisten vaikutusten vuoksi. Vaikka osittaista toipumista tapahtui vuoden 2009 jälkeen, unionin kulutus ei edelleenkään saavuttanut alkuperäisen tutkimuksen aikana havaittuja tasoja, jolloin kulutus oli jokaisena vuotena yli 850 000 tonnia.
Taulukko 1
Kulutus
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kulutus (tonnia)
544 093
799 233
841 796
760 128
Indeksi (2009 = 100)
100
147
155
140
Lähde: Kyselylomakkeeseen saadut vastaukset, voimassaolon päättymistä koskevasta tarkastelusta esitetty pyyntö, Eurostat.
2. Asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä, hinnat ja markkinaosuus
(111)
Kiinasta ja Venäjältä tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus analysoitiin Eurostatin ja perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti kerättyjen tietojen perusteella. Koska Kiinan tuontimäärät olivat hyvin pieniä, asianomaisista maista peräisin olevaa tuontia ei ole arvioitu kumulatiivisesti.
a) Tarkasteltavana olevan tuonnin määrä ja markkinaosuus
(112)
Tarkastelujaksolla unioniin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin havaittiin kehittyneen määrältään ja markkinaosuuksiltaan seuraavasti:
Taulukko 2
Tarkasteltavana olevan tuonnin määrä ja markkinaosuudet
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kiina
Tuonti (tonnia)
8 105
13 828
5 125
2 516
Indeksi (2009 = 100)
100
171
63
31
Markkinaosuus (%)
1,5
1,7
0,6
0,3
Indeksi (2009 = 100)
100
116
41
22
Venäjä
Tuonti (tonnia)
74 678
53 671
29 338
40 725
Indeksi (2009 = 100)
100
72
39
55
Markkinaosuus (%)
13,7
6,7
3,5
5,4
Indeksi (2009 = 100)
100
49
25
39
Asianomaiset maat yhteensä
Tuonti (tonnia)
82 783
67 499
34 463
43 241
Indeksi (2009 = 100)
100
82
42
52
Markkinaosuus (%)
15,2
8,4
4,1
5,7
Indeksi (2009 = 100)
100
56
27
37
Lähde: Eurostat
(113)
Asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä vähentyi merkittävästi (48 %) tarkastelujaksolla. Markkinaosuus laski vuoden 2009 tasosta eli 15,2 prosentista tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson 5,7 prosenttiin. Tämän kehityssuuntauksen seurauksena Kiinan vienti lähes katosi unionin markkinoilta. Vientiä harjoittavilla venäläisillä tuottajilla on sitä vastoin edelleen huomattava markkinaosuus, ja Venäjä onkin neljänneksi suurin viejä unionin markkinoille.
b) Tuonnin hinta ja hinnan alittavuus
(114)
Seuraavassa taulukossa esitetään polkumyyntituonnin keskimääräinen hinta. Tarkastelujaksolla keskimääräinen tuontihinta Kiinasta laski 38 prosenttia. Keskimääräinen tuontihinta Venäjältä nousi 31 prosenttia tällä jaksolla mutta oli edelleen unionin tuotannonalan myyntihintoja alhaisempi.
Taulukko 3
Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskihinta
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kiina
Keskihinta (euroa/tonni)
991
1 088
873
611
Indeksi (2009 = 100)
100
110
88
62
Venäjä
Keskihinta (euroa/tonni)
716
776
889
999
Indeksi (2009 = 100)
100
108
124
140
Asianomaiset maat yhteensä
Keskihinta (euroa/tonni)
742
840
887
976
Indeksi (2009 = 100)
100
113
119
131
Lähde: Eurostat
(115)
Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikaisen hinnan alittavuuden määrittämiseksi verrattiin yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien unionin markkinoilla etuyhteydettömiltä asiakkailta veloittamia tuotelajikohtaisia painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, vastaaviin yhteistyössä toimineilta venäläisiltä tuottajilta tulevassa polkumyyntituonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitettuihin tuotelajikohtaisiin painotettuihin keskimääräisiin hintoihin, jotka oli määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tullien huomioon ottamiseksi.
(116)
Koska yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä tässä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa, Kiinan vientihinnan alittavuus määritettiin vertaamalla unionin tuottajien unionin markkinoilla etuyhteydettömiltä asiakkailta veloittamia painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja noudettuna lähettäjältä -tasolla Eurostatilta saatuun Kiinan viennin kesimääräiseen hintaan CIF-tasolla asianmukaisesti oikaistuna tullien huomioon ottamiseksi.
(117)
Vertailun tulos osoitti polkumyyntituonnin painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan 6-39 prosenttia Venäjän ja 46 prosenttia Kiinan osalta ilmaistuna osuutena yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien liikevaihdosta tutkimusajanjaksolla.
3. Tuonti muista kolmansista maista, joihin ei sovelleta toimenpiteitä
(118)
Tuonnin määrä kolmansista maista unioniin kasvoi 33 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä noudatteli kulutuksen kasvusuuntausta. Kolmansien maiden tuonnin markkinaosuus pysyi verrattain vakaana tarkastelujaksolla eli noin 70 prosentissa unionin kulutuksesta supistuen hieman tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tuonnin maantieteellinen rakenne vaihteli kuitenkin enemmän. Brasilian ja Norjan tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat merkittävästi, ja pääasiassa nämä maat näyttävätkin hyötyneen kulutuksen kasvusta.
(119)
Kolmansista maista tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kohosivat 22 prosenttia tarkastelujaksolla ja ne pysyivät selvästi korkeammalla tasolla kuin Kiinasta ja Venäjältä tulevan tuonnin hinnat.
4. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
(120)
Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, joilla on vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen.
(121)
Vahinkoanalyysia varten arvioitiin unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta tuotannon, tuotantokapasiteetin, kapasiteetin käyttöasteen, myyntimäärän, markkinaosuuden sekä kasvun, työllisyyden, tuottavuuden, tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruuden ja aiemmasta polkumyynnistä toipumisen, keskimääräisten yksikköhintojen, yksikkökustannusten, kannattavuuden, kassavirran, investointien, investointien tuoton ja pääoman saannin, varastojen ja työvoimakustannusten kaltaisten indikaattoreiden pohjalta.
a) Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(122)
Unionin tuotannonalan tuotanto kasvoi tarkastelujakson aikana huomattavasti. Kasvu oli erityisen merkittävää vuodesta 2009 vuoteen 2011, jolloin tuotanto kasvoi 178 prosenttia. Tämän jälkeen tuotanto pysyi vakaana tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Palautetaan mieliin, että tarkastelujakson aloitusvuotta on pidettävä poikkeuksellisena talouskriisin vuoksi, joten sille on tyypillistä epätavallisen alhainen tuotantotaso. Vaikka vuoden 2009 jälkeen tapahtui merkittävää elpymistä, on syytä muistaa, että unionin tuotannonalan tuotanto ei edelleenkään saavuttanut alkuperäisen tutkimuksen aloitustasoa (vuonna 2003), jolloin tuotannoksi ilmoitettiin yli 270 000 tonnia.
Taulukko 5
Unionin tuotannonalan kokonaistuotanto
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotanto (tonnia)
81 147
192 495
225 376
224 540
Indeksi (2009 = 100)
100
237
278
277
Lähde: Kyselyvastaukset ja tarkastelupyyntö
(123)
Tuotantokapasiteetti pysyi suhteellisen vakaana tarkastelujaksolla, vaikka se kasvoikin hiukan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Koska tuotanto kasvoi merkittävästi ajanjaksolla 2009-2011, kapasiteetin käyttöaste nousi 179 prosenttia. Kehityssuuntaus muuttui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, kun kapasiteetin käyttöaste pienentyi. Kielteinen muutos ei kuitenkaan johtunut niinkään varsinaisen tuotannon supistumisesta vaan itse kapasiteetin kasvusta.
Taulukko 6
Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotantokapasiteetti (tonnia)
301 456
301 456
299 914
324 884
Indeksi (2009 = 100)
100
100
99
108
Kapasiteetin käyttöaste (%)
27
64
75
69
Indeksi (2009 = 100)
100
237
279
257
Lähde: Kyselyvastaukset ja tarkastelupyyntö
b) Myynnin määrä, markkinaosuus ja kasvu
(124)
Unionin tuotannonalan myyntimäärät etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla (määritetty sekä etuyhteydessä oleville että etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin pohjalta) noudattivat kulutuksen kehityssuuntausta vuosina 2009-2011. Äkillinen kasvu tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla johtui unionin tuotannonalan myynnin siirtymisestä etuyhteydessä olevilta asiakkailta etuyhteydettömille asiakkaille unionissa, mikä tapahtui kyseisenä vuonna. Tämä johtui yhden unionin tuottajan yritysrakenteen muutoksesta.
Taulukko 7
Unionin tuotannonalan myynti etuyhteydettömille asiakkaille
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Määrä (tonnia)
60 257
113 048
122 860
191 525
Indeksi (2009=100)
100
188
204
318
Lähde: Kyselyvastaukset ja tarkastelupyyntö
(125)
Koska myyntimäärät unionin markkinoilla noudattelivat kulutuksen kehitystä, unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi tarkastelujakson ajan vuonna 2010 tapahtuneen äkillisen kasvun jälkeen melko vakaana ja kehitys oli hieman kasvusuuntaista.
Taulukko 8
Unionin tuotannonalan markkinaosuus
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin tuotannonalan markkinaosuus (%)
14
21
22
25
Indeksi (2009=100)
100
155
165
187
Lähde: Kyselyvastaukset ja Eurostat
(126)
Kuten edellä 111 kappaleessa todetaan, unionin kulutus kasvoi 40 prosenttia vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Samalla ajanjaksolla unionin tuotannonala pystyi hyötymään tästä kasvusta ja kasvattamaan myyntimääräänsä ja markkinaosuuttaan.
c) Työllisyys ja tuottavuus
(127)
Tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvä unionin tuotannonalan työllisyys kasvoi lähes 50 prosenttia tarkastelujaksolla. Työntekijöiden määrän kasvuun liittyi samanaikaisesti vieläkin suurempi tuottavuuden kasvu, joka mitattuna tuotoksella (tonneina) työntekijää ja vuotta kohden oli samalla jaksolla 86 prosenttia.
Taulukko 9
Työllisyys ja tuottavuus
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Työntekijöiden lukumäärä
701
869
1064
1042
Indeksi (2009 = 100)
100
124
152
149
Tuottavuus (yksikköä/työntekijä)
116
222
212
216
Indeksi (2009 = 100)
100
191
183
186
Lähde: Kyselyvastaukset ja tarkastelupyyntö
d) Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä
(128)
Kuten edellä 37 ja 87 kappaleessa todetaan, asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin polkumyyntimarginaalit olivat edelleen korkeat. Vahinkoindikaattoreiden analyysi antoi näyttöä siitä, että tuotannonala olisi toipumassa aiemmista polkumyyntikäytännöistä. Toipuminen on kuitenkin tapahtunut hiljattain, ja joidenkin vahinkoindikaattoreiden, kuten kannattavuuden, kassavirran ja investointien tuoton, osalta unionin markkinoilla oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla nähtävissä heikentymistä. Lisäksi on huomattava, että tällainen myönteinen kehitys tapahtuu nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden suojassa. Jos toimenpiteet kumotaan, nykyisten polkumyyntimarginaalien vaikutus unionin tuotannonalaan on huomattava.
e) Keskimääräiset yksikkömyyntihinnat unionin markkinoilla ja yksikkökohtaiset tuotantokustannukset
(129)
Yhteistyössä toimivien unionin tuottajien keskimääräiset hinnat unionissa etuyhteydettömille asiakkaille nousivat 25 prosenttia vuosina 2009-2011 ja laskivat jälleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Nämä hinnanmuutokset kuvastavat yleistä raaka-aine- ja energiakustannusten muutosta samalla jaksolla. Samanlainen kehityssuuntaus, eli nousua vuosina 2009-2011 ja laskua tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, voidaan havaita myös niistä kolmansista maista peräisin olevan tuonnin markkinahinnoissa, jotka hallitsevat suurinta osaa unionin markkinoista.
Taulukko 10
Myyntihinnat ja kustannukset
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Keskimääräinen yksikkökohtainen myyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille unionissa (euroa/tonni)
1 136
1 282
1 421
1 151
Indeksi (2009 = 100)
100
113
125
101
Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (euroa/tonni)
1 094
1 031
1 228
1 063
Indeksi (2009 = 100)
100
94
112
97
Lähde: Kyselyvastaukset
f) Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti
(130)
Unionin tuottajien kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 11
Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)
2,3
27,0
18,3
7,4
Kassavirta (euroa)
4 554 714
44 888 689
39 959 668
19 353 017
Investoinnit (euroa)
26 599 036
20 962 570
25 274 658
27 076 802
Indeksi (2009 = 100)
100
79
95
102
Investointien tuotto (%)
- 62,6
159,2
58,3
24,8
Lähde: Kyselyvastaukset
(131)
Yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien kannattavuus määritettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä unionissa etuyhteydettömille asiakkaille saatu nettovoitto ennen veroja prosentteina asiaan liittyvästä liikevaihdosta. Vuonna 2009 voittomarginaali oli hyvin pieni, ja joillakin unionin tuottajilla myös negatiivinen. Toipuminen alkoi kuitenkin vuonna 2010, kun kulutus ja myynti kasvoivat. On kuitenkin huomattava, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla voittomarginaali pienentyi vaikka yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien myyntimäärät pysyivät vakaina (myös kun otetaan huomioon yritysrakenteen muutokset). Tämä nostaa esiin huolenaiheita, jotka liittyvät EU:n tuotannonalan voittomarginaalien tulevaan kehitykseen.
(132)
Kassavirta, jolla tarkoitetaan tuotannonalan kykyä rahoittaa itse toimintaansa ja joka laskettiin liiketoimien pohjalta, oli positiivinen koko tarkastelujaksolla. Tämä indikaattori kohentui kuitenkin ainoastaan vuonna 2010, minkä jälkeen se heikentyi merkittävästi kahtena seuraavana vuonna. Tutkimus osoitti lisäksi, että kassavirran heikkeneminen oli selkeämpää unionin pienempien tuottajien kohdalla. Tämä tuo esiin huolenaiheita, jotka liittyvät EU:n tuotannonalan kykyyn rahoittaa omaa toimintaansa tarvittavissa määrin nykyisessä taloudellisessa tilanteessa.
(133)
Kannattavuuden ja kassavirran kehitys tarkastelujaksolla vaikutti yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien kykyyn investoida toimintaansa. Tämän seurauksena investointien taso oli edelleen verrattain korkea ja vakaa tarkastelujakson aikana. Investointien tuotto ilmaistuna voittona prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta muuttui positiiviseksi vasta vuoden 2009 jälkeen. Kannattavuuden ja kassavirran kehityssuuntauksen mukaisesti tämä indikaattori saavutti huippunsa vuonna 2010 ja on jatkuvasti heikentynyt vuosina 2011 ja 2012.
(134)
Edellä esitetyn pohjalta voidaan päätellä, että yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien rahoitustulos pysyi hyvänä suurimman osan tarkastelujaksoa mutta alkoi kuitenkin heiketä kyseisen jakson loppua kohden ja erityisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Kuten taulukosta 11 ilmenee, EU:hun myynnin kannattavuus heikentyi huomattavasti ja unionin tuotannonalan synnyttämä kassavirta oli pienempi kuin investointien arvo, mikä osoittaa, että tuotannonalan oli turvauduttava ulkoiseen rahoitukseen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(135)
Samaan aikaan tuotiin esiin pääoman hankkimiseen liittyviä ongelmia. Tämä on tekijä, joka saattaa muodostua kriittiseksi unionin tuotannonalan kannalta, jos toimenpiteiden voimassaolon annetaan päättyä. On todennäköistä, että unionin tuotannonalan olisi nykyisessä taloustilanteessa vaikea löytää rahoituskeinoja, joilla voidaan vastata asianomaisista maista peräisin olevan polkumyynnin palaamiseen, ja sille voisi jälleen hyvin lyhyessä ajassa koitua vakavaa vahinkoa. Tämä huolenaihe koskee erityisesti unionin tuotannonalan pk-yrityksiä.
g) Varastot
(136)
Vaikka yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien loppuvarastot kasvoivat 32 prosenttia vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, ne supistuivat suhteessa tuotantotasoon, eivätkä tuottajat pidä niitä epätavallisen suurena.
Taulukko 12
Loppuvarastot
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Loppuvarastot (tonnia)
23 946
21 214
26 117
31 504
Indeksi (2009 = 100)
100
89
109
132
Lähde: Kyselyvastaukset
h) Työvoimakustannukset
(137)
Vaikka yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien työllistämien henkilöiden lukumäärä kasvoi lähes 50 prosenttia tarkastelujakson aikana, heidän keskimääräiset palkkansa pysyivät vakaina.
Taulukko 13
Työvoimakustannukset
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti
(euroa)
29 705
30 296
28 991
29 837
Indeksi (2009 = 100)
100
102
98
100
Lähde: Kyselyvastaukset
UNIONIN TUOTANNONALAN TILANNETTA KOSKEVAT PÄÄTELMÄT
(138)
Tutkimus osoitti, että asianomaisista maista peräisin olevien tuotteiden polkumyynnillä tapahtuva tuonti unionin markkinoille vähentyi vuonna 2008 tapahtuneen alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Tämän vuoksi unionin tuotannonala pystyi saavuttamaan korkean tuotannon tason, lisäämään myyntimääriään, kasvattamaan markkinaosuuttaan ja lisäämään kannattavuuttaan sekä parantamaan yleisesti taloudellista tilannettaan.
(139)
Sen vuoksi katsotaan, että unionin tuotannonalalle ei aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kun kuitenkin otetaan huomioon kulutuksen supistuminen ja tiettyjen rahoitusindikaattoreiden, kuten kannattavuuden, kassavirran ja investointien tuoton heikkeneminen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, unionin tuotannonalan asema on edelleen haavoittuva.
F. VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. Alustavat huomautukset
(140)
Jotta voitiin arvioida vahingon toistumisen todennäköisyys siinä tapauksessa, että toimenpiteiden voimassaolon annetaan päättyä, Kiinasta ja Venäjältä tulevan tuonnin mahdollisia vaikutuksia unionin markkinoihin ja unionin tuotannonalaan tarkasteltiin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
(141)
Tarkastelussa keskityttiin kulutuksen kehityssuuntaukseen unionin markkinoilla, käyttämättömään kapasiteettiin, kauppavirtoihin ja unionin markkinoiden houkuttelevuuteen sekä asianomaisten maiden hinnoittelukäytäntöön.
2. Kulutus unionissa
(142)
Tarkasteltavana olevan tuotteen kulutus unionissa on supistunut 10 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla edeltävään vuoteen verrattuna. Tämä merkitsee samalla yli 25 prosentin vähennystä verrattuna vuoden 2007 tasoon ennen kriisiä. Tarkasteltavana olevan tuotteen kulutusta ohjaa unionin heikkenevä teräksen tuotanto, ja lähivuosina heikkenemisen voidaan odottaa jatkuvan edelleen. Tämä on vaikeaa unionin tuotannonalalle, joka joutuu toimimaan erittäin kilpaillussa ympäristössä. Tämän vuoksi katsotaan, että Kiinasta ja Venäjältä polkumyynnillä alhaisiin hintoihin tapahtuva tuonti on kestämätöntä. Se aiheuttaa markkinoilla hintojen laskupainetta ja vääristää kilpailua, mistä seuraa merkittävää vahinkoa unionin tuottajille.
3. Käyttämätön kapasiteetti, kauppavirrat ja unionin markkinoiden houkuttelevuus sekä asianomaisten maiden hinnoittelukäytäntö
a) Kiina
(143)
On huomattava, että tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaiskapasiteetti Kiinassa on arvioitu 10-11 miljoonaan tonniin, mikä on enemmän kuin ferropiin maailmanlaajuinen kulutus. Samanaikaisesti kapasiteetin kokonaiskäyttöaste on noin 50 prosenttia.
(144)
Ferropiin vienti Kiinasta maailmanlaajuisesti pysyi tarkastelujakson aikana melko vakaana eli noin 0,8 miljoonan tonnin tasolla. Tällainen vientimäärä on pääosin seurausta 41 kappaleessa kuvatuista vientirajoituksista. Unionilla ei ole kuitenkaan mitään valtaa näihin mekanismeihin, ja Kiinan hallitus voi milloin hyvänsä poistaa vientirajoitukset, jolloin tarkasteltavana olevan tuotteen laajamittainen vienti Kiinasta uhkaa unionin markkinoita vakavasti.
(145)
Vaikka vientirajoitukset pysyisivät voimassa, on silti korostettava, että Kiinan maailmanlaajuinen vientimäärä on tällä hetkellä suurempi kuin unionin kokonaiskulutus.
(146)
Voidaan kohtuudella odottaa, että edellä 40-49 kappaleessa kuvatun EU:n markkinoiden houkuttelevuuden vuoksi ainakin osa Kiinan nykyisestä viennistä ohjautuisi uudelleen unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumotaan, erityisesti siksi, että Kiina kohtaa hyvin pian lisäkilpailua perinteisillä Aasian markkinoillaan, kun edellä 44 kappaleessa selvitetty Malesian lisääntynyt tuotantokapasiteetti otetaan käyttöön.
(147)
Polkumyyntitullien voimassaolon päättyminen yhdistettynä kiristyvään kilpailuun Aasiassa lisää epäilemättä unionin markkinoiden houkuttelevuutta Kiinan viejien kannalta. Tässä yhteydessä palautetaan mieliin, että ennen toimenpiteiden käyttöönottoa Kiina oli merkittävä viejä unionin markkinoille.
(148)
Kiinan vientihintojen nykytaso, todetun polkumyyntimarginaalin suuruus ja merkittävän hintojen alittavuuden esiintyminen vahvistavat lopuksi sen, että ilman polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä Kiinan vienti aiheuttaa uudelleen merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle.
b) Venäjä
(149)
Tarkastelua koskevassa tutkimuksessa vahvistettiin, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuotanto Venäjällä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 633 000 tonnia ja arvioitu tuotantokapasiteetti 900 000 tonnia. Tämä tarkoittaa noin 267 000 tonnin käyttämätöntä kapasiteettia, mikä itsessään riittää kattamaan kolmanneksen unionin kysynnästä.
(150)
Mitä tulee tarkasteltavana olevan tuotteen vientiin Venäjältä, olisi huomattava, että Venäjä vie tätä nykyä 73 prosenttia tuotannostaan. Unionin lisäksi sen muita perinteisiä vientimarkkinoita ovat Yhdysvallat, Japani ja Etelä-Korea. Kun otetaan huomioon edellä 44 kappaleessa kuvattu Aasian markkinoiden kasvava kilpailu, on vahvoja viitteitä siitä, että valtaosa näistä kauppavirroista suuntautuu uudestaan unioniin, jos polkumyynnin vastaiset toimenpiteet kumotaan. Tällainen vaikutus saattaa entisestään voimistua, jos Yhdysvalloissa parhaillaan käynnissä olevan Venäjältä peräisin olevaa tuontia koskevan polkumyyntitutkimuksen (heinäkuussa 2013 vireille pannun tutkimuksen tuloksena) tuloksena otetaan käyttöön toimenpiteitä.
(151)
Tältä osin yksi vientiä harjoittava venäläinen tuottaja väitti, että on epätodennäköistä, että Yhdysvalloissa otetaan käyttöön Venäjältä peräisin olevaa ferropiitä koskevia tulleja. Tämän väitteen tueksi esitettiin joitakin käynnissä olevasta tutkimuksesta saatuja epävirallisia havaintoja. Koska tuottaja ei kuitenkaan esitä mitään asiakirjatodisteita väitteidensä tueksi ja Yhdysvaltojen polkumyyntitutkimus on pantu vireille ja on edelleen käynnissä, toimenpiteiden käyttöönottoa ei voida sulkea pois.
(152)
Polkumyyntitullien voimassaolon päättyminen yhdistettynä kiristyvään kilpailuun tärkeimmillä vientimarkkinoilla lisää unionin markkinoiden houkuttelevuutta Venäjän viejien kannalta. Tässä yhteydessä palautetaan mieliin, että ennen toimenpiteiden käyttöönottoa Venäjä oli merkittävä viejä unionin markkinoille ja että se on yhä läsnä markkinoilla toimenpiteiden viisivuotisesta kestosta huolimatta.
(153)
Lopuksi on korostettava, että Venäjän määrällistä uhkaa täydentää sen hinnoittelupolitiikka vientimarkkinoilla. Sekä alkuperäisessä tutkimuksessa että nykyisessä toimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelussa on käynyt ilmi, että Venäjän polkumyyntikäytäntö vaikuttaa olevan rakenteellista: sen vientihinta on järjestelmällisesti alhaisempi kuin Venäjän kotimarkkinahinta. Lisäksi nyt käsillä olevassa tutkimuksessa vahvistetaan, että Venäjän tuonti tapahtui edelleen unionin tuottajien myyntihinnat alittavalla tasolla.
4. Päätelmät
(154)
Tutkimuksessa tehtyjen huomioiden perusteella, joita ovat asianomaisissa maissa käytettävissä oleva ylimääräinen kapasiteetti, polkumyynnin jatkuminen sekä kiinalaisten ja venäläisten viejien rajoitetut mahdollisuudet myydä muille tärkeille kolmansien maiden markkinoille, mikä lisää unionin markkinoiden houkuttelevuutta, katsotaan, että toimenpiteiden kumoaminen heikentäisi unionin tuotannonalan asemaa sen ydinmarkkinoilla ja että sille aiheutunut vahinko todennäköisesti toistuisi Kiinasta ja Venäjältä polkumyynnillä tulevan tuonnin seurauksena.
(155)
Ei ole syytä uskoa, että toimenpiteiden voimassaolosta johtunut unionin tuotannonalan tuloksen paraneminen jatkuisi tai lisääntyisi, jos toimenpiteet kumotaan. Päinvastoin olosuhteiden perusteella on todennäköistä, että asianomaisista maista tuleva tuonti kohdennettaisiin unionin markkinoille polkumyyntihinnoin ja laajamittaisena, mikä heikentäisi unionin markkinoilla tarkastelujaksolla saavutettua myönteistä kehitystä. Todennäköisesti polkumyyntihinnoin tapahtuva tuonti aiheuttaisi painetta laskea unionin tuotannonalan myyntihintoja ja pienentäisi sen markkinaosuutta, mikä puolestaan vaikuttaisi kielteisesti unionin tuotannonalan taloudelliseen tulokseen sen ollessa edelleen haavoittuva.
(156)
Tältä osin venäläiseltä vientiä harjoittavalta tuottajalta saatiin huomautus, jonka mukaan vahingon toistumista ei voida perustaa pelkkään vahingon toistumisen mahdollisuuteen vaan pikemminkin sen todennäköisyyteen. Tutkimuksessa on kuitenkin ilmennyt useita tosiseikkoja, kuten Venäjän tuottajien polkumyyntikäytäntöjen jatkuminen ja käyttämättömän kapasiteetin esiintyminen Venäjällä. Tosiseikka on sekin, että unionin kulutus on tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla pienempi kuin ennen alkuperäistä tutkimusta. Lopuksi maailmanlaajuisella tasolla on odotettavissa tuotteen tuotannon kasvua, erityisesti Aasian markkinoilla. Näiden tekijöiden tarkastelu yhdessä johtaa kohtuullisella varmuudella päätelmään, jonka mukaan polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättyminen aiheuttaisi unionin tuotannonalalle jälleen vahinkoa polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista.
G. UNIONIN ETU
1. Johdanto
(157)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, onko nykyisten toimenpiteiden voimassa pitäminen kaiken kaikkiaan unionin edun mukaista. Unionin edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista, kuten unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien eduista, tehtyyn arviointiin. Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
(158)
Koska kyseessä on voimassa olevia toimenpiteitä koskeva tarkastelu, siinä voitiin arvioida voimassa olevien toimenpiteiden mahdollisia kielteisiä vaikutuksia eri osapuoliin.
2. Unionin tuotannonalan etu
(159)
Edellä 154 kappaleessa todettiin, että unionin tuotannonalan tilanne todennäköisesti heikentyisi voimakkaasti, jos polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon annettaisiin päättyä. Sen vuoksi toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen hyödyttäisi unionin tuotannonalaa, koska tällöin unionin tuottajien myyntimäärät, markkinaosuus, kannattavuus ja niiden myönteinen yleinen taloudellinen tilanne todennäköisesti pysyisivät ennallaan. Sen sijaan toimenpiteiden voimassaolon päättyminen uhkaisi vakavasti unionin tuotannonalan elinkelpoisuutta, koska on syytä olettaa, että Kiinasta ja Venäjältä tuleva tuonti kohdennettaisiin unionin markkinoille polkumyyntihinnoin ja laajamittaisena, mikä johtaisi vahingon toistumiseen.
3. Käyttäjien etu
(160)
Nyt käsillä olevassa tarkastelussa kymmenen unionin käyttäjää (valimoa ja teräksentuottajaa) toimi yhteistyössä komission kanssa. Neljä vastausta koostui yleisistä huomautuksista, ja vain kuudessa vastauksessa annettiin täydelliset vastaukset kyselylomakkeeseen. Näiden tietojen pohjalta todettiin, että tarkasteltavana olevan tuotteen kustannuksilla on keskimäärin noin 1 prosentin vaikutus käyttäjien kokonaistuotantokustannuksiin ja että niiden vaikutus on alle 2 prosenttia kaikilla yhteistyössä toimineilla käyttäjillä. Näin ollen vaikka osa käyttäjistä teki tappiota vuoden 2011 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, tätä ei voida lukea ferropiitä koskevien polkumyyntitullien syyksi.
(161)
Olisi otettava huomioon, että Kiinan ja Venäjän markkinaosuus alkuperäisen tutkimuksen aikana oli noin 40 prosenttia unionin markkinoista ja näiden kahden maan tullit ovat suuruudeltaan 15,6-31,2 prosenttia. Tämän vuoksi tullien voimassaolon päättymisen potentiaalinen vaikutus voitaisiin arvioida keskimäärin enintään 0,1 prosentin kustannussäästöksi (laskettuna toimenpiteiden kohteena olevien maiden 40 prosentin markkinaosuuden ja keskimäärin 20 prosentin suuruisen arvotullin pohjalta). Tämän vuoksi on epätodennäköistä, että tullin voimassaolon päättyminen vaikuttaisi sellaisten tuottajien paluuseen kannattaviksi, jotka ovat tarkastelujakson kahden viimeisen vuoden aikana kärsineet tappioita. Lisäksi tuotteen luonteesta ja siitä johtuen, että tuotetta on saatavilla useista eri lähteistä, käyttäjät voivat helposti vaihtaa toimittajaa.
4. Tuojien etu
(162)
Kaikille tiedossa oleville tuojille ilmoitettiin tarkastelun vireillepanosta. Yksikään tarkasteltavana olevan tuotteen tuoja ei vastannut vireillepanoilmoitukseen liitettyyn otantakyselylomakkeeseen. Tutkimuksessa kävi ilmi, että tuojat voivat helposti ostaa eri lähteistä, joita markkinoilla on tällä hetkellä tarjolla, muun muassa unionin tuotannonalalta ja merkittäviltä muuhun kuin polkumyyntihintaan myyviltä kolmansien maiden viejiltä. Koska tuojat eivät osoittaneet kiinnostusta, katsottiin myös, että toimenpiteiden voimassa pitäminen ei olisi vastoin niiden etua.
5. Päätelmät
(163)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, ettei ole pakottavia unionin etua koskevia syitä olla jatkamatta nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloa.
H. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
(164)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiottiin suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Toimitetut tiedot ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon aina, kun se oli perusteltua.
(165)
Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Kiinasta ja Venäjältä peräisin olevan ferropiin tuonnissa neuvoston asetuksella (EY) N:o 172/2008 käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden soveltamista olisi jatkettava.
(166)
Tullien väliset suuret erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi katsotaan tässä tapauksessa tarvittavan erityisiä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan varmistaa polkumyyntitullien asianmukainen soveltaminen. Näitä erityissäännöksiä sovelletaan vain yrityksiin, joiden osalta otetaan käyttöön yksilöllinen tulli, ja ne käsittävät sellaisen pätevän kauppalaskun esittämisen jäsenvaltioiden tulliviranomaisille, joka täyttää tämän asetuksen liitteessä esitetyt vaatimukset. Tuontiin, jonka yhteydessä ei esitetä tällaista kauppalaskua, on sovellettava kaikkiin muihin tuottajiin sovellettavaa jäännöspolkumyyntitullia.
(167)
Perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustettu komitea ei antanut lausuntoa,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta ja Venäjältä peräisin olevan, tällä hetkellä CN-nimikkeisiin 7202 21 00, 7202 29 10 ja 7202 29 90 kuuluvan ferropiin tuonnissa.
2. Alla lueteltujen yritysten valmistamien, 1 kohdassa mainittujen tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:
Maa
Yritys
Polkumyyntitulli (%)
Taric-lisäkoodi
Kiinan kansantasavalta
Erdos Xijin Kuangye Co. Ltd., Qipanjing Industry Park
15,6
A829
Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd., Xicha Villa
29,0
A830
Kaikki muut yritykset
31,2
A999
Venäjä
Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk
17,8
A835
Kaikki muut yritykset
22,7
A999
3. Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritettyjen yksilöllisten polkumyyntitullien soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää liitteessä esitetyt vaatimukset. Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 9 päivänä huhtikuuta 2014.