РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1283/2014 НА КОМИСИЯТА
от 2 декември 2014 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Република Корея и Малайзия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 11, параграф 2 от него,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Действащи мерки
(1)
Действащите антидъмпингови мерки върху вноса на някои принадлежности за тръбопроводи („ПТ“ или „разглеждания продукт“) с произход от Република Корея и Малайзия („засегнатите държави“) бяха наложени първоначално с Регламент (ЕО) № 1514/2002 на Съвета (2) („първоначалните мерки“).
(2)
Действащите антидъмпингови мита за Малайзия са 75 %, с изключение на дружествата Anggerik Laksana Sdn Bhd и Pantech Steel Industries Sdn Bhd, които подлежат на антидъмпингово мито съответно в размер на 59,2 % и 49,9 %. За Република Корея митото е 44 % за всички дружества.
(3)
Първоначалните мерки бяха запазени с Регламент (ЕО) № 1001/2008 на Съвета (3), последно изменен с Регламент (ЕС) № 363/2010 на Съвета (4) („действащите мерки“).
1.2. Действащи мерки по отношение на други трети държави
(4)
По отношение на разглеждания продукт, извън обхвата на настоящата процедура, понастоящем има действащи антидъмпингови мерки върху износа от Китайската народна република и Тайланд (5). Мерките по отношение на разглеждания продукт с произход от Китай бяха разширени по обхват, за да се включи вносът на същия продукт, изпращан от Тайван (6), Индонезия (7), Шри Ланка (8) и Филипините (9). На 3 септември 2014 г., съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент, Комисията започна преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките върху вноса на ПТ от Китайската народна република и разширени по обхват, за да включват и Тайван, Индонезия, Шри Ланка и Филипините. Тя публикува известие за започване в Официален вестник на Европейския съюз (10). Срокът на действие антидъмпинговите мерки върху износа от Тайланд е изтекъл.
(5)
През януари 2013 г. бяха наложени мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Турция (11).
1.3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие
(6)
На 8 февруари 2013 г. Европейската комисия („Комисията“) публикува известие за предстоящото изтичане на срока на действие на действащите антидъмпингови мерки (12) по отношение на ПТ с произход от Република Корея и Малайзия.
(7)
На 26 юни 2013 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на посочените мерки съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 („основния регламент“).
(8)
Искането е подадено от Комитета за защита на отрасъла за стоманени съединителни елементи за челно заваряване на Европейския съюз („заявителя“) от името на производители, които представляват над 40 % от общото производство на Съюза на разглеждания продукт.
(9)
Основание за искането е вероятността изтичането на срока на действие на мерките да доведе до повторно възникване на дъмпинг и на вреда за промишлеността на Съюза.
(10)
На 15 октомври 2013 г. Комисията започна преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Тя публикува известие за започване в Официален вестник на Европейския съюз (13).
1.4. Заинтересовани страни
(11)
В известието за започване Комисията прикани всички заинтересовани страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването в рамките на преразглеждането. Комисията уведоми изрично заявителя, другите известни производители от Съюза, ползвателите и вносителите, производителите износители от Република Корея и Малайзия и корейските и малайзийските органи за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие, и ги прикани да съдействат.
(12)
Всички заинтересовани страни имаха възможността да представят коментари относно започването на преразглеждането и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури.
1.4.1. Извадка
(13)
В известието за започване Комисията посочи, че може да изготви извадка от производителите от Съюза, вносителите и корейските производители износители в съответствие с член 17 от основния регламент.
а) Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(14)
В известието за започване Комисията обяви, че е направила временен подбор на извадка от производители от Съюза, и прикани заинтересованите страни да представят коментари. Извадката беше подбрана въз основа на производството и обема на продажбите на сходния продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането („РПП“) в Съюза, като същевременно се гарантира географското покритие, и беше съставена от четирима производители от Съюза или групи производители от Съюза (пет отделни дружества), разположени в Германия, Франция, Италия, Румъния и Австрия. Не бяха получени коментари и временно подбраните дружества бяха запазени в окончателната извадка.
(15)
След започване на процедурата обаче Комисията трябваше да изключи от извадката двама производители от Съюза поради липса на сътрудничество. Останалите две дружества/група от дружества (три отделни дружества), представляват 49 % от производството на Съюза и 45 % от продажбите в ЕС, както и разполагат с производствени обекти в три различни държави. Поради това изменената извадка беше сметната за все още представителна за промишлеността на Съюза.
б) Изготвяне на извадка от вносители
(16)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от несвързаните вносители да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Въпреки това нито един вносител не оказа съдействие в хода на разследването.
в) Изготвяне на извадка от производители износители в Република Корея
(17)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички производители износители в Корея да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към мисията на Република Корея към Европейския съюз с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(18)
Двама корейски производители износители предоставиха поисканата информация, но само един се съгласи да съдейства и да бъде включен в извадката. Поради това беше решено, че не е необходимо изготвяне на извадка от корейски производители износители.
г) Производители износители в Малайзия
(19)
С оглед на малкия брой известни производители износители от Малайзия в известието за започване Комисията не предвиди изготвянето на извадка.
(20)
Комисията прикани всички производители износители да заявят своя интерес в срок от 15 дни след публикуването на известието за започване. Освен това Комисията се обърна към мисията на Малайзия към Европейския съюз с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
1.4.2. Отговори на въпросника
(21)
Комисията изпрати въпросници на всички включени в извадката дружества в Съюза, на оказващото съдействие корейско дружество и на всички известни производители износители от Малайзия.
(22)
Един производител от Съюза не отговори на въпросника, а друг производител от Съюза представи само частичен отговор и не отговори на изпратеното до него писмо с искане за допълнителна информация. Впоследствие тези двама производители от Съюза бяха изключени от извадката (вж. съображение 15 по-горе). Един корейски производител износител предостави отговор на въпросника. Нито един от производителите износители в Малайзия не представи отговор на въпросника.
1.4.3. Проверки на място
(23)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от повторно възникване на дъмпинга и на произтичащата от него вреда и за оценка дали налагането на мерките би било в противоречие с интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в съответствие с член 16 от основния регламент в помещенията на следните дружества:
Производители от Съюза:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Австрия и свързаното дружество Siekman Fittings, Lohne, Германия;
-
Vallourec Fittings S.A., Франция.
Производители износители в Република Корея:
-
TK Corporation, Busan.
1.5. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(24)
Разследването за вероятност от повторно възникване на дъмпинга обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“).
(25)
Проучването на тенденциите, които имат значение за оценката на вероятността от продължаване или повторно възникване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на РПП („разглеждания период“).
1.6. Оповестяване
(26)
На 12 септември 2014 г. Комисията оповести на всички заинтересовани страни съществените факти и съображения, въз основа на които възнамерява да запази действащите антидъмпингови мерки, и прикани всички заинтересовани страни да представят коментари. Коментарите от заинтересованите страни бяха разгледани от Комисията и взети под внимание, когато това бе уместно.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(27)
Продуктът, предмет на преразглеждането, са принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, с произход от Република Корея и Малайзия, класирани понастоящем в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 („разглежданият продукт“ или „ПТ“).
2.2. Сходен продукт
(28)
Разследването в рамките на преразглеждането потвърди, както и при първоначалното разследване, че ПТ, произведени в засегнатите държави, продавани на вътрешния пазар и/или изнасяни в Съюза и/или на други пазари за износ, имат едни и същи основни физически, технически и химични характеристики и крайни приложения като продуктите, продавани в Съюза от промишлеността на Съюза.
(29)
Поради тази причина Комисията реши, че този продукт е сходен продукт по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ВEРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ДЪМПИНГ
(30)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент Комисията разгледа дали изтичането на срока на действие на действащите мерки може да доведе до повторно възникване на дъмпинга от засегнатите държави.
3.1. Република Корея
3.1.1. Предварителни бележки
(31)
Един от най-големите корейски производители на ПТ, TK Corporation, оказа съдействие при разследването. Това оказало съдействие дружество представлява 25 %-40 % от корейския износ на ПТ (точната цифра не се предоставя от съображения за поверителност). TK Corporation предостави на Комисията отговор на въпросника, включително данни за вътрешните и експортните продажби и за производствените разходи. Комисията счете, че анализът на корейския дъмпинг през РПП и части от анализа за повторното му възникване може да се основат на данните на това дружество предвид дела му в корейския износ на ПТ. Отговорът на TK Corporation беше проверен.
3.1.2. Дъмпинг на вноса през РПП
(32)
През РПП само незначителен обем ПТ (по-малко от 50 тона) са били внесени в Съюза от Корея. Някои от тези продажби са реализирани от единствения оказал съдействие производител износител, TK Corporation. Ясно е, че посочените количества не са представителни, тъй като представляват по-малко от 0,1 % от производството на TK Corporation. Освен това не е ясно дали антидъмпинговото мито върху вноса от TK Corporation е било платено, което поражда съмнения дали вносът действително е влязъл на митническата територия на Съюза. Също така тези продажби се отнасят за три конкретни проекта със съответните им спецификации за принадлежности (поради което са непредставителни продажби) и продажбите са извършени в „пакет“ с други принадлежности (главно от неръждаема стомана). Поради горепосочените причини не можеше да се направи съдържателен анализ на дъмпинга въз основа на вноса на ПТ от TK Corporation в Съюза през РПП.
(33)
След оповестяването TK Corporation изрази мнението, че Комисията е трябвало да изготви своя анализ на дъмпинга въз основа на експортните продажби на дружеството в Съюза, поради следните причини: i) експортните продажби на дружеството за Съюза през РПП са били значителни и поради това представителни, тъй като са включвали „не по-малко от 26 фактури с 282 отделни трансакции въпреки наличието на мита“; ii) при липса на яснота по отношение на плащането на антидъмпинговото мито някои от продажбите (предназначени за офшорен проект) няма да са предмет на антидъмпингово мито, докато за други продажби, осъществени през РПП, антидъмпинговите мита не винаги са били платени от износителите в резултат от неправилна класификация на тези продукти, поради което вносителите не са знаели, че има дължими антидъмпингови мита. Междувременно вносителите бяха уведомени за посочената грешка и оттогава са изплатили тези антидъмпингови мита с обратно действие; и iii) условията за експортни продажби за Съюза са били нормални, тъй като не са прилагани по-кратки срокове за доставка, нито начислените цени са били предмет на кръстосана компенсация.
(34)
Тези коментари бяха надлежно анализирани. Ниското равнище на експортните продажби на дружеството за Съюза - в абсолютно изражение, както и спрямо неговото общо производство на сходния продукт (под 0,1 %), не бе оспорено от TK Corporation. Комисията поддържа своята позиция, че този много малък обем, както в относително, така и в абсолютно изражение, не се счита за представителен.
(35)
Освен това въз основа на предоставените документи Комисията не можеше да установи коя част от твърдените продажби на ТК Corporation в Съюза в крайна сметка са били правилно класифицирани и внесени, а също твърдението, че цените не са били предмет на кръстосана компенсация, не можеше да бъде проверено и поради това не можеше да бъде прието, тъй като подкрепящите документи са предоставени едва след проверката на място. Във всеки случай и по двата въпроса, предвид заключението от анализа в съображение 34 по-горе, не е необходимо Комисията да направи окончателна преценка, тъй като дори общо отчетеният обем на продажбите на TK Corporation в Съюза не може да се счита за достатъчно представителен.
(36)
Поради това Комисията потвърждава, че продажбите на TK Corporation в Съюза през РПП не могат да се използват за съдържателен анализ на дъмпинга в рамките на настоящото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие.
3.1.3. Доказателства за вероятност от повторно възникване на дъмпинга
(37)
Комисията анализира дали съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако срокът на действие на мерките изтече. При този анализ бяха взети предвид следните елементи: експортната цена за други местоназначения, производственият капацитет и свободният капацитет в Корея, както и привлекателността на пазара на Съюза.
3.1.3.1. Износ от Корея за други местоназначения
(38)
Предвид малкия обем на вноса на ПТ от Корея за Съюза и липсата на надеждност на цените за тези продажби (вж. съображения 32-36), Комисията стигна до заключението, че следва да се използват данните за продажбите на ПТ от Корея за други държави с цел да се направи оценка на евентуалното бъдещо равнище на експортните цени за Съюза, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
(39)
Бе счетено за целесъобразно първо да се анализират корейските продажби за Съединените американски щати (САЩ), тъй като за разлика от всички други корейски експортни местоназначения, този пазар е сходен по големина с този на Съюза, има много местни производители, но и с голям дял на вноса и много ниски вносни тарифни ставки, което го прави един силно конкурентен пазар. Освен това САЩ е основно местоназначение на износа от Корея като цяло, включително за TK Corporation.
(40)
В допълнение, в хода на разследването бяха разгледани всички други експортни продажби на ПТ от Корея.
(41)
Изчисления за дъмпинга бяха направени за продажбите в САЩ, както и за продажбите във всички други местоназначения за износ (с изключение на Съюза поради причините, изложени в съображения 32-36 по-горе).
а) Нормална стойност
(42)
В съответствие с член 2, параграф 1 от основния регламент нормалната стойност за TK Corporation бе основана на платената или подлежаща на плащане цена от независими клиенти на вътрешния пазар на дружеството при обичайни търговски условия, когато това беше възможно.
(43)
За видовете на продукта, които не позволяват да се приложи тази методология, нормалната стойност бе конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(44)
Това беше направено въз основа на действителните производствени разходи на TK Corporation, предоставени в отговора на въпросника, а именно действителните производствени разходи, към които бяха прибавени разходите за продажба и общите и административните разходи (ПОАР) и печалба в съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент.
б) Експортна цена
(45)
Както е обяснено в съображения 32-36, продажбите на TK Corporation за Съюза не можеха да бъдат използвани за изчислението на дъмпинга и поради това експортните цени се основаваха на износа на дружеството за пазари на трети държави.
(46)
В съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент беше използвана експортната цена на TK Corporation за други държави, коригирана на равнище франко завода, като се вземат предвид, по целесъобразност, разходите, inter alia, за транспорт, мита и данъци.
в) Сравнение и корекции
(47)
Нормалната среднопретеглена стойност и среднопретеглената експортна цена на ПТ бяха сравнени, в съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент, на равнище франко завод.
(48)
За целите на справедливото сравнение между нормалната стойност и експортната цена, бяха отчетени разликите, констатирани във факторите, влияещи на цените и на съпоставимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. За целта бяха направени корекции, отчитащи сухопътното и морското навло, разходите за застраховки, обработка и товарене и допълнителните разходи.
(49)
За да се направи разграничение между различните видове на разглеждания продукт, в първоначалната методология на контролния номер на продукта (КНП) за определяне на видовете на продукта беше предвидена 11-цифрова система. Изчисленията на дъмпинга бяха направени с леко намалена КНП структура от 7 цифри. Полетата, свързани със стандарта за спецификация и чистотата на материала бяха заменени с опростен критерий, разграничаващ между продукти, произведени от въглеродна стомана и легирана стомана. Това беше направено, тъй като беше установено, че има малка разлика между използваните стандартни спецификации (като например ANSI или EN) и системите за класификация на материала следват използвания стандарт. Поради тази причина опростената система подобри съпоставимостта за изчисленията на дъмпинга (и на вредата) за хиляди КНТ, без да се изопачава резултатът от самото изчисление.
(50)
TK Corporation отправи искане Комисията да увеличи първоначалната КНП система до 16 цифри, което беше отхвърлено, тъй като използваната система вече можеше да категоризира разглеждания продукт по ефикасен начин. Освен това следва да се отбележи, че беше ясно, че изчислените дъмпингови маржове (и тези на вредата) не биха се променили съществено - ако са въз основа на 7, 11 или 16 цифри, тъй като средните продажни цени на TK Corporation на различните пазари са варирали в значителна степен.
(51)
Вторият въпрос във връзка с изчисляването касае метода за изчисляване на обема, който да бъде използван за изчислението на дъмпинга. TK Corporation направи твърдението, че тъй като за вписване на количеството в техните фактури за продажба, ценови листи за (евентуални) клиенти, както и в счетоводните им книжа са използвани „бройки“, в изчислението като мерна единица следва също да се използват бройки. Във въпросника се изискваше количеството да се посочи в тегло, но за някои от своите продажби TK Corporation отговориха в бройки. За тези продажби преобразуването от бройки в тегло беше направено от TK Corporation като част от процеса на изискване на допълнителни данни. Комисията реши, че използването на теглото е най-добрата методология, поради следното:
-
бройките като мерна единица могат да доведат до отклонения по отношение на средната единична цена, тъй като те не съответстват на дадено тегло на бройка, което е важен фактор при определянето на разходите (а оттук и на цената) на разглеждания продукт,
-
теглото е необходимо за изчисленията на вредата, тъй като това е методологията, използвана от производителите от Съюза, и би било нецелесъобразно да се използват различни методологии при изчисленията на дъмпинга и вредата (подбиването на цените); както и
-
в данните на митническите служби на Съюза и в корейските статистически данни за износа е регистрирано единствено теглото за разглеждания продукт.
(52)
Освен това следва да се отбележи, че като цяло изчислените дъмпингови маржове не се променят в голяма степен, ако са въз основа на бройки, предвид значителните различия в средните цени на TK Corporation на различните пазари.
(53)
След оповестяването TK Corporation отново изрази становището, че Комисията е трябвало да основе своите изчисления на дъмпинга въз основа на бройки, а не на тегло. Една от посочените причини е, че данните за продажбите и разходите на TK Corporation са дадени в бройки и по този начин преобразуването в тегло може да доведе до отклонения при изчисляването на дъмпинговия марж.
(54)
Що се отнася до съпоставимостта с промишлеността на Съюза, TK Corporation изтъкна, че Комисията не е изчислила маржа на вредата, а по отношение на дъмпинговия марж не е необходимо да се прави сравнение с данните за разходите и продажбите на промишлеността на Съюза. Освен това TK Corporation направи твърдението, че използваната в трансакциите мерна единица, включително и от промишлеността на Съюза, следва да е бройка, а не килограм или тон.
(55)
Накрая, TK Corporation не вижда значението на факта, че в данните на митническите служби на Съюза и в корейските статистически данни за износа е регистрирано теглото.
(56)
Гореизложените коментари бяха надлежно анализирани. На първо място е важно да се отбележи, че TK Corporation не предостави „алтернативно“ изчисление на дъмпинга на база бройка. Всъщност, въпреки че твърдят, че „изчислението на бройка“ ще доведе до по-точен резултат, те не успяват в действителност да докажат това. Комисията отново заявява, че изчислените дъмпингови маржове са значителни и, както е обяснено в съображение 52, не са установени съществени разлики между дъмпинговите маржове, изчислени въз основа на тегло и съответно въз основа на бройки. С други думи, неоспоримо е, че независимо от използвания метод се установяват големи дъмпингови маржове. Освен това, важно е да се припомни, че преобразуването от бройки в тегло в данните за продажбите и разходите на TK Corporation е направено от самата TK Corporation, използвайки тяхна собствена методология. Освен това техният каталог, който е на разположение на уебсайта на дружеството, дава информация за приблизителното тегло на всеки вид принадлежност.
(57)
Трансакциите на промишлеността на Съюза са изразени едновременно в тегло и бройки, както е видно във фактурите, проверени от Комисията. Освен фактурирането теглото е методиката, използвана за определянето на капацитета, обема на производството и производствените разходи - не само в Съюза, но и в целия свят, както и в Корея. Суровините, които представляват най-големият елемент в производствените разходи на разглеждания продукт, се закупуват в тонове. Други фактори, като например потреблението на енергия, разходите за труд и навло, също се изчисляват въз основа на теглото. Промишлеността на Съюза също така определя отстъпките за клиентите в края на годината въз основа на обема (в тонове), закупен от клиента, а не въз основа на броя на единиците. Освен това в настоящото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие беше необходимо да се изчислят маржовете на подбиване на цените (което беше направено; вж. съображения 98-105), и поради това е погрешен аргументът, че не е необходимо да се направи сравнение между данните за промишлеността на Корея и на Съюза, както се предполага от твърдението, обобщено в съображение 54 по-горе.
(58)
Събраните и използвани статистически данни в световен мащаб в хода на разследването, включително статистическите данни за корейския износ и митническите статистически данни на Съюза, са изразени единствено в тегло. Те бяха използвани, inter alia, за анализиране на корейския износ на разглеждания продукт за Съюза и за трети държави. С цел да установи делът на TK Corporation в него и да се извърши кръстосана проверка на обема на техните продажби за Съюза, както е посочено в отговора им на въпросника, беше необходимо данните на TK Corporation да бъдат преобразувани в тегло, тъй като не беше възможно статистическите данни за корейския износ и митническите статистически данни на Съюза да бъдат преобразувани в бройки.
(59)
Накрая, важно е да се отбележи, че в предишни разследвания (като например разследването, довело до първоначалните мерки, и първото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие), както и в по-скорошни разследвания относно същия продукт от Русия и Турция, също е използвана методологията въз основа на теглото.
(60)
С оглед на гореизложеното Комисията потвърждава, че твърдението, че изчисленията следва да се направят на база бройки, следва да бъде отхвърлено.
г) Дъмпинг през РПП
(61)
Изчислените по този начин дъмпингови маржове за TK Corporation са 46 % и 27 % в зависимост от местоназначението на износа.
3.1.3.2. Производствен капацитет на Корея
(62)
Що се отнася до общия производствен капацитет на Корея и нейния свободен капацитет, в хода на разследването Комисията не получи информация от нито един корейски производител, с изключение на TK Corporation. Комисията съответно трябваше да се позове на член 18 от основния регламент, за да направи констатации в това отношение, и информацията, с която разполага, е проверената информация, предоставена от TK Corporation, касаеща само това дружество, и информацията за цялата държава, включена в искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие.
(63)
Свободният капацитет, деклариран от TK Corporation, бе надлежно проверен. Чрез екстраполиране на свободния капацитет, деклариран от TK Corporation през РПП въз основа на дела им в общия корейски обем на износа, Комисията изчисли, че общият свободен капацитет в Корея възлиза на най-малко 15 000 тона, което представлява около 25 % от общото потребление на Съюза. Относно това изчисление обаче е важно да се отбележи, че производствените обеми в сравнение с производствения капацитет са много специфични за дружеството, и освен това, въпреки че TK Corporation е един от по-големите производители на сходния продукт в Корея, дружеството е само едно от всички дружества и определено няма господстваща позиция. Поради това Комисията направи кръстосана проверка на тази констатация с информацията, съдържаща се в искането.
(64)
Информацията за свободния капацитет, предоставена в искането, се основава на прогнозни данни за капацитета и производството за всички корейски производители, посочени от заявителя. По отношение на производствения капацитет на трите най-големи производителя са използвани обществено достъпните данни. За другите (много по-малки) корейски производители тези данни не са обществено достояние и следователно заявителят е използвал други разумни методи за оценяване на техния производствен капацитет. Освен това с цел определяне на свободния капацитет заявителят е приел определено равнище на корейското вътрешно потребление и е взел предвид вноса в Корея, както и износа от Корея. Както при изчисляването на производствения и свободния капацитет бяха направени съответните отчисления, за да се вземе предвид производството на други видове продукти, които не попадат в обхвата на продукта. Тази съвкупност от информация очевидно бе счетена за по-пълна и убедителна от информацията, посочена в съображение 63 по-горе. Не бяха получени коментари, които да противоречат на тези данни. На тази основа, като се използват наличните факти, свободният капацитет в Корея се оценява на 119 300 тона, което се равнява, само по себе си, на два пъти размера на пазара на Съюза през РПП.
3.1.3.3. Привлекателност на пазара на Съюза
(65)
Припомня се, че ПТ се използват предимно в петролната и газовата промишленост, строителството, производството на енергия, корабостроенето и промишлените инсталации. Нито един от наличните факти не сочи съществен растеж или спад на тези отрасли в Корея, поради което се счита, че корейският вътрешен пазар на ПТ ще се задържи сравнително стабилен през следващите години и няма да даде възможност за съществено разрастване на корейските ПТ. Освен Корея, основните пазари за износ на тези отрасли са Съюза, САЩ, държавите от Близкия Изток и Югоизточна Азия. В хода на разследването не бе открита информация, която да предполага, че на някой от тези пазари търсенето ще намалее или ще се увеличи в значителна степен през следващите години.
(66)
Корея вече има високо равнище на износа за САЩ, държавите от Близкия Изток и Югоизточна Азия и поради това тези пазари не разполагат със значителен потенциал за растеж на корейската промишленост. Припомня се също, че във връзка с корейския износ за САЩ беше установен значителен дъмпинг от 46 %. Поради факта, че пазарът на Съюза е един от най-големите пазари в света, той е привлекателен пазар за растеж, ако мерките бъдат отменени, тъй като към момента корейските производители износители не са се възползвали изцяло от него предвид действащите мерки.
(67)
Що се отнася до размера и условията на пазара, американският пазар и пазарът на Съюза са сходни. И на двата пазара има голям брой местни производители, а вносът има значителен пазарен дял. Разследването показа, че средната продажна цена на пазара на Съюза (като се вземат предвид всички продажби на производителите от Съюза, както и всички продажби за внос в Съюза), е 2 600 EUR/t. Следователно средната цена на пазара на Съюза е сходна със средната цена на пазара на САЩ за корейските производители износители (2 700 EUR/t), с тази разлика, че в САЩ те не подлежат на антидъмпингови мерки. Поради тази причина настоящите ограничени корейски продажби за Съюза вероятно се дължат на съществуващите мерки по отношение на разглеждания продукт. Припомня се, че през РПП САЩ е бил най-големият пазар за износа на корейските износители. Това показва, че Съюзът ще бъде привлекателен пазар за корейските износители и че ако митата бъдат отменени, може да се очаква пазарът на Съюза да привлече сходни по големина обеми като тези на пазара на САЩ. През РПП корейските ПТ представляват 20-25 % от целия внос на ПТ в САЩ, а като пазарен дял от общия пазар на ПТ на САЩ - от 10 % до 15 % (точните данни не се предоставят от съображения за поверителност). С други думи, корейските производители вероятно ще използват наличния свободен капацитет, както е описано в съображение 64, за да навлязат отново на пазара на Съюза, ако мерките бъдат отменени.
(68)
Както е обяснено в съображение 39 по-горе, с изключение на САЩ, няма второ местоназначение за корейския износ, което може да бъде надлежно използвано в анализа на развитието на пазара на Съюза, ако срокът на действие на мерките изтече. Поради тази причина обединяването на всички експортни продажби в местоназначения, различни от Съюза или САЩ, в настоящия анализ не се счита, че ще доведе до надеждни средни цени с оглед на различните обстоятелства, характерни за тези (много по-малки) отделни пазари. Предвид ограничения характер на анализа, както е описано по-горе, и липсата на значителен потенциал за растеж на тези „други пазари“ в близко бъдеще обаче не се очаква тези пазари да поемат значителен допълнителен внос от Корея.
3.1.3.4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(69)
Предвид гореизложеното съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече. Разследването показа, че корейските продажби на ПТ в САЩ и в други трети държави се реализират на дъмпингови цени с дъмпингови маржове съответно от 46 % и 27 %.
(70)
Освен това свободният капацитет на Корея е значителен в сравнение с потреблението на Съюза през РПП. Ако този капацитет се използва за износ за Съюза и в ценова конкуренция с производителите от Съюза или с основния внос от трети държави, съществува голяма вероятност този износ да се осъществява на дъмпингови цени.
3.2. Малайзия
3.2.1. Предварителни бележки
(71)
При липсата на съдействие от страна на производители износители от Малайзия цялостният анализ трябваше да се основава на наличната информация на Комисията от други източници. В това отношение, както и в съответствие с разпоредбите на член 18 от основния регламент, Комисията проучи различните статистически източници. Статистическите данни за вноса, събрани съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент („базата данни по член 14, параграф 6“), предоставиха най-добрата налична информация, за да се установят количествата и цените на вноса за пазара на ЕС. Други източници като Евростат не бяха използвани, тъй като разглежданият продукт не може да бъде разграничен от другите продукти, при които също се използва 8-цифрен код.
3.2.2. Дъмпинг на вноса през РПП
(72)
Базата данни по член 14, параграф 6 показва, че не е осъществен внос на пазара на ЕС от Малайзия. Поради това беше направено заключението, че през РПП не е имало продължаване на дъмпинга на малайзийския износ.
3.2.3. Доказателства за вероятност от повторно възникване на дъмпинга
(73)
Комисията анализира дали съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако срокът на действие на мерките изтече. При този анализ бяха взети предвид следните елементи: експортната цена за други местоназначения, производственият капацитет и свободният капацитет в Малайзия, както и привлекателността на пазара на Съюза.
3.2.3.1. Износ от Малайзия за други местоназначения
(74)
Предвид липсата на внос на ПТ от Малайзия за пазара на Съюза Комисията прибягна до данни от друга държава. САЩ бяха счетени за подходяща държава, тъй като пазарът ѝ е сходен по големина с този на Съюза, има много местни производители, но и голям дял на вноса, което прави пазара много конкурентен. Освен това САЩ определено е най-голямото местоназначение за износа от Малайзия, където през РПП е реализиран 87 % от малайзийския износ. Този подход е идентичен на подхода, използван при предишното разследване за Малайзия, както и при оценката на „вероятността от повторно възникване на вредата“.
а) Нормална стойност
(75)
При липсата на съдействие от страна на малайзийски производители износители, нормалната стойност бе основана, в съответствие с член 18 от основния регламент, на данните, предоставени в искането за преразглеждане, а именно изчислените разходи за производство, към които бяха добавени 6 % за ПОАР и печалбата, изразена като процент от цената франко завода. Счита се, че процентът е по консервативна оценка. Това се потвърждава от факта, че за единственото сътрудничещо дружество в тази процедура (TK Corporation, Корея) действителната стойност е много над 6 %.
б) Експортна цена
(76)
В съответствие с член 18 от основния регламент и при липсата на съдействие от страна на производители износители от Малайзия, експортната цена беше изчислена, като се използваха малайзийските експортни цени на разглеждания продукт за САЩ, получени от статистиката за вноса в САЩ.
в) Сравнение
(77)
Нормалната среднопретеглена стойност и среднопретеглената експортна цена на ПТ бяха сравнени, съгласно член 2, параграф 11 от основния регламент, на равнище франко завода.
(78)
За целите на справедливото сравнение между нормалната стойност и експортната цена, бяха отчетени разликите, констатирани във факторите, влияещи на цените и на съпоставимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. В това отношение процентът за ПОАР и печалбата, посочен в съображение 75 по-горе, е на база франко завода и не включва сухопътното и морското навло, разходите за застраховки, обработка и товарене и допълнителните разходи.
г) Дъмпингов марж през РПП
(79)
По методологията, описана по-горе, използвана и при първото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие, с което се разшири обхватът на мерките („действащите мерки“), беше установен дъмпингов марж в размер на 57,7 %.
3.2.3.2. Производствен капацитет на Малайзия
(80)
При липсата на сътрудничество от Малайзия не беше предоставена информация относно производството и свободния капацитет. Според предоставената в искането информация в Малайзия има общ инсталиран капацитет от около 55 000 тона и свободен капацитет от близо 27 000 тона. В анализа, довел до този обем, не е включено производството (капацитета) на други продукти, поради което се счита за разумна стойност. Малайзийският свободен капацитет от 27 000 тона се равнява на около 40 % от общото потребление на Съюза през РПП.
3.2.3.3. Привлекателност на пазара на Съюза
(81)
Що се отнася до развитието на основните промишлени пазари на ползвателите в световен мащаб, както е обяснено в съображение 65 по-горе, пазарът на Съюза е един от най-големите пазари за ПТ и в досието няма информация, която да предполага, че на някой от тези пазари търсенето ще намалее или ще се увеличи в значителна степен през следващите години.
(82)
Разследването разкри, че продажните цени на производителите от Съюза на пазара на Съюза са по-високи от малайзийските експортни цени на други експортни пазари, особено на пазара на САЩ. В действителност средната цена на пазара на Съюза е 2 600 EUR/t, докато според статистически данни на САЩ средната вносна цена на малайзийския внос в САЩ е 1 600 EUR/t. Поради това пазарът на Съюза ще бъде привлекателен пазар за износители от Малайзия, ако мерките бъдат отменени. Това е от особено значение с оглед на малайзийския свободен капацитет, но също така се припомня, че понастоящем 87 % от износа от Малайзия е насочен към САЩ, където малайзийските производители износители продават на значително по-ниски цени.
3.2.3.4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(83)
Предвид гореизложеното съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако се допусне изтичане на срока на действие на мерките. Бе установено, че малайзийските продажби на ПТ в САЩ се реализират на дъмпингови цени с дъмпингов марж от 57,7 %.
(84)
Освен това свободният капацитет на Малайзия е значителен в сравнение с потреблението на Съюза през РПП. С оглед на равнището на цените в Съюза този капацитет вероятно ще бъде използван, поне частично, за износ за Съюза, ако мерките бъдат отменени. Може да се очаква също, че в този случай голяма част от износа за САЩ ще бъде пренасочена към пазара на Съюза предвид преобладаващите цени на пазара на Съюза в сравнение с тези в САЩ.
3.3. Заключение относно вероятността за повторно възникване на дъмпинга
(85)
Предвид изложеното по-горе, т.е. високите дъмпингови маржове, наличния голям свободен капацитет в засегнатите държави, заедно с техния голям капацитет за износ и привлекателността на пазара на Съюза по отношение на цените и големината, може да се направи заключението, че ако се позволи срокът на действие на мерките да изтече, дъмпинговият внос от Република Корея и Малайзия за Съюза ще бъде възобновен.
4. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДА
4.1. Определение за промишленост и производство на Съюза
(86)
Промишлеността на Съюза не е претърпяла значими структурни промени в сравнение с нейното състояние, както е описано в Регламент (ЕО) № 1001/2008 на Съвета, посочен в съображение 3 по-горе. Двадесет и двама производители от Съюза са произвеждали сходния продукт през РПП. Те представляват „промишлеността на Съюза“ по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(87)
Общото производство на Съюза през РПП е установено на около 57 736 тона. Комисията определи тази стойност въз основа на цялата налична информация за промишлеността на Съюза, като например проверените данни за включените в извадката дружества и данните, предоставени от заявителя.
(88)
Включените в извадката дружества/група от дружества в рамките на разследването, представляват 49 % от производството на Съюза и 45 % от продажбите на Съюза (вж. съображение 15 по-горе). Поради това данните от извадката са представителни за състоянието на промишлеността на Съюза.
4.2. Потребление на Съюза
(89)
Комисията установи потреблението на Съюза, като взе предвид i) обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза въз основа на данните, предоставени от заявителя, и ii) вноса от трети държави въз основа на базата данни по член 14, параграф 6.
(90)
Потреблението на Съюза се променя по следния начин:
Таблица 1
Потребление на Съюза (метрични тонове)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Общо потребление на Съюза
55 497
62 426
58 941
59 992
Индекс (2010 г.= 100)
100
112
106
108
Източник: Данни, предоставени от заявителя, и базата данни по член 14, параграф 6
(91)
През 2011 г. потреблението се е увеличило с 12 % в сравнение с равнището през 2010 г. То е спаднало отново през 2012 г., но е останал над равнището от 2010 г. (увеличение от 6 %). Между 2010 г. и РПП потреблението в Съюза бележи ръст от 8 %.
4.3. Внос от засегнатите държави
4.3.1. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатите държави
Република Корея
(92)
Комисията определи обема на вноса въз основа на информацията от базата данни по член 14, параграф 6. Пазарният дял на вноса бе установено, въз основа на данни от базата данни съгласно член 14, параграф 6 и данните, предоставени от заявителя.
(93)
Вносът в Съюза от Република Корея се е променял, както следва:
Таблица 2
Обем на вноса (метрични тонове) и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на вноса от Република Корея (в тонове)
301
208
204
18
Индекс
100
69
68
6
Пазарен дял
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Индекс
100
62
64
6
Източник: Данни, предоставени от заявителя, и базата данни по член 14, параграф 6
(94)
През разглеждания период обемът на вноса от Република Корея, беше много ниска в сравнение с общата консумация в ЕС. През РПП обемът намаля допълнително до 18 тона. Нивата на вноса са останали на това ниско равнище след налагането на първоначалните мерки през 2002 г. и поради това може да се приеме, че са резултат от антидъмпинговите мерки, които са в сила.
Малайзия
(95)
Комисията определи обема на вноса въз основа на информацията от базата данни по член 14, параграф 6. Пазарният дял на вноса бе установен, въз основа на данни от базата данни по член 14, параграф 6 и данните, предоставени от заявителя.
(96)
Вносът в Съюза от Малайзия се е променял, както следва:
Таблица 3
Обем на вноса (метрични тонове) и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на вноса от Малайзия (в тонове)
19,4
0,03
0,27
0,13
Индекс
100
0
1
1
Пазарен дял
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Индекс
100
0
1
1
Източник: Данни, предоставени от заявителя, и базата данни по член 14, параграф 6
(97)
През разглеждания период обемът на вноса от Малайзия е бил много нисък в сравнение с общата консумация в Съюза. Най-висок (но все още твърде нисък) обем е бил внесен през 2010 г. (19,4 тона), но от 2010 г. насам обемът на вноса на практика е бил преустановен. Нивата на вноса са отбелязали колебание след налагането на първоначалните мерки през 2002 г., но те никога не са достигнали нивата от периода преди налагането на мерките. Следователно може да се предположи, че много ниското ниво на вноса след налагането на първоначалните мерки през 2002 г. е резултат от антидъмпинговите мерки, които са в сила.
4.3.2. Цени на вноса от засегнатите държави и подбиване на цените
Република Корея
(98)
През РПП много малкият обем на вноса в Съюза на дружеството, оказало съдействие в разследването (TK Corporation), е бил значително под цените на промишлеността на Съюза на CIF равнище. Както е посочено в съображение 32 по-горе обаче, съществуват съмнения дали тези продукти действително са влезли на митническата територия на Съюза.
(99)
Въпреки това общият корейски внос е много малък (вж. съображение 32), тъй като представлява само 0,03 % от пазарния дял на Съюза (вж. таблица 2 по-горе). С оглед на много ограничения внос от Република Корея за Съюза и предвид голямото разнообразие от различните видове на продукта, цените на този внос не можеха да бъдат използвани, за да се определи подбиването на цените.
(100)
Поради тази причина Комисията използва експортните цени от Корея за САЩ и за други държави като заместители, за да определи какво би било подбиването на цените, ако корейските дружества продават на тези цени за Съюза.
(101)
Тъй като износът в световен мащаб на TK Corporation представлява около 25 % - 40 % от целия износ на ПТ от Република Корея, тези продажби бяха счетени за представителни за корейските експортни продажби. Така тези цени бяха използвани, за да се направи сравнението. Комисията коригира експортните цени, като към тях добави митата и таксата за товарене и обработване.
(102)
По този начин бе установено, че маржът на подбиване на цените е 17 % за продажбите в САЩ и 10 % за продажбите в световен мащаб.
Малайзия
(103)
Нито едно дружество в Малайзия не оказа съдействие в разследването. Въз основа на статистическа информация от базата данни по член 14, параграф 6, вносът в Съюза през РПП е бил незначителен (вж. таблица 3 по-горе). С оглед на много ограничения внос от Малайзия и предвид голямото разнообразие от различните видове на продукта, цените на този внос не можеха да бъдат използвани, за да се определи подбиването на цените.
(104)
Поради това Комисията определи подбиването на цените, използвайки същата методология, както при предишното преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие, а именно чрез сравняване на експортните цени от Малайзия за САЩ с продажните цени на пазара на Съюза. Комисията коригира експортната цена, като към нея добави митата и таксата за товарене и обработване.
(105)
По този начин бе установен марж на подбиване на цените в размер на 34 % за продажбите в САЩ. Комисията също така сравни продажните цени от Малайзия за други държави и маржът на подбиване за тези продажби е 28 %.
4.3.3. Внос от трети държави
(106)
Таблицата по-долу показва развитието на вноса в Съюза от други трети държави през разглеждания период по отношение на обема и пазарния дял, както и средната цена на този внос.
Таблица 4
Внос от трети държави
Държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Китайска народна република
Обем в тонове
5 618
5 867
6 844
6 589
Индекс
100
104
122
117
Пазарен дял
10 %
9 %
12 %
11 %
Средна цена
1 125
1 261
1 544
1 426
Индекс
100
112
137
127
Други трети държави
Обем в тонове
11 668
12 938
11 630
12 036
Индекс
100
111
100
103
Пазарен дял
21 %
21 %
20 %
20 %
Средна цена
2 175
2 352
2 437
2 482
Индекс
100
108
112
114
Общо за всички трети държави, с изключение на засегнатите държави
Обем в тонове
17 286
18 805
18 474
18 625
Индекс
100
109
107
108
Пазарен дял
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Средна цена
1 834
2 011
2 106
2 108
Индекс
100
110
115
115
Източник: базата данни по член 14, параграф 6
(107)
Пазарният дял на вноса с произход от трети държави (различни от засегнатите държави) е достигнал 31 % от общото потребление на Съюза през РПП. Най-голям пазарен дял държи вносът от Китайската народна република - 11 % от общото потребление на Съюза. През РПП другият съществен внос идва от Тайланд (4 % от пазара на Съюза), Виетнам (3 % от пазара на Съюза) и Саудитска Арабия (от липса на внос през 2010 г. до 4 % пазарен дял през РПП).
(108)
Цените, на които този внос влиза в Съюза, са относително ниски в сравнение със средните цени на промишлеността на Съюза, и по-специално вноса от Китайската народна република. Дори с антидъмпинговото мито от 58,6 % върху вноса от Китайската народна република, средната цена на китайския внос е по-ниска от цената на вътрешния пазар на Съюза (вж. таблица 4 по-горе).
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.4.1. Общи бележки
(109)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(110)
За анализа на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията анализира макроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в искането за преразглеждане, и на статистически данни. Данните се отнасят до всички известни производители от Съюза. Комисията анализира микроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза. Данните се отнасят до включените в извадката производители от Съюза. И двата набора от данни бяха счетени за представителни за икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
(111)
Макроикономическите показатели са: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност и възстановяване от предишен дъмпинг.
(112)
Микроикономическите показатели са: средните цени за единица продукция, единични разходи, разходи за труд, запаси, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал. Данните, отнасящи се до микроикономическите показатели се основават на проверени данни от двете включени в извадката дружества или само от групата от дружества. Тези данни следователно се предоставят само под формата на индекси или диапазони с цел запазване на поверителния им характер.
4.4.2. Макроикономически показатели
4.4.2.1. Производство, производствен капацитет, използване на капацитета
(113)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета се променят, както следва:
Таблица 5
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Производствен обем (в тонове)
48 017
52 754
55 787
57 736
Индекс
100
110
116
120
Производствен капацитет (в тонове)
179 912
180 364
180 364
180 364
Индекс
100
100,3
100,3
100,3
Използване на капацитета
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Индекс
100
110
116
120
Източник: искането
(114)
През разглеждания период обемът на производството се увеличава с 20 %. Тъй като потреблението на Съюза нараства само с 8 % през същия период, останалата част от производството е изнесена.
(115)
Използването на капацитета през РПП изглежда ниско (32 % през РПП). В съответствие със стандартната практика на тази конкретна промишленост и с метода, използван в предишни процедури, отчетените данни за капацитета, посочени в таблицата по-горе, се основават на теоретичния максимален капацитет на база 3 смени на ден, 6 дни в седмицата, 48 седмици на година. В действителност обаче промишлеността осъществява дейност само на база 2 смени на ден, 5 дни в седмицата, 48 седмици на година. Поради тази причина отчетените данни за капацитета не отразяват непременно точно действителния капацитет през РПП.
(116)
През разглеждания период използването на капацитета се подобрява леко. Увеличението с 20 процента на използването на капацитета се дължи на увеличения обем на производството през разглеждания период.
4.4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(117)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза се променят, както следва:
Таблица 6
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на продажбите на пазара на Съюза (в тонове)
38 185
43 414
40 262
41 350
Индекс
100
114
105
109
Пазарен дял
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Индекс
100
101
99
100
Източник: искането
(118)
През 2011 г. обемът на продажбите на пазара на Съюза се увеличава с 14 % в сравнение с обема, реализиран през 2010 г. Впоследствие обемът на продажбите намалява до 41 350 тона, което представлява увеличение с 9 % през разглеждания период.
(119)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза остава общо взето стабилен през целия разглеждан период.
4.4.2.3. Растеж
(120)
В унисон с умереното нарастване на потреблението на Съюза през разглеждания период (+ 8 %), продажбите на производителите от Съюза нарастват с 9 %.
4.4.2.4. Заетост и производителност
(121)
През разглеждания период заетостта и производителността се променят, както следва:
Таблица 7
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Брой наети лица
1 064
1 022
979
957
Индекс
100
96
92
90
Производителност (единица/наето лице)
45
52
57
60
Индекс
100
114
126
134
Източник: искането
(122)
През разглеждания период броят на наетите лица намалява постепенно с 10 %. В резултат от това, заедно с увеличението на производството, производителността на работната сила на производителите от Съюза, измерена като продукция (в тонове) на наето лице за една година, нараства с 34 % между 2010 г. и РПП.
4.4.3. Микроикономически показатели
4.4.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(123)
През разглеждания период среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза се променят, както следва:
Таблица 8
Продажни цени в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Средна единична продажна цена в Съюза за целия пазар (EUR/t)
2 500-3 000
2 500-3 000
2 400-2 900
2 300-2 800
Индекс
100
100
98
94
Производствени разходи за единица продукция (EUR/t)
3 500-4 000
3 300-3 800
3 400-3 900
3 300-3 800
Индекс
100
94
97
94
Източник: проверените данни на включените в извадката дружества
(124)
През разглеждания период продажните цени в Съюза са намалели с 6 %. Макар че цените се задържат относително стабилни между 2010 г. и 2012 г., най-големият спад е отбелязан между 2011 г. и РПП.
(125)
Тъй като постоянните разходи са важна част от производството, нарастването на производството с 20 % през РПП е довело до намаляване на производствените разходи за единица продукция. Средната продажна цена за единица продукция съответно е намаляла.
4.4.3.2. Разходи за труд
(126)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза се променят, както следва:
Таблица 9
Средни разходи за труд на наето лице
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Средна надница за труд на наето лице (EUR)
45 000-50 000
50 000-55 000
51 000-56 000
52 000-57 000
Индекс
100
107
108
110
Източник: проверените данни на включените в извадката дружества
(127)
Средните разходи за труд на наето лице са се увеличили през разглеждания период. В периода между 2010 г. и РПП средните разходи за труд на наето лице са се увеличили с 10 %.
4.4.3.3. Запаси
(128)
През разглеждания период равнищата на запасите на включените в извадката производители от Съюза се променят, както следва:
Таблица 10
Запаси
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
5 500-6 000
5 000-5 500
5 600-6 100
6 000-6 500
Индекс
100
93
104
111
Складови наличности в края на периода като процент от производството
25 % - 30 %
20 % - 25 %
21 % - 26 %
22 % - 27 %
Индекс
100
79
83
87
Източник: проверените данни на включените в извадката дружества
(129)
Складовите наличности в края на периода намаляват със 7 % през 2011 г., след което през РПП нарастват с 11 % спрямо 2010 г. В сравнение с производството, между 2010 г. и РПП складовите наличности в края на периода намаляват с 13 %.
4.4.3.4. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(130)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на производителите от Съюза, включени в извадката, се променят, както следва:
Таблица 11
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Индекс
100
118
151
133
Паричен поток (в евро) (индекс)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Инвестиции (в евро) (индекс)
100
115
112
105
Възвръщаемост на инвестициите
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Индекс
100
81
64
80
Източник: проверените данни на включените в извадката дружества
(131)
Комисията определи рентабилността на включените в извадката производители от Съюза, чрез изразяване на печалбата преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби.
(132)
През разглеждания период промишлеността на Съюза понася значителни загуби. През 2010 г. промишлеността регистрира загуба от - 20 %/- 15 %. Между 2010 г. и РПП загубите намаляват с 33 %, но крайната стойност все още остава отрицателна през РПП: - 14 %/- 9 %. Нетният паричен поток е способността на производителите от Съюза да самофинансират дейността си. Паричният поток е бил положителен през 2010 г. Той внезапно спада през 2011 г., достигайки отрицателни стойности, на които се задържа през РПП.
(133)
При инвестициите се наблюдава тенденция на увеличаване. Спрямо 2010 г. през 2011 г. те се увеличават с 15 %, а през 2012 г. - с 12 %, като през РПП се задържат с 5 % над нивото от 2010 г.
(134)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Тя е от порядъка на - 25 %/- 20 % през 2010 г., след това намалява до около - 45 %/- 40 %, на които нива се задържа през РПП.
4.4.3.5. Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(135)
Тъй като вносът от засегнатите държави намалява значително и през разглеждания период е незначителен (вж. таблици 2 и 3 по-горе), размерът на дъмпинговите маржове не може да бъде оценен. С оглед обаче на оценката в съображения 136-144 по-долу, беше установено, че промишлеността на Съюза все още е в нестабилно и уязвимо състояние.
4.5. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(136)
В Регламент (ЕО) № 1001/2008 Съветът стигна до заключението, че антидъмпинговите мерки върху вноса на разглеждания продукт от Република Корея и Малайзия, въведени през 2002 г., са довели само до частично възстановяване на промишлеността на Съюза. Тенденцията (с положителен характер) през разглеждания период в предишното преразглеждане (януари 2002 г. - юни 2007 г.) на показателите за вредата се дължи до голяма степен на повишеното търсене през 2007 г. и 2008 г.
(137)
След 2008 г. състоянието на промишлеността на Съюза обаче се е влошило съществено (в сравнение с 2007 г. и 2008 г.). Това развитие се дължи до голяма степен на спада на търсенето след 2008 г.
(138)
Някои показатели сочат положително развитие от 2010 г. насам. Например между 2010 г. и РПП потреблението в Съюза се увеличава с 20 %. Това увеличение се дължи отчасти на повишеното потребление на Съюза, което нараства с 8 % през същия период. В резултат от увеличението на производството има по-добро използване на капацитета, който се увеличава с повече от 20 %. Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза нараства с 9 %, което съответства на увеличението на потреблението на Съюза, а пазарният дял на дружествата от Съюза остава непроменен. Като следствие от намаляването на броя на наетите лица с 10 % производителността също се увеличава (с 34 %).
(139)
Използването на капацитета обаче е ниско. Това се обяснява отчасти с факта, че е планирано съществуващата инфраструктура да се експлоатира на 3 смени на ден и 6 дни на седмица и максималният капацитет е изчислен съответно. През разглеждания период обаче промишлеността на Съюза е работила на две смени дневно, 5 дни седмично.
(140)
Тъй като постоянните разходи са важна част от производството, промишлеността на Съюза понася значителни загуби през разглеждания период. Въпреки подобрението с 30 % на финансовите резултати между 2010 г. и РПП загубите все още са били значителни през РПП (загуби в диапазона между - 14 % и - 9 %).
(141)
Тези големи загуби, заедно със значителния отрицателен паричен поток, са важни показатели, които показват уязвимото състояние на промишлеността на Съюза.
(142)
Следва да се отбележи, че в Регламент (ЕС) № 78/2013 на Съвета, с който бяха наложени антидъмпингови мерки срещу вноса на разглеждания продукт от Русия и Турция, бе установено, че промишлеността на Съюза е в застрашено и тежко икономическо състояние. Разглежданият период в тази процедура е от януари 2008 г. до септември 2011 г. и отчасти се припокрива с разглеждания период в рамките на настоящото разследване (14).
(143)
Мерките, приети в горепосочения регламент изглежда са имали положително въздействие, тъй като при някои показатели за вредата (например производство, използване на капацитета, производителност, рентабилност и потребление) се наблюдава положителна тенденция. Както обаче показва настоящото разследване, промишлеността на Съюза не се е възстановила напълно от предишния дъмпинг.
(144)
Поради това Комисията стига до заключението, че състоянието на промишлеността на Съюза е все още уязвимо и в някои отношения - далеч от това, което би могло да се очаква, ако тя се беше възстановила в пълна степен от вредата, установена при предишните разследвания.
5. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДА
5.1. Въздействие на прогнозния обем на вноса и на ценовия ефект, в случай че мерките бъдат отменени
(145)
В съображение 85 Комисията стигна до заключението, че отмяната на мерките би довело по всяка вероятност до повторно възникване на дъмпингов внос от засегнатите държави.
(146)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза е в уязвимо състояние. Макар че през РПП състоянието слабо се е подобрило, през разглеждания период промишлеността на Съюза никога не е реализирала печалба.
(147)
Следователно всяко повторно възникване на дъмпингов внос от засегнатите държави би влошило допълнително нестабилното състояние на промишлеността на Съюза. Съществува риск този внос да заеме пазарния дял на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Това ще доведе до още по-слабо използване на капацитета на промишлеността на Съюза, което е един от основните елементи, на които се дължат отрицателните резултати на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(148)
Повторното възникване на дъмпинговия внос би упражнило още по-силен ценови натиск върху промишлеността на Съюза и по този начин би допринесло за по-нататъшното влошаване на финансовите резултати на промишлеността на Съюза.
(149)
Поради това Комисията стига до заключението, че отмяната на мерките спрямо Република Корея и Малайзия по всяка вероятност би довело до повторно възникване на дъмпингов внос от тези държави, което да доведе до натиск върху цените на промишлеността на Съюза, обема на продажбите и пазарния дял, както и до влошаване на икономическото ѝ състояние. Отмяната на мерките срещу Република Корея и Малайзия би довело до повторно възникване на вредата вследствие на вероятното задълбочаване на вече лошото икономическо състояние, в което се намира понастоящем промишлеността на Съюза.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(150)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията разгледа дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки спрямо Република Корея и Малайзия ще е в противоречие на интереса на Съюза като цяло. Интересът на Съюза бе определен на базата на оценка на всички различни засегнати интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите, на търговците на едро и на ползвателите.
(151)
На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(152)
При първоначалното разследване бе счетено, че налагането на мерки не е в противоречие с интереса на Съюза. Тъй като настоящото разследване е преразглеждане и мерките са в сила от 2002 г., анализът им позволява оценяването на несъразмерно отрицателно въздействие върху заинтересованите страни чрез настоящите антидъмпингови мерки.
(153)
Въз основа на това беше разгледано дали въпреки заключенията за повторното възникване на дъмпинга и за вероятността от повторно възникване на вредата не са налице основателни причини, които в конкретния случай биха довели до заключението, че запазването на мерките няма да е в интерес на Съюза.
6.1. Интерес на промишлеността на Съюза
(154)
Макар че действащите антидъмпингови мерки предотвратяват навлизането на дъмпингов внос на пазара на Съюза, промишлеността на Съюза се намира в нестабилно състояние, както се потвърждава от отрицателните тенденции при някои ключови показатели за вредата.
(155)
Ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, има вероятност вероятното навлизане на значителни обеми дъмпингов внос от засегнатите държави да доведе до повторно възникване на вредата. Това навлизане вероятно би причинило, наред с другото, загуба на пазарен дял, спад на продажните цени, намаляване на използването на капацитета и като цяло би довело до сериозно влошаване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(156)
Поради това Комисията стига до заключението, че запазването на антидъмпинговите мерки спрямо Република Корея и Малайзия не би било в противоречие с интереса на промишлеността на Съюза.
6.2. Интерес на несвързаните вносители и ползвателите
(157)
При първоначалното разследване беше установено, че въздействието от налагането на мерките няма вероятност да окаже сериозно отрицателно въздействие върху състоянието на вносителите и на ползвателите в Съюза. Нито един от вносителите или ползвателите не оказа съдействие на настоящото разследване. Предвид липсата на доказателства, че действащите мерки са оказали съществено влияние върху тези групи, може да се заключи, че продължаването на действието на мерките няма да окаже отрицателно влияние в значителна степен върху вносителите и ползвателите в Съюза.
6.3. Заключение относно интереса на Съюза
(158)
Въз основа на гореизложеното Комисията стигна до заключението, че не са налице основателни причини, поради които налагането на мерки върху вноса на ПТ с произход от Република Корея и Малайзия да не е в интерес на Съюза.
7. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(159)
От изложените по-горе съображения следва, че съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на някои принадлежности за тръбопроводи с произход от Република Корея и Малайзия, следва да бъдат запазени.
(160)
Независимо от това, както се вижда от настоящото разследване, общото състояние на промишлеността на Съюза постепенно се подобрява и налагането през 2013 г. на окончателни антидъмпингови мерки срещу вноса от Русия и Турция на същия продукт (вж. съображение 5) изглежда има допълнителен положителен ефект върху състоянието на промишлеността на Съюза, както е обяснено в съображение 143. Впоследствие въз основа на цялостния анализ на вредата и на вероятното развитие на пазара в контекста на мерките в сила бе преценено, че по-кратък период от пет години може да е достатъчен на промишлеността на Съюза да завърши своето икономическо и финансово възстановяване.
(161)
Освен това състоянието на промишлеността на Съюза и анализът на вредата не може да се оценяват само предвид (евентуалния) внос на разглеждания продукт от Република Корея и Малайзия; състоянието на промишлеността на Съюза се влияе от другия внос и от мерките срещу него, и по-специално горепосочените мерки срещу Русия и Турция.
(162)
Поради това се счита, че с оглед на специфичните обстоятелства в настоящия случай, по изключение мерките следва да не бъдат удължени за целия петгодишен период, предвиден по силата на основния регламент, а следва да изтекат едновременно с окончателните мерки върху вноса от Турция и Русия, в частност. Това привеждане в съответствие на продължителността на мерките дава възможност и за всеобхватен и съгласуван преглед на въздействието върху промишлеността на Съюза на евентуалните дъмпингови практики, ако такова преразглеждане е необходимо в бъдеще.
(163)
Срокът на действащите понастоящем мерки върху вноса на ПТ от Русия и Турция ще изтече на 29 януари 2018 г. Следователно окончателните антидъмпингови мерки срещу вноса на ПТ с произход от Корея и Малайзия следва да бъдат съответно приведени в съответствие и поради това следва да изтекат на същата дата.
(164)
Комитетът за защита на отрасъла за стоманени съединителни елементи за челно заваряване на Европейския съюз изразява съгласие, че предложеният срок на действие ще даде възможност за съвместна процедура по преразглеждане в бъдеще, ако такава бъде поискана, и по този начин - за един задълбочен анализ на дъмпинга и на вредата, обхващащ вноса от няколко държави. Той твърди обаче, че след РПП общият внос на разглеждания продукт от всички държави масово е нараснал, докато средната цена на вноса рязко е спаднала. Това развитие след РПП предполагаемо е довело до влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза и условията за налагане на окончателни антидъмпингови мерки за период, по-малък от пет години, вече не са налице.
(165)
Комисията отбелязва, че предполагаемото развитие след РПП (т.е. увеличаването на вноса при намалени цени) се основава на обществено достъпни данни на Евростат, които включват видове на продукта, които не са обхванати от настоящото разследване. Статистическите данни за вноса след РПП -на разположение на Комисията и които се отнасят само за разглеждания продукт, показват обаче, че след РПП вносът е намалял с 10-15 %, макар и средната цена на този внос също да е намаляла (15-20 %). Комисията счита, че развитието след РПП на вноса на разглеждания продукт, при липса на всякакви други подкрепящи доказателства относно състоянието на промишлеността на Съюза, не прави недействителни изводите на Комисията по отношение на подходящия период за налагане на окончателни антидъмпингови мерки (вж. съображения 160-163). Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(166)
Съобразно с това и с оглед на заключенията, направени по отношение на вероятността от повторно възникване на дъмпинга и на вредата от него, действащите антидъмпингови мерки, приложими към вноса на принадлежности за тръбопроводи с произход от Република Корея и Малайзия, запазени с Регламент (ЕО) № 1001/2008 на Съвета, последно изменен с Регламент (ЕС) № 363/2010 на Съвета, следва да бъдат запазени до 29 януари 2018 г.
(167)
Комитетът, учреден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, класирани понастоящем в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 (кодове по ТАРИК 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 и 7307998098), с произход от Република Корея и Малайзия.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Митническа ставка (%)
Код по ТАРИК
Малайзия
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Всички други дружества
75,0
A999
Република Корея
Всички дружества
44,0
-
3. Освен ако е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Срокът му на действие изтича на 29 януари 2018 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 2 декември 2014 година.
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1283/2014,
annettu 2 päivänä joulukuuta 2014,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Korean tasavallasta ja Malesiasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitososien tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1.1 Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Korean tasavallasta ja Malesiasta, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevien tiettyjen putkien liitososien, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, tuonnissa voimassa olevat polkumyyntitoimenpiteet otettiin alun perin käyttöön neuvoston asetuksella (EY) N:o 1514/2002 (2), jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’.
(2)
Malesiaa koskeva voimassa oleva polkumyyntitulli on 75 prosenttia, lukuun ottamatta yritystä Anggerik Laksana Sdn Bhd, johon sovelletaan 59,2 prosentin suuruista polkumyyntitullia, ja yritystä Pantech Steel Industries Sdn Bhd, johon sovelletaan 49,9 prosentin suuruista polkumyyntitullia. Korean tasavallan osalta tulli on 44 prosenttia kaikille yrityksille.
(3)
Alkuperäiset toimenpiteet pidettiin voimassa neuvoston asetuksella (EY) N:o 1001/2008 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EU) N:o 363/2010 (4), jäljempänä ’voimassa olevat toimenpiteet’.
1.2 Muita kolmansia maita koskevat voimassa olevat toimenpiteet
(4)
Tämän menettelyn lisäksi polkumyyntitoimenpiteitä sovelletaan tarkasteltavana olevan tuotteen vientiin Kiinan kansantasavallasta ja Thaimaasta (5). Kiinasta peräisin olevaan tarkasteltavana olevaan tuotteeseen sovellettavat toimenpiteet laajennettiin koskemaan saman tuotteen Taiwanista (6), Indonesiasta (7), Sri Lankasta (8) ja Filippiineiltä (9) lähetettyä tuontia. Komissio käynnisti 3 päivänä syyskuuta 2014 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien putkien liitososien tuontiin sovellettavien ja Taiwania, Indonesiaa, Sri Lankaa ja Filippiinejä koskemaan laajennettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun. Se julkaisi vireillepanoilmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä (10). Thaimaasta tapahtuvaa vientiä koskevien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolo on päättynyt.
(5)
Tammikuussa 2013 otettiin käyttöön toimenpiteitä, jotka koskevat Venäjältä ja Turkista (11) peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia.
1.3 Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano
(6)
Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, julkaisi 8 päivänä helmikuuta 2013 ilmoituksen (12) Korean tasavallasta ja Malesiasta peräisin olevien putkien liitososien tuontia koskevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä.
(7)
Kesäkuun 26 päivänä 2013 komissio vastaanotti pyynnön kyseisiä toimenpiteitä koskevan toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta asetuksen (EY) N:o 1225/2009, jäljempänä ’perusasetus’, 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
(8)
Pyynnön esitti teräksisten tyssähitsauksessa käytettävien liitososien valmistajien etuja valvova järjestö Defence Committee of the Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, joka edustaa tuottajia, joiden tuotanto muodostaa yli 40 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuotannosta unionissa.
(9)
Pyyntö perustuu siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen.
(10)
Komissio käynnisti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun 15 päivänä lokakuuta 2013 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Se julkaisi vireillepanoilmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä (13).
1.4 Asianomaiset osapuolet
(11)
Vireillepanoilmoituksessa komissio pyysi kaikkia asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta pyynnön esittäjälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, käyttäjille ja tuojille, Korean tasavallassa ja Malesiassa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille sekä Korean ja Malesian viranomaisille ja pyysi niitä toimimaan yhteistyössä.
(12)
Kaikilla asianomaisilla osapuolilla oli tilaisuus esittää huomautuksensa tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää saada tulla komission ja/tai kuulemismenettelystä kauppaan liittyvissä menettelyissä vastaavan neuvonantajan kuulemiksi.
1.4.1 Otanta
(13)
Vireillepanoilmoituksessa komissio ilmoitti, että se mahdollisesti valitsee otoksen unionin tuottajista, tuojista ja korealaisista vientiä harjoittavista tuottajista perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.
a) Unionin tuottajia koskeva otanta
(14)
Vireillepanoilmoituksessa komissio ilmoitti, että se oli valinnut alustavasti unionin tuottajien otoksen, ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia. Otos valittiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana unionissa toteutuneiden samankaltaisen tuotteen tuotanto- ja myyntimäärien perusteella varmistaen maantieteellinen jakauma, ja se muodostui neljästä unionin tuottajasta tai unionin tuottajien ryhmästä (viisi yksittäistä yritystä), jotka sijaitsevat Saksassa, Ranskassa, Italiassa, Romaniassa ja Itävallassa. Huomautuksia ei esitetty, ja alustavasti valitut yritykset sisältyivät lopulliseen otokseen.
(15)
Menettelyn käynnistämisen jälkeen komission oli kuitenkin jätettävä otoksen ulkopuolelle kaksi unionin tuottajaa, koska ne eivät toimineet yhteistyössä. Kahden jäljelle jääneen yrityksen/yritysryhmän (kolme yksittäistä yritystä) osuus unionin tuotannosta oli 49 prosenttia ja unionin myynnistä 45 prosenttia ja niillä on tuotantolaitoksia kolmessa eri maassa. Näin ollen muutetun otoksen katsottiin yhä edustavan unionin tuotannonalaa.
b) Tuojia koskeva otanta
(16)
Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja muodostaakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Yksikään tuoja ei kuitenkaan toiminut yhteistyössä tutkimuksessa.
c) Korean tasavallassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta
(17)
Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja muodostaakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia Koreassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Korean tasavallan EU-edustustoa yksilöimään muut mahdolliset vientiä harjoittavat tuottajat, jotka ehkä haluaisivat osallistua tutkimukseen, ja/tai ottamaan niihin yhteyttä.
(18)
Kaksi korealaista vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot, mutta vain toinen niistä suostui toimimaan yhteistyössä tutkimuksessa ja osallistumaan otokseen. Sen vuoksi katsottiin, että korealaisia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta ei ollut tarpeellinen.
d) Malesiassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat
(19)
Malesiassa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien vähäisen määrän vuoksi komissio ei katsonut vireillepanoilmoituksessa, että niitä koskeva otanta on tarpeen.
(20)
Komissio pyysi kaikkia vientiä harjoittavia tuottajia ilmoittautumaan 15 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta. Lisäksi komissio pyysi Malesian EU-edustustoa yksilöimään muut mahdolliset vientiä harjoittavat tuottajat, jotka ehkä haluaisivat osallistua tutkimukseen, ja/tai ottamaan niihin yhteyttä.
1.4.2 Kyselyvastaukset
(21)
Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille otokseen valituille unionin yrityksille, yhteistyössä toimivalle korealaiselle yritykselle ja kaikille tiedossa oleville malesialaisille vientiä harjoittaville tuottajille.
(22)
Yksi unionin tuottaja ei palauttanut kyselylomaketta lainkaan, ja yksi toimitti vain osittaisen vastauksen eikä vastannut puutteista ilmoittavaan kirjeeseen. Nämä kaksi unionin tuottajaa jätettiin näin ollen otoksen ulkopuolelle (ks. edellä oleva 15 kappale). Yksi korealainen vientiä harjoittava tuottaja palautti kyselylomakkeen. Malesialaisista vientiä harjoittavista tuottajista yksikään ei palauttanut kyselylomaketta.
1.4.3 Tarkastuskäynnit
(23)
Komissio hankki ja todensi kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot määrittääkseen, onko polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon toistuminen todennäköistä ja onko toimenpiteiden käyttöönotto unionin edun mukaista. Tarkastuskäynnit tehtiin perusasetuksen 16 artiklan mukaisesti seuraavien yritysten toimitiloihin:
Unionin tuottajat:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Itävalta, ja siihen etuyhteydessä oleva yritys Siekman Fittings, Lohne, Saksa;
-
Vallourec Fittings SA, Ranska.
Korean tasavallassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat:
-
TK Corporation, Busan.
1.5 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso
(24)
Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2012 ja 30 päivän syyskuuta 2013 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’.
(25)
Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2010 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
1.6 Ilmoittaminen osapuolille
(26)
Komissio ilmoitti 12 päivänä syyskuuta 2014 kaikille asianomaisille osapuolille niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi ehdottaa voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden soveltamisen jatkamista, ja kehotti kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia. Komissio tarkasteli asianomaisten osapuolten toimittamia huomautuksia ja otti ne huomioon soveltuvin osin.
2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
2.1 Tarkasteltavana oleva tuote
(27)
Tarkastelun kohteena ovat Korean tasavallasta ja Malesiasta peräisin olevat raudasta tai teräksestä (ei kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä) valmistetut putkien liitososat (muut kuin valetut osat, laipat ja kierteitetyt osat), joiden suurin ulkoläpimitta on enintään 609,6 mm, jollaisia käytetään tyssähitsauksessa tai muihin tarkoituksiin ja jotka nykyisin luokitellaan CN-koodeihin ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ja ex 7307 99 80, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’ tai ’putkien liitososat’.
2.2 Samankaltainen tuote
(28)
Tarkastelua koskevassa tutkimuksessa todettiin, että asianomaisissa maissa tuotetulla ja kotimarkkinoilla myydyllä ja/tai unioniin ja/tai muille vientimarkkinoille viedyllä tuotteella on samat fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset kuin unionin tuotannonalan unionissa myymillä tuotteilla.
(29)
Komissio katsoi, että kyseinen tuote on näin ollen perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu samankaltainen tuote.
3. POLKUMYYNNIN TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
(30)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio tutki, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti asianomaisista maisten tapahtuvan polkumyynnin toistumiseen.
3.1 Korean tasavalta
3.1.1 Alustavat huomautukset
(31)
Yksi suurimmista korealaisista putkien liitososien tuottajista, TK Corporation, toimi tutkimuksessa yhteistyössä. Kyseisen yhteistyössä toimineen yrityksen osuus Koreasta tulevasta putkien liitososien tuonnista oli 25-40 prosenttia (tarkkaa lukua ei anneta luottamuksellisuussyistä). TK Corporation palautti kyselylomakkeen komissiolle ja antoi tietoja kotimarkkina- ja vientimyynnistään sekä tuotantokustannuksistaan. Ottaen huomioon kyseisen yrityksen osuus Koreasta tapahtuvasta putkien liitososien viennistä komissio katsoi, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Koreasta tapahtuvan polkumyynnin analyysi ja osa toistumista koskevasta analyysista voitiin tehdä yrityksen antamien tietojen perusteella. TK Corporationin antama vastaus tarkastettiin.
3.1.2 Polkumyynnillä tapahtunut tuonti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana
(32)
Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Koreasta tuotiin unioniin vain vähäisiä määriä putkien liitososia (alle 50 tonnia). Osan tästä määrästä myi ainoa yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja TK Corporation. Mainittu määrä ei selvästikään ollut edustava, koska sen osuus TK Corporationin tuotannosta oli alle 0,1 prosenttia. Jäi myös epäselväksi, oliko TK Corporationin tuonnista maksettu polkumyyntitulli, mikä herättää epäilyjä siitä, oliko tavara tosiasiallisesti saapunut unionin tullialueelle. Lisäksi kyseinen myynti oli tarkoitettu kolmea tiettyä hanketta varten, jossa liitososia koskivat erityisvaatimukset (mistä syystä myynti ei ollut edustavaa), ja myynti tapahtui ”pakettina” muiden (pääasiassa ruostumattomasta teräksestä valmistettujen) liitososien kanssa. Edellä mainituista syistä TK Corporationilta unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tulevan putkien liitososien tuonnin perusteella ei voitu tehdä mielekästä analyysia polkumyynnistä.
(33)
Päätelmästä ilmoittamisen jälkeen TK Corporation totesi, että komission polkumyyntiä koskevan analyysin olisi pitänyt perustua yrityksen unioniin suuntautuvaan vientimyyntiin seuraavista syistä: i) yrityksen vientimyynti unioniin tarkastelua koskevalla ajanjaksolla oli merkittävä ja siten edustavaa, koska se sisälsi ”polkumyyntitullista huolimatta peräti 26 laskua ja 282 yksittäistä myyntitapahtumaa”; ii) polkumyyntitullimaksuihin liittyy epäselvyyksiä, koska osa myynnistä (joka on tarkoitettu offshore-hankkeeseen) ei ole polkumyyntitullin alaista ja toisaalta koska tuojat eivät aina maksaneet polkumyyntitullia tarkastelua koskevalla ajanjaksolla tapahtuneesta muusta myynnistä kyseisten tuotteiden virheellisen luokittelun seurauksena, minkä vuoksi tuojat eivät olleet tietoisia siitä, että niistä olisi pitänyt maksaa polkumyyntitulli. Tuojille on ilmoitettu tästä virheestä, ja ne ovat nyt maksaneet kyseiset polkumyyntitullit takautuvasti; ja iii) unioniin suuntautuvan vientimyynnin olosuhteet olivat tavanomaiset, sillä toimitusajat eivät olleet lyhyemmät eikä velotettuja hintoja ristiinkompensoitu.
(34)
Huomautuksia tarkasteltiin asianmukaisesti. TK Corporation ei kiistänyt, että sen unioniin tapahtuvan viennin määrä oli vähäinen sekä absoluuttisesti että suhteessa yrityksen samankaltaisen tuotteen kokonaistuotantoon (alle 0,1 prosenttia). Komissio katsoo kuitenkin, että näin vähäistä määrää, niin suhteellisesti kuin absoluuttisesti ilmaistuna, ei voida pitää edustavana.
(35)
Komissio ei voinut toimitettujen asiakirjojen perusteella varmistaa, mikä osuus TK Corporationin väitetystä unioniin suuntautuneesta myynnistä oli loppujen lopuksi luokiteltu ja tuotu asianmukaisesti; myöskään väitettä, jonka mukaan hintoja ei ollut ristiinkompensoitu, ei pystytty todentamaan eikä siten hyväksymään, sillä väitettä tukevat asiakirjat toimitettiin vasta tarkastuskäynnin jälkeen. Edellä 34 kappaleessa esitetyn päätelmän mukaisesti komission ei kuitenkaan kummassakaan tapauksessa ole tarpeen antaa lopullista päätelmää, koska edes koko ilmoitettu TK Corporationin unioniin suuntautuva myyntimäärä ei ole tarpeeksi edustava.
(36)
Näin ollen komissio vahvistaa, että TK Corporationin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unioniin suuntautuvaa myyntiä ei voida käyttää mielekkään polkumyyntianalyysin perustana tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa.
3.1.3 Näyttö polkumyynnin toistumisen todennäköisyydestä
(37)
Komissio tutki, onko polkumyynnin toistuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Tällöin tutkittiin seuraavat asiat: muihin kohteisiin suuntautuneen viennin hinta, tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Koreassa sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus.
3.1.3.1 Vienti Koreasta muihin kohteisiin
(38)
Koska putkien liitososien tuonti Koreasta unioniin oli vähäistä ja mainitun myynnin hintatiedot eivät ole luotettavia (ks. 32-36 kappale), komissio katsoi, että olisi käytettävä Koreasta muihin maihin suuntautuvan putkien liitososien myynnin tietoja, kun arvioidaan unioniin suuntautuvan viennin todennäköisiä hintoja siinä tapauksessa, että toimenpiteiden annetaan raueta.
(39)
Katsottiin aiheelliseksi tarkastella ensin Koreasta Yhdysvaltoihin tapahtuvaa myyntiä, koska kyseiset markkinat ovat - toisin kuin muut Korean vientikohteet - samansuuruiset kuin unionin markkinat ja niillä on sekä lukuisia koimaisia tuottajia että paljon tuontia ja alhaiset tuontitullit, mikä tekee niistä hyvin kilpaillut markkinat. Yhdysvallat on myös niin koko Korean kuin TK Corporationinkin tärkeimpiä vientikohteita.
(40)
Tutkimuksessa tutkittiin lisäksi kaikki muu Koreasta tapahtuva putkien liitososien vientimyynti.
(41)
Polkumyyntilaskelmat tehtiin sekä Yhdysvaltojen että kaikkien muiden vientikohteiden osalta (paitsi unionin osalta 32-36 kappaleessa esitetyistä syistä).
a) Normaaliarvo
(42)
Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti TK Corporationin normaaliarvo määritettiin riippumattomien asiakkaiden kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä maksamien tai maksettavaksi tulevien hintojen perusteella silloin, kun se oli mahdollista.
(43)
Niiden tuotelajien osalta, joiden kohdalla tämä ei ollut mahdollista, normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
(44)
Perustana käytettiin TK Corporationin kyselylomakkeessa ilmoittamia todellisia tuotantokustannuksia eli todellisia tuotantokustannuksia, joihin oli lisätty todelliset myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä voitto perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti.
b) Vientihinta
(45)
Kuten 32-36 kappaleessa selitettiin, TK Corporationin unioniin suuntautuvaa myyntiä ei voitu käyttää polkumyyntilaskelmissa, minkä vuoksi vientihintojen perustana käytettiin sen vientiä kolmansien maiden markkinoille.
(46)
Perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti käytettiin TK Corporationin vientihintaa muihin maihin, ja sitä oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle ottamalla huomioon soveltuvin osin muun muassa kuljetuskustannukset, tullit ja verot.
c) Vertailu ja oikaisut
(47)
Painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti putkien liitososien vientihinnan painotettuun keskiarvoon noudettuna lähettäjältä -tasolla.
(48)
Normaaliarvon ja vientihinnan välisen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin huomioon eroavuudet hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavissa tekijöissä perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tältä osin tehtiin oikaisuja sisämaarahti- ja merirahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten huomioon ottamiseksi.
(49)
Tarkasteltavana olevan tuotteen eri tuotelajien erottamiseksi toisistaan käytettiin alkuperäisen tuotevalvontakoodimenettelyn (PCN) 11 numeron rakennetta, jolla eri tuotelajit jäsennettiin. Polkumyyntilaskelmat tehtiin käyttäen hiukan yksinkertaistettua 7 numeron PCN-rakennetta. Eritelmiä koskeva standardi ja materiaalin laatuasteet korvattiin yksinkertaistetulla kriteerillä, jolla erotettiin hiiliteräksestä ja seosteräksestä valmistetut tuotteet. Näin tehtiin, koska todettiin, että käytetyissä standardimääritelmissä (kuten ANSI tai EN) oli vain vähän eroavaisuuksia ja materiaalin laatuastejärjestelmä noudatti käytettyä standardia. Tästä syystä yksinkertaistettu järjestelmä nosti vastaavuustasoa polkumyyntilaskelmissa (ja vahinkolaskelmissa) tuhansien tuotevalvontakoodien osalta vääristämättä itse laskelman tulosta.
(50)
TK Corporation pyysi, että komissio nostaa alkuperäisen PCN-järjestelmän 16 numeron tasolle, mutta pyyntö evättiin, koska tuote voitiin luokitella tehokkaasti käytetyn järjestelmän avulla. Lisäksi olisi huomattava, että laskettu polkumyyntimarginaali (tai vahinkomarginaali) ei kuitenkaan muuttuisi merkittävästi sen mukaan, perustuuko se 7, 11 tai 16 numeroon, koska TK Corporationin myynnin keskimääräiset hinnat vaihtelivat huomattavasti eri markkinoilla.
(51)
Toinen laskemiseen liittyvä seikka koski polkumyyntilaskelmassa käytettävää määrään liittyvää menettelyä. TK Corporation väitti, että koska sen myyntilaskuissa, (potentiaalisten) asiakkaiden ohjehinnoissa ja tilinpidossa käytetään ”kappaleita” määrien ilmoittamiseen, kappaleita olisi käytettävä myös laskelman mittayksikkönä. Kyselylomakkeessa määrä pyydettiin ilmoittamaan painona, mutta osasta myyntiä TK Corporation ilmoitti määrän kappaleina. Tällaisen myynnin muuntamisen kappaleista painoksi teki TK Corporation puutteita koskevan prosessin yhteydessä. Komissio päätti, että painon ilmoittaminen on paras menettelytapa seuraavista syistä:
-
Kappalemäärän käyttäminen mittayksikkönä voisi johtaa vääristymiin keskimääräisessä yksikköhinnassa, sillä kappalemäärä ei ilmaise yhden kappaleen painoa, mikä on tarkasteltavana olevan tuotteen tapauksessa merkittävä kustannustekijä (ja siten hintatekijä).
-
Paino tarvitaan vahinkolaskelmia varten, koska unionin tuottajat käyttävät painoa ja olisi epäasianmukaista käyttää eri menetelmää polkumyynti- ja vahinkolaskelmissa (hinnan alittavuutta koskevissa laskelmissa).
-
Sekä unionin tullitoimipaikoissa että Korean vientilastoissa määrä ilmoitetaan tarkasteltavana olevan tuotteen painona.
(52)
Lisäksi olisi huomattava, että lasketut polkumyyntimarginaalit eivät pääosin tuntuneet muuttuvan merkittävästi sen mukaan, perustuivatko ne kappaleisiin, koska TK Corporationin myynnin keskimääräisten hintojen todettiin vaihtelevan huomattavasti eri markkinoilla.
(53)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen TK Corporation esitti uudelleen huomautuksensa siitä, että komission olisi pitänyt käyttää polkumyyntilaskelmissaan kappalemäärää painon sijaan. Yksi perusteluista oli se, että TK Corporationin myynti- ja kustannustiedot ilmoitetaan kappaleina, ja näin ollen muuntaminen painoksi johtaisi vääristymiin polkumyyntilaskelmissa.
(54)
Vertailukelpoisuudesta unionin tuotannonalaan TK Corporation totesi, että komissio ei laskenut vahinkomarginaalia ja että polkumyyntimarginaalia varten ei ole tarpeen tehdä vertailua unionin tuotannonalan kustannusten ja myyntitietojen osalta. Lisäksi TK Corporation väitti, että myyntitapahtumissa käytetty (myös unionin tuotannonalan käyttämä) mittayksikkö on kappale eikä kilogramma tai tonni.
(55)
TK Corporation ei myöskään ymmärtänyt, miksi on oleellista, että unionin tullitoimipaikoissa ja Korean vientilastoissa tiedot ilmoitetaan painona.
(56)
Edellä esitettyjä huomautuksia tarkasteltiin asianmukaisesti. Ensiksi on tärkeää huomata, että TK Corporation ei toimittanut vaihtoehtoista polkumyyntilaskelmaa, joka olisi perustunut kappalemääriin. Vaikka yritys väittikin, että kappaleisiin perustuva laskelma antaisi tarkemman tuloksen, se ei tosiasiallisesti osoittanut sitä. Komissio toteaa uudelleen, että lasketut polkumyyntimarginaalit ovat huomattavat ja, kuten 52 kappaleessa selitetään, painon tai kappaleiden perusteella lasketuissa polkumyyntimarginaaleissa ei havaittu merkittäviä eroja. Toisin sanoen on kiistatonta, että laskettiinpa polkumyyntimarginaalit kummalla menetelmällä tahansa, tuloksena oli suuria marginaaleja. Lisäksi on tärkeää muistaa, että TK Corporation muunsi itse kappaleet painoksi myynti- ja kustannustietojensa osalta käyttäen omaa menettelyään. Niin ikään yrityksen omilla verkkosivuilla saatavilla olevassa luettelossa kullekin liitososalle ilmoitetaan likimääräinen paino.
(57)
Unionin tuotannonalan liiketapahtumat ilmoitetaan sekä painona että kappaleina, kuten komission todentamista laskuista käy ilmi. Laskutuksen lisäksi painon ilmoittaminen on menettely, jota käytetään tuotantokapasiteetin, -määrien ja -kustannusten määrittelyssä - eikä pelkästään unionissa vaan kaikkialla maailmassa, myös Koreassa. Raaka-aineet, jotka ovat tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannon merkittävin kustannustekijä, ostetaan tonneina. Muut tekijät, kuten energiankulutus ja työvoima- ja rahtikustannukset, lasketaan myös painon perusteella. Unionin tuotannonala määrittelee niin ikään asiakkaille vuoden lopussa myönnettävät alennukset asiakkaan ostaman määrän (tonneina) eikä kappalemäärien perusteella. Lisäksi tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa oli laskettava myös hinnan alittavuuden marginaalit (mikä myös tehtiin, ks. 98-105 kappale), minkä vuoksi 54 kappaleessa esitetty väite, jonka mukaan Korean ja unionin tuotannonalan tietoja ei ole tarpeen verrata, on virheellinen.
(58)
Tässä tutkimuksessa kerätyt ja käytetyt maailmanlaajuiset tilastot, jotka sisältävät myös Korean vientitilastot ja unionin tullitilastot, ilmaistaan painona. Niitä käytettiin muun muassa analysoitaessa tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä Koreasta unioniin ja kolmansiin maihin. Jotta voitiin määrittää TK Corporationin osuus tästä viennistä ja verrata sen myyntimääriä unioniin kyselyvastauksessa ilmoitettuihin määriin, oli tarpeen muuntaa TK Corporationin tiedot painoksi, sillä Korean vientitilastojen ja unionin tullitilastojen muuntaminen kappaleiksi ei olisi ollut mahdollista.
(59)
On vielä syytä huomata, että myös aiemmissa tutkimuksissa (kuten alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneessa tutkimuksessa ja nykyisten toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneessa ensimmäisessä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa) ja uudemmissa tutkimuksissa, jotka koskivat saman tuotteen tuontia Venäjältä ja Turkista, käytettiin painoon perustuvaa menettelyä.
(60)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että väite, jonka mukaan laskelmien olisi perustuttava kappalemääriin, on hylättävä.
d) Polkumyynti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana
(61)
Tällä tavalla TK Corporationille lasketut polkumyyntimarginaalit olivat vientikohteen mukaan 46 ja 27 prosenttia.
3.1.3.2 Korean tuotantokapasiteetti
(62)
Komissio ei saanut tutkimuksessa tietoa Korean kokonaistuotantokapasiteetista ja käyttämättömästä kapasiteetista miltään muulta korealaiselta tuottajalta kuin TK Corporationilta. Tästä syystä komission oli tehtävä päätelmät tältä osin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti; komission käytettävissä olevat tiedot koostuvat näin ollen TK Corporationin toimittamista todennetuista tiedoista, jotka koskivat vain kyseistä yritystä, sekä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaan tarkastelupyyntöön sisältyneistä koko maata koskevista tiedoista.
(63)
TK Corporationin ilmoittamat tiedot käyttämättömästä kapasiteetista todennettiin. Ekstrapoloimalla TK Corporationin ilmoittama käyttämätön kapasiteetti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla suhteessa sen osuuteen Korean kokonaisvientimäärästä komissio laski, että Korean käyttämätön kapasiteetti olisi yhteensä vähintään 15 000 tonnia, joka on noin 25 prosenttia unionin kokonaiskulutuksesta. Tällaisen laskelman yhteydessä on kuitenkin syytä huomata, että tuotannon määrä verrattuna kokonaiskapasiteettiin on suuressa määrin yrityskohtainen, ja vaikka TK Corporation onkin yksi suurimmista korealaisista samankaltaisen tuotteen tuottajista, se on kuitenkin vain yksi monista eikä suinkaan merkittävin. Sen vuoksi komissio vertasi tätä päätelmää pyynnössä esitettyihin tietoihin.
(64)
Pyynnössä esitetyt tiedot käyttämättömästä kapasiteetista perustuivat pyynnön esittäjän arvioihin kaikkien korealaisten tuottajien kapasiteetista ja tuotantoluvuista. Kolmen suurimman tuottajan tuotantokapasiteetin arvioinnissa käytettiin julkisesti saatavilla olevia tietoja. Muiden (paljon pienempien) korealaisten tuottajien osalta julkisia tietoja ei ollut saatavilla, minkä vuoksi pyynnön esittäjä käytti muita kohtuullisia menetelmiä niiden tuotantokapasiteetin arviointiin. Lisäksi pyynnön esittäjä otti käyttämättömän kapasiteetin arvioinnissa huomioon tietyntasoisen kotimaisen kulutuksen, tuonnin Koreaan ja viennin Koreasta. Sekä tuotantokapasiteetin että käyttämättömän kapasiteetin osalta tehtiin asianmukaisia vähennyksiä sellaisten tuotelajien tuotannon huomioon ottamiseksi, jotka eivät kuulu kyseessä olevan tuotemääritelmän piiriin. Näiden tietojen kokonaisuutta pidettiin selkeästi kattavampana ja tyhjentävämpänä kuin 63 kappaleessa tarkoitettuja tietoja. Ei ole saatu huomautuksia, joissa nämä luvut kiistettäisiin. Näin ollen käytettävissä olevien tosiasioiden perusteella Korean käyttämättömän kapasiteetin arvioidaan olevan 119 300 tonnia, mikä jo sinänsä on kaksinkertainen määrä verrattuna unionin markkinoihin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
3.1.3.3 Unionin markkinoiden houkuttelevuus
(65)
On syytä muistaa, että putkien liitososia käytetään pääasiassa öljy- ja kaasuteollisuudessa, rakentamisessa, energiantuotannossa, laivanrakennuksessa ja teollisuuslaitoksissa. Mikään käytettävissä olevista tiedoista ei viittaa näiden sektorien huomattavaan kasvuun Koreassa, ja siksi katsotaan Korean kotimarkkinat pysyvät varsin vakaina tulevina vuosina eivätkä tarjoava huomattavia kasvumahdollisuuksia korealaisille putkien liitososille. Korean lisäksi näiden tuotannonalojen päävientimarkkinat ovat unioni, Yhdysvallat, Lähi-idän maat ja Kaakkois-Aasia. Tutkimuksen aikana kerätyt tiedot eivät anna aihetta olettaa, että kyseisten markkinoiden kysyntä vähenisi tai kasvaisi merkittävässä määrin tulevina vuosina.
(66)
Koreasta viedään jo suuria määriä Yhdysvaltoihin, Lähi-idän maihin ja Kaakkois-Aasiaan, minkä vuoksi nämä markkinat eivät tarjoa merkittävää kasvupotentiaalia Korean tuotannonalalle. On myös syytä muistaa, että vienti Koreasta Yhdysvaltoihin tapahtuu merkittävällä polkumyynnillä (46 prosenttia). Unionin markkinat, jotka ovat maailmanlaajuisesti yhdet suurimmista markkinoista, ovat siksi houkuttelevat kasvumarkkinat, jos toimenpiteet kumotaan, koska nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden vuoksi korealaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät ole vielä pystyneet täysin hyödyntämään niiden potentiaalia.
(67)
Koon ja markkinaolosuhteiden kannalta Yhdysvaltojen ja unionin markkinat ovat samanlaiset. Molemmilla markkinoilla on suuri määrä kotimaisia tuottajia, ja tuonnilla on merkittävä markkinaosuus. Tutkimuksessa kävi ilmi, että keskimääräinen myyntihinta unionin markkinoilla (kun otetaan huomioon sekä unionin tuottajien kokonaismyynti että unioniin tullut tuonti) oli 2 600 euroa/tonni. Keskimääräinen unionin markkinoiden hinta on siten samantasoinen kun korealaisten vientiä harjoittavien tuottajien Yhdysvaltojen markkinoilla saama hinta (2 700 euroa/tonni) sillä erotuksella, että Yhdysvalloissa niihin ei sovelleta polkumyyntitullia. Koreasta unioniin suuntautuvan myynnin vähäisyys tällä hetkellä johtuu sen vuoksi todennäköisesti tarkasteltavana olevaan tuotteeseen kohdistuvista voimassa olevista toimenpiteistä. On syytä muistaa, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Yhdysvallat olivat korealaisten viejien suurin vientimarkkina. Tämä osoittaa, että unioni olisi houkutteleva markkina korealaisille viejille, ja jos tullit kumotaan, voidaan olettaa, että unionin markkinat houkuttelisivat yhtä suuria tuontimääriä kuin Yhdysvaltojen markkinat. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Koreasta peräisin olevien putkien liitososien osuus kaikesta putkien liitososien tuonnista Yhdysvaltoihin oli 20-25 prosenttia, ja niiden markkinaosuus Yhdysvaltojen markkinoista oli 10-15 prosenttia (tarkkoja lukuja ei ilmoiteta luottamuksellisuussyistä). Toisin sanoen korealaiset tuottajat todennäköisesti hyödyntävät käytettävissä olevaa ylimääräistä kapasiteettia (ks. 64 kappale) päästäkseen takaisin unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumotaan.
(68)
Kuten edellä 39 kappaleessa selitetään, Yhdysvaltojen lisäksi ei olemassa toista Korean vientikohdetta, jonka perusteella voitaisiin tehdä luotettava analyysi unionin markkinoiden kehityksestä siinä tapauksessa, että toimenpiteiden annetaan raueta. Sen vuoksi tässä analyysissä ei katsota, että kaiken muihin kohteisiin kuin unioniin tai Yhdysvaltoihin suuntautuneen vientimyynnin yhdistäminen antaisi tulokseksi luotettavat keskimääräiset hinnat, koska näillä (paljon pienemmillä) markkinoilla vallitsee erilaiset olosuhteet. Kun otetaan huomioon edellä kuvatut tähän analyysiin kohdistuvat rajoitukset ja mainittujen ”muiden markkinoiden” lähitulevaisuuden kasvupotentiaalin puuttuminen, ei voida olettaa, että nämä markkinat ottaisivat vastaan huomattavia määriä lisätuontia Koreasta.
3.1.3.4 Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät
(69)
Edellä esitetyn perusteella on todennäköistä, että polkumyynti toistuu, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Tutkimus osoitti, että Koreasta Yhdysvaltoihin ja muihin kolmansiin maihin suuntautuva putkien liitososien vientimyynti tapahtui polkumyynnillä; polkumarginaali Yhdysvaltojen osalta oli 46 prosenttia ja muiden kolmansien maiden osalta 27 prosenttia.
(70)
Lisäksi Koreassa oli unionin kulutukseen nähden merkittävä määrä käyttämätöntä kapasiteettia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Jos tämä kapasiteetti käytettäisiin unioniin suuntautuvaan vientiin ja hintakilpailuun unionin tuottajien tai kolmansista maista tulevan merkittävän tuonnin kanssa, on erittäin todennäköistä, että vienti tapahtuisi polkumyyntihinnoin.
3.2 Malesia
3.2.1 Alustavat huomautukset
(71)
Koska yksikään malesialaisista vientiä harjoittavista tuottajista ei toiminut yhteistyössä, yleisanalyysi oli tehtävä komission muista lähteistä saamien tietojen perusteella. Perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti komissio tarkasteli tätä varten eri tilastolähteitä. Perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti kerätyistä tuontitilastoista (14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta) saatiin parhaimmat käytettävissä olevat tiedot, joiden perusteella laskettiin unionin markkinoiden tuontimäärät ja -hinnat. Muita lähteitä, kuten Eurostatia, ei käytetty, koska tarkasteltavana olevaa tuotetta ei voitu erottaa muista samalla 8 numeron koodilla luokitelluista tuotteista.
3.2.2 Polkumyynnillä tapahtunut tuonti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana
(72)
14 artiklan 6 kohdan mukaisesta tietokannasta kävi ilmi, että Malesiasta ei ollut tuontia unionin markkinoille. Sen vuoksi pääteltiin, että polkumyynti Malesiasta ei jatkunut tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.
3.2.3 Näyttö polkumyynnin toistumisen todennäköisyydestä
(73)
Komissio tutki, onko polkumyynnin toistuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Tällöin tutkittiin seuraavat asiat: muihin kohteisiin suuntautuneen viennin hinta, tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Malesiassa sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus.
3.2.3.1 Vienti Malesiasta muihin kohteisiin
(74)
Koska Malesiasta ei tuotu putkien liitososia unionin markkinoille, komission oli käytettävä muuta maata koskevia tietoja. Yhdysvallat katsottiin soveltuvaksi, koska sen markkinat ovat samankokoiset kuin unionin markkinat, kotimaisia tuottajia on paljon mutta myös tuonnin osuus suuri, mistä syystä kyseiset markkinat ovat erittäin kilpaillut. Lisäksi Yhdysvallat on selkeästi suurin Malesiasta peräisin olevan viennin kohde, jonka osuus Malesian viennistä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana oli 87 prosenttia. Tällaista lähestymistapaa käytettiin jo niin edellisessä Malesiaa koskevassa tutkimuksessa kuin vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevassa arvioinnissa.
a) Normaaliarvo
(75)
Koska yksikään malesialainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä, normaaliarvo laskettiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti tarkastelupyynnössä annettujen tietojen perusteella eli arvioitujen tuotantokustannusten, joihin lisättiin 6 prosenttia myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia sekä voittoa, perusteella ilmaistuna prosentteina noudettuna lähettäjältä -tason kustannuksista. Edellä mainittua prosenttiosuutta pidetään kohtuullisena. Tätä tukee se, että ainoan tässä menettelyssä yhteistyössä toimineen yrityksen (TK Corporation) vastaava luku oli selvästi enemmän kuin 6 prosenttia.
b) Vientihinta
(76)
Koska yksikään malesialainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä, vientihinta laskettiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käyttämällä Malesiasta Yhdysvaltoihin suuntautuvan tarkasteltavana olevan tuotteen viennin hintoja, jotka saatiin Yhdysvaltojen tuontitilastoista.
c) Vertailu
(77)
Painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti putkien liitososien vientihinnan painotettuun keskiarvoon noudettuna lähettäjältä -tasolla.
(78)
Normaaliarvon ja vientihinnan välisen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin huomioon eroavuudet hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavissa tekijöissä perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tältä osin 75 kappaleessa mainitut myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä voittoprosentti laskettiin noudettuna lähettäjältä -tasolla eikä niihin sisältynyt sisämaarahti- ja merirahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannuksia.
d) Polkumyyntimarginaali tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla
(79)
Edellä kuvatun menettelyn, jota käytettiin myös ensimmäisessä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa, jolla niiden voimassaoloa jatkettiin, jäljempänä ’voimassa olevat toimenpiteet’, perusteella laskettu polkumyyntimarginaali oli 57,7 prosenttia.
3.2.3.2 Malesian tuotantokapasiteetti
(80)
Koska Malesiassa yksikään yritys ei toiminut yhteistyössä, tuotantokapasiteetista ja käyttämättömästä kapasiteetista ei toimitettu mitään tietoja. Pyynnössä esitetyt tiedot viittaavat siihen, että Malesiassa kapasiteettia on käytössä kaiken kaikkiaan noin 55 000 tonnia ja käyttämätöntä kapasiteettia on 27 000 tonnia. Tähän määrään johtavassa analyysissä oli jätetty pois muiden tuotteiden tuotantokapasiteetti, ja sitä pidettiin näin ollen kohtuullisena. Malesian 27 000 tonnin käyttämätön kapasiteetti vastaa noin 40 prosenttia unionin kokonaiskulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
3.2.3.3 Unionin markkinoiden houkuttelevuus
(81)
Kuten 65 kappaleessa selitetään, tärkeimpien tuotetta käyttävien tuotannonalojen maailmanlaajuisten markkinoiden kehityksen kannalta unionin markkinat ovat yksi putkien liitososien tärkeimmistä markkinoista, eikä tiedossa ole mitään, minkä perusteella voisi odottaa, että markkinat pienenisivät tai kasvaisivat merkittävässä määrin tulevina vuosina.
(82)
Tutkimus on osoittanut, että unionin tuottajien myyntihinnat unionin markkinoilla ovat korkeammat kuin Malesian vientihinnat muilla vientimarkkinoilla, varsinkin Yhdysvaltojen markkinoilla. Keskimääräinen unionin markkinahinta on 2 600 euroa/tonni, kun taas Yhdysvaltojen tilastojen mukaan keskimääräinen Yhdysvaltojen tuontihinta Malesiasta tulevalle tuonnille on 1 600 euroa/tonni. Näin ollen unionin markkinat olisivat houkuttelevat malesialaisille viejille, jos toimenpiteet kumotaan. Tämä on oleellista, kun otetaan huomioon Malesian käyttämätön kapasiteetti, mutta on myös muistettava, että tällä hetkellä 87 prosenttia Malesian viennistä suuntautuu Yhdysvaltoihin, jossa malesialaiset vientiä harjoittavat tuottajat myyvät huomattavasti alhaisempaan hintaan.
3.2.3.4 Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät
(83)
Edellä esitetyn perusteella on todennäköistä, että polkumyynti toistuu, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Todettiin, että Malesiasta Yhdysvaltoihin suuntautuva putkien liitososien myynti tapahtui polkumyynnillä ja että polkumyyntimarginaali oli 57,7 prosenttia.
(84)
Lisäksi Malesiassa oli unionin kulutukseen nähden merkittävä määrä käyttämätöntä kapasiteettia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Kun otetaan huomioon unionin hintataso, tämä kapasiteetti kohdistetaan todennäköisesti ainakin osittain unioniin suuntautuvaan vientiin, jos toimenpiteet kumotaan. Voidaan myös olettaa, että siinä tapauksessa suuri osuus Yhdysvaltoihin tapahtuvasta viennistä suunnataan unioniin, koska unionin markkinoiden hinnat ovat korkeammat kuin Yhdysvaltojen markkinoiden hinnat.
3.3 Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät
(85)
Edellä esitettyjen seikkojen eli korkeiden polkumyyntimarginaalien ja kyseisissä maissa käytettävissä olevan suuren käyttämättömän kapasiteetin sekä maiden suuren vientikapasiteetin ja unionin markkinoiden houkuttelevuuden perusteella voidaan päätellä, että polkumyynnillä Korean tasavallasta ja Malesiasta tapahtuva tuonti unioniin jatkuisi, jos toimenpiteiden annetaan raueta.
4. VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
4.1 Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä
(86)
Unionin tuotannonalalla ei tapahtunut mitään suuria rakenteellisia muutoksia verrattuna tilanteeseen, joka kuvattiin 3 kappaleessa mainitussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1001/ 2008. Unionissa 22 tuottajan tiedettiin valmistavan samankaltaista tuotetta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’.
(87)
Unionin kokonaistuotanto oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla noin 57 736 tonnia. Komissio päätyi tähän lukuun kaikkien unionin tuotannonalasta käytettävissä olevien tietojen perusteella eli otokseen kuuluneita yrityksiä koskevien tietojen ja pyynnön esittäjän toimittamien tietojen perusteella.
(88)
Tutkimuksessa otokseen kuuluneiden yritysten/yritysryhmien osuus unionin tuotannosta oli 49 prosenttia ja unionin myynnistä 45 prosenttia (ks. 15 kappale). Otoksesta saadut tiedot edustavat siten unionin tuotannonalaa.
4.2 Unionin kulutus
(89)
Komissio määritteli unionin kulutuksen seuraavien perusteella: i) unionin tuotannonalan myynnin määrä unionin markkinoilla pyynnön esittäjän toimittamien tietojen mukaan ja ii) tuonti kolmansista maista 14 artiklan 6 kohdan mukaisesta tietokannasta saatujen tietojen perusteella.
(90)
Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:
Taulukko 1
Unionin kulutus (tonnia)
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin kulutus yhteensä
55 497
62 426
58 941
59 992
Indeksi (2010 = 100)
100
112
106
108
Lähde: Pyynnön esittäjän toimittamat tiedot ja 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan tiedot.
(91)
Vuonna 2011 kulutus kasvoi 12 prosenttia vuoden 2010 tasosta. Kulutus laski uudelleen vuonna 2012 mutta pysyi vuoden 2010 tason yläpuolella (6 % kasvua). Vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana unionin kulutus väheni 8 prosenttia.
4.3 Tuonti asianomaisista maista
4.3.1 Asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus
Korean tasavalta
(92)
Komissio määritti tuonnin määrän 14 artiklan 6 kohdan mukaisesta tietokannasta saatujen tietojen perusteella. Tuonnin markkinaosuus määritettiin 14 artiklan 6 kohdan mukaisesta tietokannasta saatujen tietojen ja pyynnön esittäjän toimittamien tietojen perusteella.
(93)
Tuonti Korean tasavallasta unioniin kehittyi seuraavasti:
Taulukko 2
Tuontimäärä (tonnia) ja markkinaosuus
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Korean tasavallasta peräisin olevan tuonnin määrä (tonnia)
301
208
204
18
Indeksi
100
69
68
6
Markkinaosuus
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Indeksi
100
62
64
6
Lähde: Pyynnön esittäjän toimittamat tiedot ja 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan tiedot.
(94)
Tarkastelujaksolla tuonti Korean tasavallasta oli erittäin vähäistä verrattuna unionin kokonaiskulutukseen. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla määrä väheni edelleen 18 tonniin. Tuonti on ollut vähäistä sen jälkeen, kun alkuperäiset toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2002, mistä syystä sen voidaan katsoa johtuvan voimassa olevista polkumyyntitoimenpiteistä.
Malesia
(95)
Komissio määritti tuonnin määrän 14 artiklan 6 kohdan mukaisesta tietokannasta saatujen tietojen perusteella. Tuonnin markkinaosuus määritettiin 14 artiklan 6 kohdan mukaisesta tietokannasta saatujen tietojen ja pyynnön esittäjän toimittamien tietojen perusteella.
(96)
Tuonti Malesiasta unioniin kehittyi seuraavasti:
Taulukko 3
Tuontimäärä (tonnia) ja markkinaosuus
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Malesiasta peräisin olevan tuonnin määrä (tonnia)
19,4
0,03
0,27
0,13
Indeksi
100
0
1
1
Markkinaosuus
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Indeksi
100
0
1
1
Lähde: Pyynnön esittäjän toimittamat tiedot ja 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan tiedot.
(97)
Tarkastelujaksolla tuonti Malesiasta oli erittäin vähäistä verrattuna unionin kokonaiskulutukseen. Eniten (silti hyvin vähäinen määrä) tuotiin vuonna 2010 (19,4 tonnia), mutta vuoden 2010 jälkeen tuonti käytännöllisesti katsoen loppui. Tuonnin taso on vaihdellut sen jälkeen, kun alkuperäiset toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2002, mutta ei ole missään vaiheessa yltänyt tasolle, jolla se oli ennen toimenpiteiden käyttöönottoa. Tästä syystä voidaan katsoa, että tuonnin hyvin vähäinen määrä vuonna 2002 tapahtuneen alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen johtuu voimassa olevista polkumyyntitoimenpiteistä.
4.3.2 Asianomaisista maista tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus
Korean tasavalta
(98)
Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla se vähäinen määrä, jonka tutkimuksessa yhteistyössä toiminut yritys (TK Corporation) toi unioniin, tapahtui merkittävästi unionin tuotannonalan hintoja alhaisemmilla hinnoilla (CIF-hinta). Kuten 32 kappaleessa todetaan, on kuitenkin kyseenalaista, saapuivatko tavarat tosiasiallisesti unionin tullialueelle.
(99)
Joka tapauksessa tuonti Koreasta unioniin oli erittäin vähäistä, sillä sen osuus unionin markkinoista oli ainoastaan 0,03 prosenttia (ks. 32 kappale ja taulukko 2). Koska tuonnin määrä Korean tasavallasta unioniin oli vähäinen ja tuotelajeja on useita, tuotteen hintoja ei voitu käyttää hinnan alittavuuden määrittämiseen.
(100)
Sen vuoksi Komissio käytti sen sijaan Koreasta Yhdysvaltoihin ja muihin maihin suuntautuneen viennin hintoja määrittääkseen, mikä hinnan alittavuus olisi ollut, jos korealaiset yritykset myisivät kyseisillä hinnoilla unioniin.
(101)
Koska TK Corporationin maailmanlaajuinen vienti on noin 25-40 prosenttia Koreasta peräisin olevasta putkien liitososien kokonaisviennistä, sen myynnin katsottiin edustavan Korean vientimyyntiä. Näin ollen vertailussa käytettiin kyseisiä hintoja. Komissio oikaisi hintoja ylöspäin ottaakseen asianmukaisesti huomioon tulli-, lastaus- ja käsittelymaksut.
(102)
Näin laskettu hinnan alittavuuden marginaali oli 17 prosenttia Yhdysvaltoihin suuntautuneen myynnin osalta ja 10 prosenttia maailmanlaajuisen myynnin osalta.
Malesia
(103)
Yksikään malesialainen yritys ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. 14 artiklan 6 kohdan mukaisesta tietokannasta saatujen tilastotietojen perusteella tuonti unioniin oli tarkastelua koskevalla ajanjaksolla vähäistä (ks. taulukko 3). Koska tuonnin määrä Malesiasta unioniin oli vähäinen ja tuotelajeja on useita, tuotteen hintoja ei voitu käyttää hinnan alittavuuden määrittämiseen.
(104)
Tästä syystä komissio käytti hinnan alittavuuden määrittämiseen samaa menettelyä kuin aiemmassa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa eli vertasi keskenään Malesian vientihintoja Yhdysvaltoihin ja unionin markkinoiden myyntihintoja. Komissio oikaisi hintaa ottaakseen asianmukaisesti huomioon tulli-, lastaus- ja käsittelymaksut.
(105)
Näin laskettu hinnan alittavuuden marginaali oli 34 prosenttia Yhdysvaltoihin suuntautuneen myynnin osalta. Lisäksi komissio vertasi Malesiasta muihin maihin suuntautuneen myynnin hintoja, joiden osalta hinnan alittavuuden marginaali oli 28 prosenttia.
4.3.3 Kolmansista maista tuleva tuonti
(106)
Muista kolmansista maista tarkastelujaksolla unioniin tulleen tuonnin määrän ja markkinaosuuden kehitys sekä keskimääräiset tuontihinnat esitetään seuraavassa taulukossa.
Taulukko 4
Tuonti kolmansista maista
Maa
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kiinan kansantasavalta
Määrä (tonnia)
5 618
5 867
6 844
6 589
Indeksi
100
104
122
117
Markkinaosuus
10 %
9 %
12 %
11 %
Keskimääräinen hinta
1 125
1 261
1 544
1 426
Indeksi
100
112
137
127
Muut kolmannet maat
Määrä (tonnia)
11 668
12 938
11 630
12 036
Indeksi
100
111
100
103
Markkinaosuus
21 %
21 %
20 %
20 %
Keskimääräinen hinta
2 175
2 352
2 437
2 482
Indeksi
100
108
112
114
Kaikki kolmannet maat yhteensä asianomaisia maita lukuun ottamatta
Määrä (tonnia)
17 286
18 805
18 474
18 625
Indeksi
100
109
107
108
Markkinaosuus
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Keskimääräinen hinta
1 834
2 011
2 106
2 108
Indeksi
100
110
115
115
Lähde: 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.
(107)
Muista kolmansista maista kuin asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 31 prosenttia unionin kokonaiskulutuksesta. Tästä suurin markkinaosuus oli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevalla tuonnilla - 11 prosenttia unionin kokonaiskulutuksesta. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla muu merkittävä tuonti oli peräisin Thaimaasta (4 % unionin markkinoista), Vietnamista (3 %) ja Saudi Arabiasta (ei lainkaan tuontia vuonna 2010, 4 % unionin markkinoista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla).
(108)
Hinta, jolla tämä tuonti saapui unioniin, oli suhteellisen alhainen verrattuna keskimääräisiin unionin tuotannonalan hintoihin varsinkin Kiinan kansantasavallasta tulevan tuonnin kohdalla. Vaikka Kiinan kansantasavallasta tulevaan tuontiin sovelletaan 58,6 prosentin polkumyyntitullia, kyseisen tuonnin keskimääräinen hinta oli alhaisempi kuin unionin kotimainen hinta (ks. taulukko 4).
4.4 Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
4.4.1 Yleisiä huomioita
(109)
Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.
(110)
Vahinkoanalyysiä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit tarkastelupyyntöön sisältyvien tietojen sekä tilastojen perusteella. Tiedot koskivat kaikkia tiedossa olevia unionin tuottajia. Mikrotaloudelliset indikaattorit komissio arvioi otokseen valittujen unionin tuottajien kyselyvastauksissa olevien tietojen perusteella. Tiedot koskevat otokseen valittuja unionin tuottajia. Molempien tietosarjojen todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta.
(111)
Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttö, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä.
(112)
Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti. Mikrotaloudellisia indikaattoreita koskevat luvut perustuvat ainoastaan kahdelta otokseen kuuluneelta yritykseltä tai yritysryhmältä saatuihin todennettuihin tietoihin. Tästä syystä tiedot esitetään ainoastaan indeksoidussa muodossa, jotta varmistetaan tietojen luottamuksellisuus.
4.4.2 Makrotaloudelliset indikaattorit
4.4.2.1 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(113)
Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste yhteensä kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 5
Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotantomäärä (tonnia)
48 017
52 754
55 787
57 736
Indeksi
100
110
116
120
Tuotantokapasiteetti (tonnia)
179 912
180 364
180 364
180 364
Indeksi
100
100,3
100,3
100,3
Kapasiteetin käyttöaste
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Indeksi
100
110
116
120
Lähde: Pyyntö.
(114)
Tuotantomäärä nousi 20 prosenttia tarkastelujakson aikana. Koska unionin kulutus kasvoi vain 8 prosenttia samalla ajanjaksolla, jäljelle jäävä osuus tuotannosta suunnattiin vientiin.
(115)
Kapasiteetin käyttöaste näyttää olleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla alhainen (32 %). Edellä olevassa taulukossa ilmoitettu kapasiteetti perustui tämän teollisuudenalan tavanomaisen käytännön ja aiemmissa menettelyissä käytetyn menetelmän mukaisesti teoreettiseen enimmäiskapasiteettiin (kolmivuorotyö, 6 pv/vko ja 48 vko/v). Tosiasiallisesti tuotannonala toimii kuitenkin kaksivuorotyön pohjalta viitenä päivänä viikossa ja 48 viikkoa vuodessa. Tästä syystä ilmoitettu kapasiteetti ei välttämättä kuvasta tarkoin tosiasiallista kapasiteettia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.
(116)
Kapasiteetin käyttöaste nousi jonkin verran tarkastelujaksolla. Käyttöasteen nousu 20 prosentilla heijastaa tuotannon määrän kasvua tarkastelujaksolla.
4.4.2.2 Myyntimäärä ja markkinaosuus
(117)
Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 6
Myyntimäärä ja markkinaosuus
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Myyntimäärä unionin markkinoilla (tonnia)
38 185
43 414
40 262
41 350
Indeksi
100
114
105
109
Markkinaosuus
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Indeksi
100
101
99
100
Lähde: Pyyntö.
(118)
Myyntimäärä unionin markkinoilla nousi 14 prosenttia vuonna 2011 verrattuna vuonna 2010 myytyihin määriin. Tämän jälkeen myyntimäärät laskivat 41 350 tonniin, mikä tarkoitti 9 prosentin kasvua tarkastelujaksolla.
(119)
Unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi tarkastelujakson aikana melko vakaana.
4.4.2.3 Kasvu
(120)
Unionin kulutuksen kohtuullisen kasvun myötä (+ 8 %) unionin tuotannonalan myynti kasvoi tarkastelujaksolla 9 prosenttia.
4.4.2.4 Työllisyys ja tuottavuus
(121)
Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 7
Työllisyys ja tuottavuus
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Työntekijöiden lukumäärä
1 064
1 022
979
957
Indeksi
100
96
92
90
Tuottavuus (yksikköä/työntekijä)
45
52
57
60
Indeksi
100
114
126
134
Lähde: Pyyntö.
(122)
Tarkastelujaksolla työntekijöiden määrä laski asteittain 10 prosenttia. Koska samanaikaisesti tuotanto kasvoi, unionin työvoiman tuottavuus, mitattuna tuotoksena (tonnia) työntekijää kohti vuodessa, nousi 34 prosenttia vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.
4.4.3 Mikrotaloudelliset indikaattorit
4.4.3.1 Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät
(123)
Otokseen valittujen unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 8
Myyntihinnat unionissa
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionissa kokonaismarkkinoilla (euroa/tonni)
2 500-3 000
2 500-3 000
2 400-2 900
2 300-2 800
Indeksi
100
100
98
94
Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (euroa/tonni)
3 500-4 000
3 300-3 800
3 400-3 900
3 300-3 800
Indeksi
100
94
97
94
Lähde: Otokseen valittujen yritysten todennetut tiedot.
(124)
Myyntihinnat unionissa pienenivät 6 prosenttia tarkastelujaksolla. Hinnat pysyivät suhteellisen vakaina vuosina 2010-2012 välillä, ja suurin lasku tapahtui vuoden 2011 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.
(125)
Koska tuotannossa kiinteillä kuluilla on suuri merkitys, tuotannon kasvu 20 prosentilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla johti tuotannon yksikkökustannusten pienenemiseen. Keskimääräinen yksikkömyyntihinta laski vastaavasti.
4.4.3.2 Työvoimakustannukset
(126)
Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 9
Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Keskipalkka työntekijää kohti (euroa)
45 000-50 000
50 000-55 000
51 000-56 000
52 000-57 000
Indeksi
100
107
108
110
Lähde: Otokseen valittujen yritysten todennetut tiedot.
(127)
Työntekijäkohtaisten keskimääräisten työvoimakustannusten suuntaus oli tarkastelujaksolla kasvava. Vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana keskimääräiset työvoimakustannukset nousivat 10 prosenttia.
4.4.3.3 Varastot
(128)
Otokseen valittujen unionin tuottajien varastojen tasot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 10
Varastot
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Loppuvarastot (tonnia)
5 500-6 000
5 000-5 500
5 600-6 100
6 000-6 500
Indeksi
100
93
104
111
Loppuvarastot prosentteina tuotannosta
25 %-30 %
20 %-25 %
21 %-26 %
22 %-27 %
Indeksi
100
79
83
87
Lähde: Otokseen valittujen yritysten todennetut tiedot.
(129)
Loppuvarastot laskivat ensin 7 prosenttia vuonna 2011 verrattuna vuoteen 2010 ja kasvoivat sitten tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 11 prosenttia verrattuna vuoteen 2010. Tuotannon tasoon verrattuna loppuvarastot laskivat 13 prosenttia vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.
4.4.3.4 Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti
(130)
Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 11
Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Riippumattomille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)
- 20 %- - 15 %
- 15 %- - 10 %
- 10 %- - 5 %
- 14 %- - 9 %
Indeksi
100
118
151
133
Kassavirta (euroa)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Investoinnit (euroa)
100
115
112
105
Investointien tuotto
- 25 %- - 20 %
- 45 %- - 40 %
- 40 %- - 35 %
- 45 %- - 40 %
Indeksi
100
81
64
80
Lähde: Otokseen valittujen yritysten todennetut tiedot.
(131)
Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta.
(132)
Tarkastelujaksolla unionin tuotannonala kärsi huomattavia tappioita. Vuonna 2010 tuotannonalan tappiot olivat - 20 %- - 15 %. Vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä tappiot vähenivät 33 prosenttia, mutta tulos säilyi siitä huolimatta negatiivisena tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (- 14 %- - 9 %). Nettokassavirta on unionin tuottajien kyky rahoittaa itse toimintaansa. Nettokassavirta oli positiivinen vuonna 2010. Se laski yhtäkkiä vuonna 2011 ja muuttui negatiiviseksi pysyen negatiivisena tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(133)
Investointien suuntaus oli nouseva. Verrattuna vuoteen 2010 investoinnit kasvoivat 15 prosenttia vuonna 2011 ja 12 prosenttia vuonna 2012 ja pysyivät 5 prosenttia vuoden 2010 tasoa suurempina tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(134)
Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Se oli - 25 %- - 20 % vuonna 2010 ja laski sitten noin - 45 %- - 40 %:iin, missä se pysyi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
4.4.3.5 Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä
(135)
Koska tuonti asianomaisista maista väheni merkittävästi ja oli vähäistä tarkastelujaksolla (ks. taulukko 2 ja 3), polkumyyntimarginaalin merkittävyyttä ei voida arvioida. Kun kuitenkin otetaan huomioon jäljempänä 136-144 kappaleessa esitetty arviointi, unionin tuotannonalan tilanteen todettiin olevan edelleen vaikea ja haavoittuva.
4.5 Unionin tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät
(136)
Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1001/2008 pääteltiin, että Korean tasavallasta ja Malesiasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa vuonna 2002 käyttöönotetut polkumyyntitullit johtivat ainoastaan osittaiseen unionin tuotannonalan elpymiseen. Edellistä tarkastelua koskevan tarkastelujakson (tammikuu 2002-kesäkuu 2007) aikainen vahinkoindikaattoreiden (myönteinen) kehitys johtui suuressa määrin kysynnän kasvusta vuosina 2007 ja 2008.
(137)
Vuoden 2008 jälkeen unionin tuotannonalan tilanne kuitenkin huononi merkittävästi (verrattuna vuosien 2007 ja 2008 tilanteeseen). Kehitys johtui pääasiassa kysynnän pienenemisestä vuoden 2008 jälkeen.
(138)
Jotkin indikaattorit ovat kehittyneet myönteisesti vuodesta 2010 lähtien. Esimerkiksi unionin tuotanto kasvoi vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana 20 prosenttia. Kasvu johtui osittain unionin kulutuksen kasvusta, joka oli kyseisenä ajanjaksona 8 prosenttia. Tuotannon kasvu johti korkeampaan kapasiteetin käyttöasteeseen, joka kasvoi yli 20 prosenttia. Unionin tuotannonalan myyntimäärä kasvoi 9 prosenttia, mikä vastaa unionin kulutuksen kasvua, jolloin unionin yritysten markkinaosuus säilyi ennallaan. Koska työntekijöiden määrää oli vähennettiin 10 prosenttia, myös tuottavuus nousi (34 %).
(139)
Kapasiteetin käyttöaste oli kuitenkin alhainen. Tämä selittyy osittain sillä, että olemassa oleva infrastruktuuri oli suunniteltu käytettäväksi kolmivuorotyössä kuutena päivänä viikossa, ja enimmäiskapasiteetti laskettiin sen mukaisesti. Tarkastelujaksolla unionin tuotannonalalla tehtiin työtä kuitenkin kaksivuorotyössä viitenä päivänä viikossa.
(140)
Koska kiinteät kustannukset muodostavat merkittävän osan tuotantokustannuksista, unionin tuotannonala pysyi suuressa määrin tappiollisena tarkastelujaksolla. Vaikka taloudelliset tulokset paranivatkin 30 prosenttia vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, tappiot olivat silti merkittävät tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (- 14 %- - 9 %).
(141)
Nämä huomattavat tappiot yhdessä huomattavan negatiivisen kassavirran kanssa ovat tärkeitä indikaattoreita, jotka todistavat unionin tuotannonalan haavoittuvaisuuden.
(142)
On syytä huomata, että neuvoston asetuksessa (EU) N:o 78/2013, jolla otettiin käyttöön polkumyyntitoimenpiteet tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa Venäjältä ja Turkista, unionin tuotannonalan todettiin kärsineen vahinkoa ja olevan vaikeassa taloudellisessa tilanteessa. Kyseisestä menettelyä koskeva tarkastelujakso kattoi tammikuun 2008 ja syyskuun 2011 välisen ajan ja on siten osittain päällekkäinen tätä tutkimusta koskevan tarkastelujakson kanssa (14).
(143)
Edellä mainitulla asetuksella käyttöön otetuilla toimenpiteillä näyttää olleen myönteinen vaikutus, sillä useat vahinkoindikaattorit (esimerkiksi tuotanto, kapasiteetin käyttöaste, kannattavuus, tuottavuus ja kulutus) osoittavat myönteistä kehitystä. Kuten tässä tutkimuksessa on osoitettu, unionin tuotannonala ei ole kuitenkaan täysin toipunut aiemmasta polkumyynnistä.
(144)
Näin ollen komissio katsoo, että unionin tuotannonalan tilanne on edelleen haavoittuva ja tietyissä suhteissa kaukana siitä tasosta, jonka sen olisi voinut odottaa saavuttavan, jos se olisi kokonaan toipunut alkuperäisessä tutkimuksessa todetusta vahingosta.
5. VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
5.1 Arvioitujen tuontimäärien ja -hintojen vaikutukset, jos toimenpiteet kumotaan
(145)
Komissio toteaa 85 kappaleessa, että toimenpiteiden kumoaminen johtaisi todennäköisesti asianomaisista maista tulevan polkumyynnin toistumiseen.
(146)
Tutkimus on osoittanut, että unionin tuotannonalan tilanne on haavoittuva. Vaikka tilanne paranikin hiukan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, unionin tuotannonala ei tuottanut voittoa missään vaiheessa tarkastelujaksolla.
(147)
Sen vuoksi asianomaisista maista tulevan polkumyynnin mahdollinen toistuminen pahentaisi unionin tuotannonalan epävarmaa tilannetta. Kyseisen tuonnin epäillään valtaavan unionin tuotannonalan markkinaosuuden unionin markkinoilla. Tämä johtaisi entistä alhaisempaan unionin tuotannonalan kapasiteetin käyttöasteeseen, mikä on yksi tärkeimmistä unionin tuotannonalan negatiivisiin tuloksiin tarkastelujaksolla vaikuttaneista tekijöistä.
(148)
Polkumyynnin mahdollinen toistuminen aiheuttaisi unionin tuotannonalalle lisää hintapaineita, mikä puolestaan myötävaikuttaisi unionin tuotannonalan taloudellisten tulosten heikkenemiseen entisestään.
(149)
Sen vuoksi komissio katsoo, että Korean tasavaltaan ja Malesiaan kohdistuvien toimenpiteiden kumoaminen erittäin todennäköisesti johtaisi näistä maista tulevan polkumyynnin toistumiseen, mikä taas aiheuttaisi painetta alentaa unionin tuotannonalan hintoja, vähentäisi sen myyntimääriä ja markkinaosuutta sekä pahentaisi sen taloudellista tilannetta. Korean tasavaltaan ja Malesiaan kohdistuvien toimenpiteiden kumoaminen johtaisi sen vuoksi todennäköisesti vahingon toistumiseen, mikä todennäköisesti pahentaisi unionin tuotannonalan jo nyt hankalaksi todettua tilannetta.
6. UNIONIN ETU
(150)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tarkasteli, olisiko Korean tasavaltaan ja Malesiaan kohdistuvien voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden jatkaminen kokonaisuudessaan unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien, tukkukauppiaiden ja käyttäjien edut.
(151)
Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
(152)
Alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin, ettei toimenpiteiden käyttöönotto ole unionin edun vastaista. Koska kyseessä on tarkastelua koskeva tutkimus ja toimenpiteet ovat olleet voimassa vuodesta 2002 lähtien, analyysissä voidaan arvioida voimassa olevien toimenpiteiden mahdollisia kielteisiä vaikutuksia eri osapuoliin.
(153)
Tällä perusteella tutkittiin, oliko polkumyynnin toistumista ja vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että toimenpiteiden voimassa pitäminen ei ole unionin edun mukaista.
6.1 Unionin tuotannonalan etu
(154)
Vaikka voimassa olevat polkumyyntitoimenpiteet estivät polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin unionin markkinoille, unionin tuotannonala on vaikeassa tilanteessa, kuten eräiden keskeisten vahinkoindikaattorien negatiiviset suuntaukset osoittavat.
(155)
Jos toimenpiteiden annetaan raueta, on todennäköistä, että asianomaisista maista peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä lisääntyisi huomattavasti. Tällainen tuonti johtaisi todennäköisesti muun muassa markkinaosuuden menetyksiin, myyntihintojen laskuun, kapasiteetin käyttöasteen pienenemiseen ja yleisesti ottaen unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemiseen.
(156)
Sen vuoksi komissio katsoo, että Korean tasavaltaan ja Malesiaan kohdistuvien polkumyyntitoimenpiteiden pitäminen voimassa ei olisi vastoin unionin tuotannonalan etua.
6.2 Etuyhteydettömien tuojien ja käyttäjien etu
(157)
Alkuperäisessä tutkimuksessa havaittiin, että toimenpiteiden käyttöönotolla ei todennäköisesti ole vakavaa kielteistä vaikutusta unionin tuojien ja käyttäjien tilanteeseen. Yksikään tuoja tai käyttäjä ei toiminut yhteistyössä tässä tutkimuksessa. Koska ei ole näyttöä siitä, että voimassa olevat toimenpiteet ovat merkittävästi vaikuttaneet näihin ryhmiin, voidaan päätellä, ettei toimenpiteiden jatkamisella ole merkittävää kielteistä vaikutusta unionin tuojiin ja käyttäjiin.
6.3 Unionin etua koskevat päätelmät
(158)
Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, ettei mistään pakottavasta syystä ole unionin edun mukaista olla ottamatta käyttöön toimenpiteitä Korean tasavallasta ja Malesiasta tulevien putkien liitososien tuonnissa.
7. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
(159)
Edellä esitettyjen päätelmien perusteella katsotaan perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, että Korean tasavallasta ja Malesiasta peräisin olevien tiettyjen putkien liitososien tuontiin sovellettavat polkumyyntitoimenpiteet olisi pidettävä voimassa.
(160)
Tässä tutkimuksessa on kuitenkin osoitettu, että unionin tuotannonalan yleinen tilanne on vähitellen parantumassa, ja Venäjältä ja Turkista peräisin olevan samankaltaisen tuotteen tuontiin sovellettavien lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotolla vuonna 2013 (ks. 5 kappale) vaikuttaa niin ikään olleen myönteinen vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen, kuten 143 kappaleessa selitetään. Näin ollen kattavan vahinkoanalyysin perusteella sekä toimenpiteiden voimassa ollessa tapahtuvan todennäköisen markkinakehityksen johdosta arvioitiin, että vähemmän kuin viisi vuotta kestävän ajanjakson pitäisi riittää unionin tuotannonalan taloudellisen ja rahoituksellisen aseman lopulliseen toipumiseen.
(161)
Unionin tuotannonalan tilannetta ja vahinkoanalyysiä ei myöskään voida arvioida pelkästään Korean tasavallasta ja Malesiasta tulevan (mahdollisen) tuonnin perusteella - unionin tuotannonalaan vaikuttavat myös muu tuonti ja tähän tuontiin sovellettavat toimenpiteet, varsinkin edellä mainitut Venäjään ja Turkkiin kohdistuvat toimenpiteet.
(162)
Sen vuoksi katsotaan, että ottaen huomioon tämän tapauksen erityiset olosuhteet toimenpiteiden voimassaoloa ei poikkeuksellisesti pitäisi jatkaa perusasetuksessa säädetyllä täydellä viiden vuoden ajanjaksolla vaan niiden voimassaolon pitäisi päättyä samaan aikaan kuin Turkista ja Venäjältä peräisin olevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden voimassaolon. Toimenpiteiden voimassaolon yhtenäistäminen mahdollistaisi myös sen, että mahdollisten polkumyyntikäytäntöjen vaikutusta unionin tuotannonalaan voidaan myöhemmin tutkia kattavasti ja johdonmukaisesti, jos tällainen tutkimus osoittautuu tulevaisuudessa tarpeelliseksi.
(163)
Venäjältä ja Turkista peräisin olevien putkien liitososien tuontiin tällä hetkellä sovellettavien toimenpiteiden voimassaolo päättyy 29 päivänä tammikuuta 2018. Näin ollen Korean tasavallasta ja Malesiasta peräisin olevien putkien liitososien tuontiin sovellettavat lopulliset polkumyyntitoimenpiteet olisi yhtenäistettävä kyseisten toimenpiteiden kanssa, ja niiden voimassaolon olisi päätyttävä samaan aikaan.
(164)
Teräksisten tyssähitsauksessa käytettävien liitososien valmistajien etuja valvova järjestö Defence Committee of the Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union on yhtä mieltä siitä, että ehdotettu toimenpiteiden voimassaolon päättymispäivä mahdollistaisi yhtenäisen tarkastelumenettelyn tulevaisuudessa, jos tällaista pyydetään, ja siten useista maista tulevaa tuontia käsittävän kattavan polkumyynti- ja vahinkoanalyysin. Se väitti kuitenkin, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuonti kaikista maista on lisääntynyt voimakkaasti ja että kyseisen tuonnin keskimääräinen hinta on laskenut jyrkästi. Tämä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeinen kehitys on väitetysti johtanut unionin tuotannonalan tilanteen heikkenemiseen, minkä vuoksi olosuhteet eivät ole enää sellaiset, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto lyhyemmäksi ajanjaksoksi kuin viideksi vuodeksi olisi perusteltua.
(165)
Komissio huomauttaa, että väite tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeisestä kehityksestä (eli tuonnin lisääntyminen alhaisemmilla hinnoilla) perustuu julkisesti saatavilla oleviin Eurostatin tietoihin, joihin sisältyy tuotelajeja, jotka eivät kuulu tämän tutkimuksen piiriin. Komission käytettävissä olevat tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeiset tuontitilastot, jotka koskevat vain tarkasteltavana olevaa tuotetta, osoittavat sen sijaan, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen tuonti on vähentynyt 10-15 prosenttia, joskin kyseisen tuonnin keskimääräinen hinta on niin ikään alentunut (15-20 %). Muun unionin tuotannonalan tilannetta koskevan näytön puuttuessa komissio katsoo, että tarkasteltavana olevan tuotteen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeinen kehitys ei muuta komission päätelmiä siitä, mikä on asianmukaisen ajanjakso lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaololle (ks. 160-163 kappale). Sen vuoksi tämä väite hylätään.
(166)
Ottaen huomioon polkumyynnin ja vahingon toistumisen todennäköisyydestä tehdyt päätelmät katsotaan siksi, että neuvoston asetuksella (EY) N:o 1001/2008, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EU) N:o 363/2010, voimassa pidetyt Korean tasavallasta ja Malesiasta peräisin olevien putkien liitososien tuontiin sovellettavat voimassa olevat polkumyyntitoimenpiteet pidetään voimassa 29 päivään tammikuuta 2018.
(167)
Perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustettu komitea ei antanut lausuntoa,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa sellaisia Korean tasavallasta ja Malesiasta peräisin olevia, raudasta tai teräksestä (ei kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä) valmistettuja putkien liitos- ja muita osia (muut kuin valetut osat, laipat ja kierteitetyt osat), joiden suurin ulkoläpimitta on enintään 609,6 millimetriä ja joita käytetään tyssähitsauksessa tai muihin tarkoituksiin ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ja ex 7307 99 80 (Taric-koodit 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 ja 7307998098).
2. Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten tuottamien 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden osalta seuraava:
Maa
Yritys
Tulli (%)
Taric-koodit
Malesia
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Kaikki muut yritykset
75,0
A999
Korean tasavalta
Kaikki yritykset
44,0
-
3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sen voimassaolo päättyy 29 päivänä tammikuuta 2018.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 2 päivänä joulukuuta 2014.