РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2015/501 НА КОМИСИЯТА
от 24 март 2015 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от Китайската народна република и Тайван
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с държавите членки,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
На 26 юни 2014 г. Европейската комисия („Комисията“) започна антидъмпингово разследване по отношение на вноса в Съюза на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от Китайската народна република (КНР) и Тайван („засегнатите държави“) въз основа на член 5 от основния регламент. Тя публикува известие за започване на процедура в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване“).
(2)
Комисията започна разследването вследствие на жалба, подадена на 13 май 2014 г. от Eurofer („жалбоподателя“) от името на подалите жалба производители на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани от Съюза. Жалбоподателят представлява около 50 % от общото производство на Съюза на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани. В жалбата се съдържаше доказателствен материал за дъмпинг и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за започване на разследване.
(3)
На 14 август 2014 г. Комисията започна антисубсидийно разследване във връзка с вноса в Съюза на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от КНР, както и отделно разследване. Тя публикува известие за започване на антисубсидийна процедура в Официален вестник на Европейския съюз (3).
1.2. Регистрация
(4)
Вследствие на искане от страна на жалбоподателя, подкрепено с необходимите доказателства, на 15 декември 2014 г. Комисията прие Регламент за изпълнение (ЕС) № 1331/2014 (4), с който се въвежда регистрационен режим за вноса на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от КНР и Тайван, считано от 17 декември 2014 г.
1.3. Заинтересовани страни
(5)
В известието за започване Комисията прикани заинтересованите страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването. Освен това Комисията изрично информира жалбоподателя, други известни производители от Съюза, известните производители износители, компетентните органи на Китай и на Тайван, известните вносители, доставчиците и ползвателите, търговците, както и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, за започването на разследването и ги прикани да вземат участие. Комисията също така уведоми производителите в Съединените американски щати (САЩ) и Южна Африка за започването на процедурата и ги прикани да вземат участие. В известието за започване Комисията уведоми заинтересованите страни, че предвижда да използва САЩ като трета държава с пазарна икономика („държавата аналог“) по смисъла на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(6)
Заинтересованите страни имаха възможността да изразят становището си относно започването на разследването и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури.
а) Извадка
(7)
В известието за започване Комисията посочи, че може да изготви извадка от заинтересованите страни в съответствие с член 17 от основния регламент.
Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(8)
В известието за започване Комисията посочи, че е направила временен подбор на извадка от производители от Съюза. Комисията подбра тази извадка въз основа на обема на производството. Тази извадка се състоеше от четирима производители от Съюза. Включените в извадката производители от Съюза съставляваха около 50 % от обема на производството. Комисията прикани заинтересованите страни да изложат коментарите си по временната извадка. Тъй като не бяха получени коментари по отношение на временната извадка, тя беше потвърдена. Извадката е представителна за промишлеността на Съюза.
Изготвяне на извадка от вносители
(9)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако случаят е такъв - да направи подбор на такава извадка, Комисията прикани несвързаните вносители да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(10)
Тридесет и един несвързани вносители предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четирима несвързани вносители въз основа на най-големия обем на внос в Съюза. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент всички известни вносители, които са засегнати, бяха консултирани във връзка с подбора на извадката.
(11)
Бяха получени коментари по отношение на структурата на собствеността на един от избраните вносители. Заинтересованите страни заявиха, че един вносител не следва да бъде включен в извадката, тъй като е свързан с производител от Съюза. Този вносител обаче не е бил свързан с нито един от производителите на Съюза през разследвания период, а едва впоследствие става свързан. Освен това понятието „несвързан вносител“ означава, че не е свързан с производители износители. Даден несвързан вносител всъщност може да бъде свързан с производител от Съюза.
Изготвяне на извадка от производители износители в Тайван
(12)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако случаят е такъв - да направи подбор на такава извадка, Комисията прикани всички производители износители в Тайван да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към представителството на Тайван към ЕС с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(13)
Общо девет предполагаеми производители износители в засегнатата държава предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четири дружества (три от които са свързани) въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации и с всички известни производители износители, които са засегнати, и с компетентните органи на засегнатата държава относно подбора на извадката. Не бяха получени коментари.
(14)
Разследването показа, че две включени в извадката дружества и двe оказали съдействие дружества, невключени в извадката, не отговарят на определението за производител износител, тъй като те действат само като преработващи центрове и използват разглеждания продукт като суровина в производството си. Беше установено, че тези дружества не разполагат със съоръжения за горещо или студено валцуване и тяхната добавена стойност е незначителна в сравнение с разходите за техните суровини. В действителност те купуват и продават различни видове от разглеждания продукт (вж. съображения 26 - 28 по-долу).
(15)
Едно от тези дружества обаче е свързано с включен в извадката производител износител. Поради това в разследването това дружество бе разгледано като принадлежащо към посочената група от дружества. След изключване от извадката на дружеството, което не отговаряше на определението за производител износител, оставащата извадка представлява поне около 48 % от общия обем на износа от Тайван за Съюза и около 80 % от продажбите на вътрешния пазар в Тайван. Поради това извадката все още е представителна.
(16)
Комисията изключи другите три дружества от изчисленията на индивидуалния дъмпингов марж и на равнището на отстраняване на вреда. В резултат на това за тези три дружества не е установена митническа ставка.
Индивидуално разглеждане
(17)
Един производител износител от Тайван поиска и му беше предоставено индивидуално разглеждане съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент.
Изготвяне на извадка от производители износители в КНР
(18)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако случаят е такъв - да направи подбор на такава извадка, Комисията прикани всички производители износители в КНР да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към компетентните органи на КНР с молба да посочат и/или да се свържат с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(19)
Осем производители износители в КНР предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четири дружества, принадлежащи към две групи, въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации с всички известни производители износители, които са засегнати, и с компетентните органи на засегнатата държава относно подбора на извадката. Не бяха получени коментари.
б) Формуляри за заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ), за производителите износители в КНР
(20)
За целите на прилагането на член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент Комисията изпрати формуляри за заявление за ТДПИ на всички оказали съдействие производители износители в КНР, избрани да бъдат включени в извадката, на невключените в извадката оказали съдействие производители износители, изразили желание да подадат заявление за индивидуално разглеждане съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент, на известните сдружения на производители износители, както и на компетентните органи на КНР. Нито един от производителите износители не е поискал ТДПИ.
в) Въпросник
(21)
Комисията изпрати въпросници на включените в извадката китайски и тайвански производители износители, на производителите износители, които желаят да подадат заявление за индивидуално разглеждане, на производителите в две потенциални държави аналог, както и на включените в извадката производители от Съюза, на включените в извадката несвързани вносители, както и на всички ползватели, които са заявили своя интерес.
(22)
Отговори на въпросниците бяха получени от четирима включени в извадката китайски производители износители, от четирима включени в извадката тайвански производители износители (включително двама тайвански производители износители, които се оказа, че не са производители износители), един тайвански производител износител, поискал индивидуално разглеждане, двама производители от САЩ (държава аналог), четиримата включени в извадката производители от Съюза, четирима включени в извадката несвързани вносители и шестима ползватели.
г) Проверки на място
(23)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в съответствие с член 16 от основния регламент в помещенията на следните дружества:
Производители от Съюза
-
Acciai Speciali Terni S.P.A., Terni, Италия
-
Acerinox Europa SAU, Palmones-Los Barrios и Madrid, Испания
-
Aperam Stainless Europe, La Plaine Saint Denis, Франция.
Свързан стоманопреработващ център на Acciai Speciali Terni S.P.A.
-
Terninox, Ceriano Laghetto, Италия.
Жалбоподател
-
Eurofer, Brussels, Белгия.
Производители износители в Тайван
-
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei
-
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung
-
YC Inox Co., Ltd., Chang-Hua Hsien
-
Yieh Mau Corporation, Kaohsiung
-
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung.
Производители износители в КНР
-
Baosteel Stainless Co., Ltd, Shanghai
-
Ningbo Baoxin Stainless Co., Ltd, Ningbo
-
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Taiyuan.
Свързан вносител в Съюза
-
Baosteel Europe GmbH, Hamburg, Германия.
(24)
Комисията проведе изслушвания, включително изслушвания със служителя по изслушванията с производители износители, сдружения и вносители.
1.4. Разследван период и разглеждан период
(25)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2013 г. („разследвания период“). Тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, бяха разгледани за периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(26)
Разглежданият продукт е плосковалцувани продукти от неръждаеми стомани, само студеновалцувани, понастоящем класирани в кодове по КН 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 и 7220 20 89, и с произход от Китай и Тайван („разглежданият продукт“).
(27)
Студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани се използват за широка гама от приложения, например за производство на домакински уреди (например вътрешността на перални машини и съдомиялни), заварени тръби, медицински изделия, както и в хранително-вкусовата и автомобилната промишленост.
(28)
При разследването бе установено, че всичките различни видове на разглеждания продукт имат едни и същи основни физически, химически и технически характеристики и като цяло са използвани за едни и същи цели.
2.2. Сходен продукт
(29)
Установено бе, че студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, и студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани, произвеждани и продавани в засегнатите държави и в държавата аналог, по същество имат едни и същи физически, химически и технически характеристики и същите видове основна употреба като студеновалцуваните плоски продукти от неръждаема стомана, произвеждани в засегнатите държави и продавани за износ за Съюза. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
2.3. Твърдения относно обхвата на продукта
(30)
Някои заинтересовани страни заявиха, че някои видове на продукта (включително тесните и прецизните ленти) следва да бъдат изключени от обхвата на разследването, тъй като производителите от Съюза не са в състояние да снабдяват изцяло тези пазарни сегменти. Промишлеността на Съюза обаче предостави доказателства, че те в действителност са в състояние да снабдяват изцяло тези пазарни сегменти.
(31)
По отношение на прецизните ленти същите страни също така заявиха, че генерална дирекция „Конкуренция“ на Европейската комисия е решила да изключи този вид на продукта от съответния продуктов пазар в своя анализ по дело за сливане Outokumpu/INOXUM (5). Въпреки това определянето на пазара съгласно дело за сливане се съсредоточава върху взаимозаменяемостта от гледна точка на търсенето и предлагането. При антидъмпингова процедура пазарът се определя от физическите характеристики на продукта, предмет на разследването. Поради това в дадена антидъмпингова процедура видовете на продукта може да се различават по отношение на някои параметри (широчина, отклонения, механични свойства). Освен това този вид на продукта е включен в разследването още от самото му начало, тъй като в хода на подкрепата за започване на процедура бе установен контакт с производители на прецизни ленти от Съюза.
(32)
Поради това Комисията отхвърли твърдението и запази непроменен продуктовия обхват на разследването.
3. ДЪМПИНГ
3.1. КНР
3.1.1. Нормална стойност
3.1.1.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(33)
Съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент Комисията определя нормалната стойност в съответствие с член 2, параграфи 1 - 6 от посочения регламент за производителите износители в КНР, които твърдяха и показаха, че отговарят на критериите по член 2, параграф 7, буква в) от същия регламент и на които съответно може да се предостави ТДПИ.
(34)
За да може да определи дали са изпълнени критериите по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, Комисията потърси необходимата информация, като поиска от засегнатите производители износители да попълнят формуляр за заявление за ТДПИ. Нито един от производителите износители не поиска ТДПИ.
3.1.1.2. Държава аналог
(35)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, беше определена въз основа на цената в трета държава с пазарна икономика. За тази цел трябваше да бъде избрана държава аналог.
(36)
В известието за започване Комисията уведоми заинтересованите страни, че предвижда да използва САЩ като подходяща държава аналог, и прикани заинтересованите страни да представят коментари.
(37)
Комисията се свърза с няколко потенциални държави аналог (Индия, Южна Африка, Южна Корея, Тайван и САЩ) и въз основа на получената информация поиска от 32 известни производители на сходния продукт в Южна Африка, Южна Корея и САЩ да предоставят информация. Информация за производители от Индия не бе получена, поради което Индия не можеше да бъде разгледана като потенциална държава аналог. Тайван е предмет на същото разследване, поради което за тази цел беше разгледана информацията, предоставена от разследваните производители.
(38)
Само двама производители от САЩ са отговорили на въпросника за производители от държавата аналог. Поради това Комисията трябваше да избира между САЩ и Тайван.
(39)
В САЩ има поне четирима големи производители на сходния продукт (трима са вертикално интегрирани, а единият не е) и общото производство и потребление са сравними с тези на КНР. В Тайван има една голяма, вертикално интегрирана група от производители, която е водеща на пазара, независимо че има няколко малки производители, които не са интегрирани. Производственият процес в САЩ е сходен с този в Тайван и поне с този на някои производители износители в КНР. Използваните в САЩ и Тайван суровини са предимно същите. В САЩ има антидъмпингови мита срещу Япония, Южна Корея и Тайван, а в Тайван - срещу КНР и Южна Корея. Вносът на сходния продукт в САЩ и Тайван обаче е значителен, като представлява съответно 17 и 37 % от тяхното общо потребление през разследвания период. Основните държави износители в САЩ включват: Мексико, КНР, Тайван, Франция, Финландия, Япония и Германия, а в Тайван: КНР, Южна Корея, Япония, Финландия и Виетнам.
(40)
На фона на тези обстоятелства се счита, че САЩ е по-подходяща за държава аналог поради две основни причини:
i)
докато в САЩ пазарът е много конкурентен, в Тайван пазарът и цените на студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани зависят до голяма степен от една група от дружества;
ii)
вътрешният пазар на Тайван е много по-малък в сравнение с този на КНР и на САЩ.
(41)
Някои заинтересовани страни възразиха срещу използването на САЩ като държава аналог главно заради производствения процес и видовете суровини, използвани в производството, за които се твърди, че са различни. Те заявиха, че в това отношение Тайван, който също е предмет на настоящото разследване, е по-подходяща държава аналог от САЩ.
(42)
Комисията стигна на този етап до заключението, че САЩ е подходяща държава аналог съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
3.1.1.3. Нормална стойност (държава аналог)
(43)
Нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, беше определена въз основа на информацията, получена от оказалите съдействие производители в държавата аналог, в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(44)
Комисията първо провери дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на двамата оказали съдействие производители износители в държавата аналог е бил представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за износ за Съюза на всеки включен в извадката производител износител през разследвания период. Въз основа на това бе установено, че общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на държавата аналог, реализиран от двамата оказали съдействие производители износители, е представителен.
(45)
След това Комисията определи видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или сравними с видовете, продавани за износ за Съюза на включените в извадката производители износители.
(46)
Като следваща стъпка Комисията определи дела на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар за всеки вид на продукта през разследвания период с цел да вземе решение дали да използва действителните продажби на вътрешния пазар за изчисляването на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(47)
Нормалната стойност се основава на действителната цена за всеки вид на продукта на вътрешния пазар, независимо дали продажбите са рентабилни или не, ако:
i)
обемът на продажбите на вида на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представлява повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид на продукта; както и
ii)
среднопретеглената продажна цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(48)
В този случай нормалната стойност е среднопретеглената стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта през разследвания период. Комисията взе предвид всички сделки, отчетени като продажби на вътрешния пазар, тъй като нямаше основания за съмнение, че са предназначени за вътрешно потребление.
(49)
Нормалната стойност е действителната цена на вътрешния пазар за всеки вид на продукта само при рентабилните продажби на вътрешния пазар на въпросните видове на продукта през разследвания период, ако:
i)
обемът на рентабилните продажби на въпросния вид на продукта представлява 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид; или
ii)
среднопретеглената цена на въпросния вид на продукта е по-ниска от производствените разходи за единица продукция.
3.1.2. Експортна цена
(50)
Включените в извадката производители износители продават за износ за Съюза директно на независими клиенти или, както при един производител износител - чрез свързано дружество, действащо като вносител.
(51)
В случаите, когато производителите износители са продавали разглеждания продукт за износ за Съюза директно на независими клиенти, експортната цена е била определена въз основа на експортните цени, реално платени или подлежащи на плащане за разглеждания продукт, продаван за износ в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(52)
В случаите, когато производителите износители са продавали разглеждания продукт за износ за Съюза чрез свързано дружество, действащо като вносител, експортната цена е била определена въз основа на цената, на която внесеният продукт е бил препродаден за първи път на независими клиенти в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. В този случай бяха направени корекции на цената по отношение на всички разходи, направени между вноса и препродажбата, включително разходите за реализация, общите и административните разходи и за реализиране на печалба.
3.1.3. Сравнение
(53)
Комисията сравни нормалната стойност и експортната цена на включените в извадката производители износители на базата на цената франко завода.
(54)
Когато това бе обосновано от необходимостта да се гарантира обективно сравнение, Комисията коригира нормалната стойност и/или експортната цена за разликите, отразяващи се на цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Корекции бяха направени за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителни разходи, разходи по опаковане, кредити, банкови такси и комисиони.
3.1.4. Дъмпингови маржове
(55)
За включените в извадката производители износители Комисията сравни среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт в държавата аналог (вж. съображения 43 - 49 по-горе) със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(56)
Въз основа на това установените временни среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF (стойност, застраховка, навло) на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Таблица 1
Дъмпингови маржове, КНР
Дружество
Временен дъмпингов марж
(%)
Група на Baosteel: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
Група на TISCO: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
(57)
За оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, Комисията изчисли среднопретегления дъмпингов марж в съответствие с член 9, параграф 6 от основния регламент. Следователно този марж бе определен въз основа на среднопретеглените дъмпингови маржове на включените в извадката производители износители.
(58)
Въз основа на това временният дъмпингов марж на оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, е 30,0 %.
(59)
По отношение на всички други производители износители в засегнатата държава Комисията определи дъмпинговия марж въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За тази цел Комисията определи равнището на съдействие на производителите износители. Равнището на съдействие е обемът на износа на оказалите съдействие производители износители за Съюза, изразен като процент от общия обем на износа - както е отчетено в статистическите данни за вноса на Евростат - от засегнатата държава за Съюза.
(60)
Равнището на съдействие бе сметнато за високо и въз основа на това Комисията реши да използва остатъчния дъмпингов марж на равнището на дружеството с най-високия дъмпингов марж, включен в извадката.
(61)
Временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Таблица 2
Дъмпингови маржове, КНР
Дружество
Временен дъмпингов марж
(%)
Група на Baosteel: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
Група на TISCO: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
Други оказали съдействие дружества
30,0
Всички други дружества
34,9
3.2. Тайван
3.2.1. Нормална стойност
(62)
Комисията първо провери дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на всеки разследван производител износител е представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Сред разследваните производители износители Комисията разгледа включените в извадката производители износители заедно с един производител износител, на когото е предоставено индивидуално разглеждане. Продажбите на вътрешния пазар са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар за всеки производител износител е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за износ за Съюза през разследвания период.
(63)
Комисията установи, че продажбите на вътрешния пазар, докладвани от разследваните производители износители, включват значителни количества от сходния продукт, продаден на дистрибутори, които впоследствие са го изнесли. Изчислението въз основа на наличните данни за производството от оказалите съдействие дружества и статистическите данни за вноса и износа на сходния продукт в Тайван потвърди, че продажбите на вътрешния пазар, докладвани от оказалите съдействие производители износители, са включвали около 50 % непреки експортни продажби, които не са били за вътрешно потребление.
(64)
Освен това Комисията установи, че на вътрешния пазар в Тайван е съществувала система на отстъпки. Един от включените в извадката производители износители обясни, че въпросната система е създадена с цел стимулиране на местните преработващи центрове (дистрибуторите), които впоследствие осъществяват износ на техните продукти от стомана. Тъй като цените на вътрешния пазар на двамата основни производители, включително отстъпките, са широко оповестявани на месечна основа на всички дистрибутори, дори при отсъствието на отстъпки, предоставени от други производители на техните клиенти, определянето на цените за стоки, предназначени за вътрешния пазар и съответно на тези за износ впоследствие, е било силно повлияно от системата за ценообразуване, която е съществувала в Тайван.
(65)
На фона на констатациите от проверките на място до трима от производителите износители бе отправено искане да прегледат отново продажбите, които са докладвали за вътрешния пазар в Тайван, и да изключат всички продажби, които не са били за вътрешно потребление. Те обаче само потвърждават, че не са били уведомени за крайното местоназначение на сходния продукт, който продават на клиентите си.
(66)
Както е обяснено в съображение 63 по-горе и с цел да се гарантира, че нормалната стойност се основава само на вътрешното потребление, Комисията приложи консервативен подход при временното изчисляване на дъмпинга, като използва докладваните продажби за крайни ползватели в Тайван. Комисията разгледа като краен ползвател всеки стопански субект, впоследствие преработвал сходния продукт в друг продукт, който вече не е сходният продукт. В продажбите на вътрешния пазар не са включени продажбите към дистрибутори и търговци, тъй като в хода на разследването Комисията установи, че единият от основните дистрибутори в Тайван, който е придобил голямо количество от сходния продукт - докладвано от неговите доставчици като продажби на вътрешния пазар, е изнесъл по-голямата част от закупените количества.
(67)
Въз основа на това бе установено, че общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар, реализиран от всеки разследван производител износител, е представителен.
(68)
След това Комисията идентифицира видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или сравними с видовете на продукта, продавани за износ за Съюза по отношение на разследваните производители износители, които имат представителни продажби на вътрешния пазар.
(69)
Комисията провери дали видовете на продукта, продавани от разследваните производители износители на вътрешния им пазар, са били представителни в сравнение с видовете на продукта, продавани за износ за Съюза в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на един вид на продукта са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на този вид на продукта на независими клиенти през разследвания период представлява поне 5 % от общия обем на продажбите за износ за Съюза на идентичен или сравним вид на продукта.
(70)
Като следваща стъпка Комисията определи дела на рентабилните продажби за независими клиенти на вътрешния пазар за всеки вид на продукта през разследвания период с цел да вземе решение дали да използва действителните продажби на вътрешния пазар за изчисляването на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(71)
Нормалната стойност се основава на действителната цена за всеки вид на продукта на вътрешния пазар, независимо дали продажбите са рентабилни или не, ако:
i)
обемът на продажбите на вида на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представлява повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид на продукта; както и
ii)
среднопретеглената продажна цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(72)
В този случай нормалната стойност е среднопретеглената стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта през разследвания период.
(73)
Нормалната стойност е действителната цена на вътрешния пазар за всеки вид на продукта само при рентабилните продажби на вътрешния пазар на въпросните видове на продукта през разследвания период, ако:
i)
обемът на рентабилните продажби на въпросния вид на продукта представлява 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид; или
ii)
среднопретеглената цена на въпросния вид на продукта е по-ниска от производствените разходи за единица продукция.
(74)
Анализът на продажбите на вътрешния пазар показа, че за някои видове на продукта част от продажбите на вътрешния пазар са рентабилни и че среднопретеглените продажни цени са по-големи от производствените разходи. Съответно нормалната стойност бе изчислена като среднопретеглената стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар през разследвания период, когато са изпълнени условията, определени в съображение 71 по-горе, или като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби, ако посочените условия не са изпълнени. Предвид липсата или недостатъчните продажби на някои видове на продукта или тъй като не са установени продажби при обичайни търговски условия, Комисията конструира нормалната стойност в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент.
(75)
Нормалната стойност бе конструирана чрез добавяне на следното към средните производствени разходи на сходния продукт на разследваните производители износители през разследвания период:
i)
среднопретеглените разходи за реализация, общите и административните разходи, направени от разследваните производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт, при обичайни търговски условия, през разследвания период; както и
ii)
среднопретеглената печалба, реализирана от разследваните производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт, при обичайни търговски условия, през разследвания период.
(76)
За един от разследваните производители износители производствените разходи са коригирани. Тъй като значително количество от суровините, използвани за производството на сходния продукт, са осигурявани също така от свързан доставчик, Комисията замени разходите за закупуването на тези суровини с производствените разходи за суровините на разследваните производители износители.
(77)
За същия производител износител Комисията установи също така, че корекцията за стойността на скрапа е отчетена двойно, тъй като обемът на суровините, преобразувани в крайните продукти, е отчетен без скрап. Поради това Комисията отхвърля приспадането на стойността на скрапа от производствените разходи за крайния продукт.
(78)
За видовете на продукта, които не са продавани в представителни количества на вътрешния пазар, са добавени средните разходи за реализация, общите и административните разходи и печалбата от сделките, осъществени при обичайни търговски условия на вътрешния пазар за тези видове. За видовете на продукта, които не са продавани изобщо на вътрешния пазар, или в случаите, когато не са установени продажби при обичайни търговски условия, са добавени среднопретеглените разходи за реализация, общите и административните разходи и печалбата от всички сделки, осъществени при обичайни търговски условия на вътрешния пазар.
3.2.2. Експортна цена
(79)
Разследваните производители износители продават разглеждания продукт за износ пряко на независими клиенти в Съюза или чрез независими дистрибутори в Тайван. Поради това експортната цена бе определена въз основа на реално платените или подлежащи на плащане цени в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
3.2.3. Сравнение
(80)
Комисията сравни нормалната стойност и експортната цена на разследваните производители износители на базата на цена франко завода.
(81)
Когато това бе обосновано от необходимостта да се гарантира обективно сравнение, Комисията коригира нормалната стойност и/или експортната цена за разликите, отразяващи се на цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Корекции бяха направени за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителни разходи, разходи по опаковане, кредити, банкови такси и комисиони.
(82)
Включените в извадката производители износители не са използвали обменните валутни курсове, които им бяха предоставени във въпросниците във връзка с антидъмпинговата процедура преди проверките на място. Поради това Комисията преизчисли договорните стойности, като използва курсовете, предоставени във въпросниците.
3.2.4. Дъмпингови маржове
(83)
За разследваните производители износители, включително двете свързани дружества, включени в извадката, и дружеството, на което е предоставено индивидуално разглеждане, Комисията сравни среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(84)
Въз основа на това временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Таблица 3
Дъмпингови маржове, Тайван
Дружество
Временен дъмпингов марж
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. (индивидуално разглеждане)
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. и Yieh United Steel Corporation
10,9
(85)
За оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, Комисията изчисли среднопретегления дъмпингов марж в съответствие с член 9, параграф 6 от основния регламент. Следователно този марж беше определен въз основа на маржовете за включените в извадката производители износители.
(86)
Въз основа на това временният дъмпингов марж на оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, е 10,9 %.
(87)
По отношение на всички други дружества в засегнатата държава Комисията определи дъмпинговия марж въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За тази цел Комисията определи равнището на съдействие в КНР. Равнището на съдействие е обемът на износа на оказалите съдействие производители износители за Съюза, изразен като процент от общия обем на износа - както е отчетено в статистическите данни за вноса на Евростат - от засегнатата държава за Съюза.
(88)
Равнището на съдействие в този случай бе сметнато за високо и въз основа на това Комисията реши да използва остатъчния дъмпингов марж на равнището на дружеството с най-високия дъмпингов марж.
(89)
Временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Таблица 4
дъмпингови маржове, Тайван
Дружество
Временен дъмпингов марж
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. и Yieh United Steel Corporation
10,9
Други оказали съдействие дружества
10,9
Всички други дружества
12,0
4. ВРЕДА
4.1. Определение за промишленост и производство на Съюза
(90)
Девет известни производители от Съюза са произвеждали сходния продукт през разследвания период. Те представляват „промишлеността на Съюза“ по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(91)
Общото производство на Съюза през разследвания период бе определено на над 3 млн. тона. Комисията определи тази стойност въз основа на цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, като например информацията, предоставена от включените в извадката производители, както и данните от жалбата за другите производители от Съюза. Най-големият производител от Съюза нито оказа съдействие, нито се противопостави на жалбата. Шест производители на Съюза, съставляващи около 55 % от продажбите и производството в Съюза, оказаха съдействие на разследването. Както е посочено в съображение 8 по-горе, в извадката бяха включени четирима производители от Съюза, представляващи около 50 % от общото производство на Съюза на сходния продукт.
(92)
Заинтересованите страни заявиха, че един от включените в извадката производители от Съюза следва да бъде изключен от определението за промишленост на Съюза, тъй като е внесъл значителни количества от разглеждания продукт. Вносът на този производител от Съюза от засегнатите държави обаче съставлява по-малко от 5 % от общия внос на разглеждания продукт и по-малко от 2 % от техния обем на продажбите в Съюза. Въз основа на горепосоченото на този етап се поддържа твърдението, че въпросният производител от Съюза е част от промишлеността на Съюза.
(93)
Заинтересованите страни заявиха, че тъй като най-големият производител от Съюза не е включен в извадката, тя не е представителна. Както вече беше посочено, включените в извадката четирима производители от Съюза представляват около 50 % от общото производство на Съюза на сходния продукт. Поради това Комисията стигна до заключението, че извадката е представителна. Във всеки случай въпросният най-голям производител не заяви интерес.
4.2. Потребление на Съюза
(94)
Комисията определи потреблението на Съюза въз основа на данните, предоставени от включените в извадката производители, за обема на продажбите на собственото производство на промишлеността на Съюза, данните от жалбата за другите производители от Съюза, както и статистическите данни на Евростат за обема на вноса на пазара на Съюза.
(95)
Потреблението на Съюза се променя по следния начин:
Таблица 5
Потребление в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Потребление на Съюза (в тонове)
3 161 737
3 250 977
3 256 438
3 300 127
Индекс
100
103
103
104
Източник: включените в извадката производители от Съюза, жалбата, Евростат.
(96)
През разглеждания период потреблението на Съюза нараства устойчиво с 4 %.
4.3. Внос от засегнатите държави
4.3.1. Кумулативна оценка на въздействието на вноса от засегнатите държави
(97)
Комисията провери дали вносът на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави следва да се оценява кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент.
(98)
Дъмпинговият марж, установен във връзка с вноса от КНР и Тайван, е над нивото de minimis, определено в член 9, параграф 3 от основния регламент. Обемът на вноса от всяка от засегнатите държави не е бил незначителен по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент. През разследвания период пазарните дялове на Тайван и КНР са съответно 5,1 % и 4,3 %.
(99)
Условията на конкуренция между дъмпинговия внос от КНР и Тайван и сходния продукт са били подобни. По-конкретно внесените продукти са се конкурирали взаимно, както и със сходния продукт, произведен в Съюза, тъй като всички продукти отговарят на едни и същи стандарти в световен мащаб и следователно са взаимозаменяеми. Също така те са продавани посредством едни и същи канали за продажба и на сходни категории клиенти.
(100)
Тайванската асоциация на производителите на желязо и стомана (TSIIA) заяви, че Комисията не следва да оценява кумулативно въздействието на дъмпинговия внос от КНР и Тайван. Тя твърдеше, че въпреки че студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани може да се считат за сходни по смисъла на основния регламент, продажбите на Тайван на пазара на Съюза нямат едни и същи условия на конкуренция като тези на китайския внос. Те се различават главно по отношение на марките и качеството, като тайванските продукти са с по-високо качество.
(101)
Твърдението по отношение на различните марки се отнася само за специалните продукти, чийто дял от вноса е по-малко от 1 %. Освен това всички продукти (на ЕС, Китай и Тайван) отговарят на едни и същи стандарти в световен мащаб и не бяха изтъкнати аргументи за количественото определяне на разликите във физическите свойства на сходния продукт, произведен в Съюза, и вносния продукт, поради което това твърдение е необосновано. Вследствие на това твърдението бе отхвърлено.
(102)
Следователно всички критерии, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент, са изпълнени и вносът от КНР и Тайван бе разгледан кумулативно за целите на определянето на вредата.
4.3.2. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатите държави
(103)
Комисията определи обема на вноса въз основа на статистическите данни на Евростат. Пазарният дял на вноса бе установен на същата основа.
(104)
Вносът в Съюза от засегнатите държави се променя по следния начин:
Таблица 6
Обем на вноса и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на вноса от КНР (в тонове)
56 477
95 876
87 759
143 420
Индекс
100
170
155
254
Пазарен дял (%)
1,8
2,9
2,7
4,3
Индекс
100
165
151
243
Обем на вноса от Тайван (в тонове)
127 664
173 968
132 392
169 097
Индекс
100
136
104
132
Пазарен дял (%)
4,0
5,4
4,1
5,1
Индекс
100
133
101
127
Обем на вноса от засегнатите държави (в тонове)
184 140
269 845
220 151
312 517
Индекс
100
147
120
170
Пазарен дял (%)
5,8
8,3
6,8
9,5
Индекс
100
143
116
163
Източник: Евростат.
(105)
Между 2010 г. и разследвания период кумулираният внос от засегнатите държави се увеличава със 70 % от 184 140 тона на 312 517 тона. През разглеждания период вносът бележи трайно нарастване, с изключение на 2012 г., когато обемите на вноса са били по-високи, отколкото през 2010 г., но под равнището през 2011 г.
(106)
Кумулативният пазарен дял нараства с 63 % - от 5,8 на 9,5 % през разглеждания период. Подобно на обема на вноса пазарният дял бележи трайно нарастване през разглеждания период, с изключение на 2012 г.
4.3.3. Цени на вноса от засегнатите държави и подбиване на цените
(107)
Комисията определи цените на вноса въз основа на стойността и обема на вноса от статистическите данни на Евростат. Подбиването на цените на вноса бе установено въз основа на отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза, включените в извадката производители износители и производителя износител, на когото е предоставено индивидуално разглеждане, както е посочено в съображение 17 по-горе.
(108)
Среднопретеглената цена на вноса в Съюза от засегнатите държави се променя по следния начин:
Таблица 7
Цени на вноса
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
КНР (евро/тон)
2 175
2 280
2 253
2 008
Индекс
100
105
104
92
Тайван (евро/тон)
2 268
2 414
2 143
1 897
Индекс
100
106
94
84
Засегнати държави (евро/тон)
2 239
2 366
2 187
1 948
Индекс
100
106
98
87
Източник: Евростат.
(109)
Цените на вноса от КНР и Тайван първоначално са се увеличили с 6 процентни пункта между 2010 и 2011 г. Впоследствие те са намалели с 19 процентни пункта, което води до общ спад от 13 %. При цените на вноса от КНР и Тайван се наблюдава сходна тенденция, с изключение на 2012 г., когато все още има сравнително високи цени на вноса от КНР, но при вноса от Тайван цените вече са сравнително ниски. И за двете държави цените са намалели още повече между 2012 г. и разследвания период.
(110)
Комисията определи подбиването на цените през разследвания период, като сравни:
i)
среднопретеглените продажни цени за всеки вид на продукта на включените в извадката производители от Съюза към несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода; както и
ii)
съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта, внасян от разследваните китайски и тайвански производители, за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, със съответните корекции за разходи след вноса.
(111)
Сравнението на цените беше извършено за всеки вид на продукта по отношение на сделки, при необходимост със съответните корекции, и след приспадане на всички отстъпки, комисиони и разходи за доставка. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза през разследвания период. Той показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване на цените между 9,6 и 11,3 % от вноса от засегнатите държави на пазара на Съюза.
(112)
Разследването показа, че почти винаги производителите износители продават на независими дистрибутори или на стоманопреработващи центрове, докато промишлеността на Съюза продава на дистрибутори, стоманопреработващи центрове и крайни потребители. Разследването обаче не показа, че тази разлика в равнището на търговията е оказала въздействие върху цените. Напротив, независими дистрибутори и стоманопреработващи центрове заявиха, че не са получили по-благоприятни условия на продажба от страна на производителите на Съюза в сравнение с ползвателите.
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.4.1. Общи бележки
(113)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(114)
Както беше посочено в съображение 8 по-горе, за определянето на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, беше използвана извадка. В нея бяха включени четирима производители.
(115)
За определянето на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията анализира макроикономическите показатели въз основа на данните, предоставени от включените в извадката производители, както и данните от жалбата за другите производители от Съюза. Данните се отнасяха за всички производители от Съюза. Комисията оцени микроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза. Данните се отнасяха до включените в извадката производители от Съюза. И двата набора от данни бяха счетени за представителни за икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
(116)
Макроикономическите показатели са: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност и равнище на дъмпинговия марж.
(117)
Микроикономическите показатели са: средни единични цени, разходи за единица продукция, разходи за труд, запаси, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
(118)
Заинтересованите страни заявиха, че за оценката на вредата следва да се използват последователно данните на включените в извадката производители от Съюза, вместо показателите да се разделят на макроикономически и микроикономически. Те заявиха, че отделният анализ на макроикономическите и микроикономическите показатели е предмет на манипулация от жалбоподателя, тъй като жалбоподателят би могъл да насочи събирането на данни на макроикономическо равнище, понеже решението, дали специфичен показател е макроикономически или микроикономически, се основава на наличието на информация.
(119)
Комисията определи и анализира макроикономическите показатели, както са констатирани на равнището на Съюза, а не само на равнището на включените в извадката производители от Съюза. Смята се, че по отношение на макроикономическите показатели пълните данни за цялата промишленост на Съюза, включваща и данните от включените в извадката дружества, отразява по-пълноценно състоянието през разглеждания период, отколкото данните само за част от промишлеността.
(120)
Предоставените от жалбоподателя данни за оценката на макроикономическите показатели бяха счетени за точни и надеждни. Валидността на данните бе сверена с информацията, предоставена от включените в извадката производители от Съюза. Единствено за целите на аргументацията, анализ на вредата, при който последователно се използват само данните, предоставени от включените в извадката производители от Съюза, би показал макроикономическите показатели в по-отрицателна светлина. Нямаше основания да се определи, че жалбоподателят умишлено е скрил информация с цел да се манипулира анализът на вредата. Поради това няма причина да не се вземе предвид предоставената от жалбоподателя информация по отношение на макроикономическите показатели. Следователно не може да се приеме твърдението, че анализът на всички показатели за вредата следва да бъде ограничен единствено до информацията, предоставена от включените в извадката производители от Съюза.
4.4.2. Макроикономически показатели
4.4.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(121)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет (на равнище студено валцуване) и използването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 8
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на производството (в тонове)
3 195 908
3 159 359
3 222 857
3 036 688
Индекс
100
99
101
95
Производствен капацитет (в тонове)
4 174 027
4 261 161
4 284 261
4 330 161
Индекс
100
102
103
104
Използване на капацитета (%)
77
74
75
70
Индекс
100
97
98
92
Източник: включените в извадката производители от Съюза, жалбата.
(122)
Между 2010 и 2012 г. обемът на производството се е задържал на стабилни нива. Между 2012 г. и разследвания период обемът на производството е намалял значително с 6 процентни пункта, което води до общ спад от 5 % независимо от стабилното търсене.
(123)
В същото време през разглеждания период производственият капацитет се е увеличил умерено с 4 %. Лекото увеличение на производствения капацитет може да се обясни с по-доброто използване на съоръженията благодарение на програми за ефективност, предприети от промишлеността на Съюза.
(124)
В резултат на това използването на капацитета e намаляло с 8 % през разглеждания период. Известно е, че използване на капацитета в размер на 100 % не е постижимо и устойчиво в дългосрочен план в сектора на студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани. През разглеждания период обаче използването на капацитета, постигнато от промишлеността на Съюза, се счита за далеч по-ниско от използването на капацитета от повече от 90 %, което се счита за постижимо при устойчиво, дългосрочно равнище на производството. Освен това, тъй като разликата в производствения капацитет и устойчивото, дългосрочно равнище на производството е незначителна, това не е можело да има отражение върху низходящата тенденция, наблюдавана при промишлеността на Съюза.
4.4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(125)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на продажбите на пазара на Съюза (в тонове)
2 641 033
2 637 819
2 732 237
2 631 508
Индекс
100
100
103
100
Пазарен дял (%)
84
81
84
80
Индекс
100
97
100
95
Източник: включените в извадката производители от Съюза, жалбата.
(126)
През разглеждания период обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е стабилен, с малко по-високи обеми на продажбите през 2012 г.
(127)
Тъй като потреблението на Съюза се увеличава през разглеждания период, както е посочено в съображение 96 по-горе, сравнително стабилните обеми на продажбите водят до намаление от 5 % на пазарния дял на промишлеността на Съюза през разглеждания период. Подобно на обема на продажбите 2012 г. показва по-положителна картина.
4.4.2.3. Растеж
(128)
Както е описано по-горе, през разглеждания период обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е бил относително стабилен на разрастващия се пазар. В същото време вносът от засегнатите държави нараства значително. В резултат на това растежът на пазара от около 140 000 тона през разглеждания период почти изцяло е бил от полза за вноса от засегнатите държави, които през същия период са увеличили своите обеми с около 128 000 тона. Поради това промишлеността на Съюза не е могла изобщо да се възползва от растежа на пазара.
4.4.2.4. Заетост и производителност
(129)
През разглеждания период заетостта и производителността са се променяли, както следва:
Таблица 10
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Брой наети лица
13 223
12 978
12 471
11 820
Индекс
100
98
94
89
Производителност (тон/наето лице)
242
235
258
257
Индекс
100
97
107
106
Източник: включените в извадката производители от Съюза, жалбата.
(130)
Броят на наетите лица в промишлеността на Съюза е намалял с 2 процентни пункта през 2011 г., с още 4 процентни пункта през 2012 г. и с други 5 процентни пункта през разследвания период, което ясно показва низходяща тенденция. Това може да се дължи на прилагането на различни планове за ефективност на производителите от Съюза и на намалението на обема на производството.
(131)
Промишлеността на студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани по принцип се счита за капиталоемък отрасъл. Въпреки това степента на заетост, осигурена от промишлеността на Съюза, е достатъчна. Също така разходите за труд са вторият по значение разходен фактор след суровините и средно съставляват около 10 - 15 % от общите разходи. Следователно заетостта е уместен показател за вредата за тази промишленост.
(132)
През 2011 г. производителността на промишлеността на Съюза леко се е понижила с 3 процентни пункта, след което през 2012 г. се е увеличила с 10 процентни пункта, а през разследвания период се е понижила отново с 1 процентен пункт. Като цяло през разглеждания период тя е нараснала с 6 процентни пункта от 242 тона/наето лице на 257 тона/наето лице независимо от намаляващия брой на наетите лица, което показва по-високата ефективност.
4.4.2.5. Равнище на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(133)
Всички дъмпингови маржове са значително над нивото de minimis. Въздействието на равнището на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза е значително, като се имат предвид обемът и цените на вноса от засегнатите държави.
(134)
Това е второто антидъмпингово разследване относно разглеждания продукт. Вносът на същия продукт с произход от КНР, Южна Корея и Тайван вече е бил предмет на разследване през 2008 - 2009 г. (6). Макар че това разследване не е довело до налагане на антидъмпингови мерки, при разследването беше установено временно, че по това време вече е имало дъмпинг (7).
4.4.3. Микроикономически показатели
4.4.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(135)
През разглеждания период среднопретеглените единични продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 11
Продажни цени в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средна единична продажна цена в Съюза (евро/тон)
2 428
2 572
2 358
2 159
Индекс
100
106
97
89
Производствени разходи за единица продукция (евро/тон)
2 247
2 345
2 149
1 939
Индекс
100
104
96
86
Източник: включените в извадката производители от Съюза.
(136)
През разглеждания период продажните цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се понижили с 11 %. При все че цените са се увеличили с 6 % през 2011 г., впоследствие те са паднали със 17 процентни пункта до края на разглеждания период.
(137)
Производствените разходи за единица продукция за общото производство на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани (включително евентуално изнасяните стоки) са се понижили с 14 % през разглеждания период. Продажните цени и производствените разходи за единица продукция обаче не са пряко сравними, понеже има определена разлика във времето между производството и продажбата. Предвид факта, че средното равнище на запасите на промишлеността на Съюза представлява около 15 % от оборота, времевият интервал между производството и продажбата е средно 2 месеца.
(138)
Най-общо производствените разходи, както и продажните цени зависят от развитието на цените на суровините, предимно хром и никел. Действително цените, начислявани от промишлеността на Съюза, следват т.нар. механизъм за „надбавка за легиращи елементи“. В рамките на този механизъм цените се състоят от фиксирана „базова цена“ и „надбавка за легиращи елементи“, които се променят в зависимост от химическия състав на марката на стоманата и котировките на сплавите на Лондонската метална борса (ЛМБ). Ето защо цените са свързани с марката на стоманата и със съответните разходи за суровини.
(139)
Заинтересованите страни посочиха, че тенденциите при продажните цени на промишлеността на Съюза следва да се анализират, като се изключи „надбавката за легиращи елементи“. Тъй като промишлеността на Съюза не влияе върху цената на никела, заинтересованите страни твърдят, че Комисията следва да разгледа само „базовата цена“.
(140)
Действително общата цена се състои от базовата цена и надбавката за легиращи елементи и клиентите обикновено са наясно с това разделение. Разследването обаче показа, че през разследвания период тези два ценови елемента обикновено не са били декларирани отделно във фактурата. В такива случаи те обикновено също не са посочени отделно в търговските документи, предхождащи фактурата, като например поръчката или потвърждението ѝ.
(141)
Поради това развитието на базовата цена беше анализирано въз основа на публично достъпна информация, представена от заинтересованите страни. Тази информация показва подробна разбивка на общата цена, начислена за продукти от стомана марка 304 (8) в Германия (9) в базовата цена и надбавката за легиращи елементи. Макар че надбавката за легиращи елементи е варирала в зависимост от развитието на разходите за суровините, през разглеждания период базовата цена непрекъснато е намалявала - с около 20 % от около 1 200 евро/тон през 2010 г. до около 1 000 евро/тон през разследвания период. Макар че размерът на намалението може да не е непременно представителен за всички продукти и за всички производители от Съюза, той е в подкрепа на заключението, че не само равнището на надбавката за легиращи елементи, но и равнището на базовата цена са следвали низходяща тенденция.
4.4.3.2. Разходи за труд
(142)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 12
Средни разходи за труд на наето лице
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средни разходи за труд на служител (в евро)
57 071
58 068
59 684
61 826
Индекс
100
102
105
108
Източник: включените в извадката производители от Съюза.
(143)
Средните разходи за труд на наето лице са се увеличавали през разглеждания период и като цяло са нараснали с 8 % между 2010 г. и разследвания период.
4.4.3.3. Запаси
(144)
През разглеждания период равнищата на складовите наличности на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 13
Запаси
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Складови наличности в края на периода (в тонове)
242 166
238 818
208 021
225 418
Индекс
100
99
86
93
Складови наличности в края на периода като процент от производството
15 %
16 %
14 %
15 %
Индекс
100
103
90
99
Източник: включените в извадката производители от Съюза.
(145)
Обемът на складовите наличности е останал доста стабилен между 2010 и 2011 г., след което се е понижил с 13 процентни пункта през 2012 г. и леко се е увеличил със 7 процентни пункта през разследвания период. Като цяло през разглеждания период той е намалял със 7 %. Тъй като по-голяма част от производството се извършва по поръчка, стоковите наличности не са значим показател за тази промишленост.
4.4.3.4. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(146)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 14
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
- 0,6
- 1,3
- 2,1
- 1,6
Индекс
- 100
- 214
- 330
- 253
Паричен поток (в милиони евро)
- 199
107
- 10
- 39
Индекс
- 100
54
- 5
- 20
Инвестиции (в милиони евро)
1 504
1 375
1 279
1 244
Индекс
100
91
85
83
Възвръщаемост на инвестициите (%)
- 1,2
- 2,9
- 4,3
- 3,1
Индекс
- 100
- 246
- 370
- 269
Източник: включените в извадката производители от Съюза.
(147)
Комисията определи рентабилността на включените в извадката производители от Съюза чрез изразяване на печалбата преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби. Рентабилността на включените в извадката производители е била отрицателна през разглеждания период - тя е намаляла с 1,5 процентни пункта между 2010 и 2012 г., леко се е възстановила през разследвания период с 0,5 процентни пункта, достигайки - 1,6 %. Както е обяснено в съображение 141 по-горе, отрицателната рентабилност се дължи най-вече на непрекъснато намаляващата базова цена, а не на колебанията на цените на суровините, като например никел.
(148)
Нетният паричен поток представлява способността на производителите от Съюза да самофинансират дейностите си. През три от четирите разглеждани години паричният поток е бил отрицателен - той се е подобрил през 2011 г., но след това отново е започнал да намалява. Временното подобрение през 2011 г. се дължи до голяма степен на значителното намаление на складовите наличности на полуготови продукти.
(149)
При инвестициите се наблюдава низходяща тенденция - през 2011 г. те са намалели с 9 %, през 2012 г. с още 6 % и с други 2 % през разследвания период. Като цяло паричните потоци са намалели със 17 % през разглеждания период.
(150)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Тя е била отрицателна през четирите разглеждани години. През 2011 г. тя се е понижила със 146 %, през 2012 г. - с още 124 %, достигайки - 3,1 % през разследвания период.
(151)
Способността за привличане на капитал на четиримата включени в извадката производители е повлияна отрицателно, тъй като заради отрицателните данни за рентабилността те не са били в състояние да получат финансиране от банки. Производителите е трябвало трябва да използват средствата, предоставяни от други дружества от групата.
4.4.4. Заключение относно вредата
(152)
През разглеждания период повечето от показателите за вредата на промишлеността на Съюза са отбелязали негативна тенденция. Обемът на производството е намалял с 5 %, което води до намаление на използването на капацитета от 8 %. Стабилните обеми на продажбите на разрастващия се пазар са довели до намаление на пазарния дял от 5 %. Заетостта е намаляла с 11 %, а разходите за труд са се увеличили с 8 %. Инвестициите са намалели със 17 %, а възвръщаемостта на инвестициите е останала отрицателна през разглеждания период и показва влошаваща се тенденция.
(153)
Единствените фактори за вредата, които ясно показват леко положителна тенденция, са производственият капацитет и производителността. Във всеки случай това нарастване на производствения капацитет е в синхрон с нарастването на потреблението през разглеждания период. Нарастването на производителността се дължи на намаляването на броя на наетите лица.
(154)
При някои фактори за вредата, като пазарен дял, продажни цени, производствени разходи, временно се наблюдава по-положително развитие през 2011 или 2012 г. в сравнение с предходната година, след което те отново са се понижили. Рентабилността е останала отрицателна през четирите години, а паричният поток - през три от тях.
(155)
Въз основа на гореизложеното Комисията стигна на този етап до заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(156)
В съответствие с член 3, параграф 6 от основния регламент Комисията проучи дали дъмпинговият внос от засегнатите държави е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза. В съответствие с член 3, параграф 7 от основния регламент Комисията също така проучи дали е възможно и други известни фактори да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза. Комисията се увери, че вредата, евентуално причинена от тези други фактори, не е била приписана на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Това са: вносът от трети държави, износът на промишлеността на Съюза, разходите за енергия, свръхкапацитетът и конкуренцията в рамките на Съюза.
5.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(157)
През разглеждания период потреблението на Съюза се е увеличило с 4 %, като в същото време обемът на вноса от засегнатите държави се е увеличил със 70 %, а пазарният дял на промишлеността на Съюза показва низходяща тенденция. Установено е, че има връзка между това, че вносът е увеличил пазарния си дял, а промишлеността на Съюза е загубила пазарен дял. Нарастването на пазарния дял на вноса се забавя през 2012 г. и отново се засилва през разследвания период, докато спадът на пазара на промишлеността на Съюза също така се забавя през 2012 г. и намалява отново през разследвания период. Поради това е ясно, че загубеният пазарен дял на промишлеността на Съюза има връзка с нарастването на дъмпинговия внос.
(158)
През разглеждания период цените на вноса от засегнатите държави са намалели с 13 %. През същия период цените на промишлеността на Съюза са намалели с 11 %. През разследвания период дъмпинговият внос от засегнатите държави е подбивал цените на промишлеността на Съюза с 9,6 - 11,3 %, като по този начин е упражнявал ценови натиск върху промишлеността на Съюза. Цените на увеличаващия се дъмпингов внос от засегнатите държави не са позволили на промишлеността на Съюза да запази пазарния си дял и да стане печеливша.
(159)
Заинтересованите страни заявиха, че внасяните продукти от засегнатите държави не са се конкурирали с продуктите, продавани от промишлеността на Съюза. Твърди се, че вносът от засегнатите държави касае предимно тънки продукти с дебелина от под 2 mm и че продуктите с по-голяма дебелина са доставяни главно от промишлеността на Съюза. Това твърдение не е потвърдено от фактите, установени от разследването. В действителност производителите износители и промишлеността на Съюза продават продукти с дебелина, превишаваща 2 mm, както и тънки продукти с по-малка дебелина. Също така съотношението на дебелите спрямо тънките продукти от средно около 30 - 35 % е подобно за промишлеността на Съюза и за включените в извадката производители износители от засегнатите държави.
(160)
Заинтересованите страни заявиха, че няма връзка между обема и цените на вноса от КНР, от една страна, и рентабилността на промишлеността на Съюза, от друга. По-конкретно те се позоваха на спада на вноса и на стабилните цени от КНР през периода 2011 - 2012 г., за които се твърди, че не може да са били причина за намалението на средните цени на пазара на Съюза. В същото време загубите на промишлеността на Съюза са се увеличили, а обемът на продажбите е бил сравнително стабилен.
(161)
Този анализ обаче е съсредоточен избирателно само върху две отделни години, а не върху целия разглеждан период. При анализа на целия период става ясно, че голямото увеличение на дъмпинговия внос е довело не само до влошаване на рентабилността, но и до загуба на пазарен дял на промишлеността на Съюза, както и спад в производството, използването на капацитета, заетостта, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите. При все че през 2012 г. е имало отклонения от общата тенденция, резултатите са останали отрицателни. Целта на оценката на показателите за вредата в рамките на по-дълъг период от четири години е именно да се избегне извеждането на заключения въз основа на изолирани събития, ако има такива. Във всеки случай въздействието на дъмпинговия внос и от двете засегнати държави беше оценено кумулативно поради причините, обяснени в съображения 97 - 102 по-горе. Поради това не е обосновано да се оценява самостоятелното въздействие на дъмпинговия внос само от КНР.
(162)
Заинтересованите страни заявиха, че пазарният дял, който промишлеността на Съюза е загубила за сметка на вноса от Тайван, е бил незначителен. Според предоставената в жалбата информация през разследвания период тайванският внос е имал пазарен дял от 4,98 % и той се е увеличил с 1,09 % между 2010 г. и разследвания период. Заинтересованите страни заявиха, че поради това е било невъзможно тайванският износ да е причинил вредата, която жалбоподателите твърдят, че са претърпели.
(163)
Според констатациите на разследването пазарният дял на вноса от Тайван се е увеличил като цяло през разглеждания период и е достигнал 5,1 % през разследвания период. Освен това разследването ясно установи, че този дъмпингов внос значително е подбивал продажните цени на промишлеността на Съюза. Ето защо, обратно на твърдението на заинтересованата страна, дъмпинговият внос от Тайван е упражнявал ценови натиск и заедно с дъмпинговия внос от КНР е причинил вреда на промишлеността на Съюза, както бе посочено по-горе. Припомня се, че въздействието на дъмпинговия внос от двете засегнати държави беше оценено кумулативно поради причините, обяснени в съображения 97 - 102 по-горе. Поради това въздействието на дъмпинговия внос само от Тайван не беше оценено самостоятелно.
(164)
Заинтересованите страни заявиха, че количеството на тайванския внос е било завишено, тъй като за него се твърди, че включва значителни количества студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от КНР или Корея, които са били неправомерно декларирани с произход от Тайван. Това твърдение обаче не бе подкрепено с доказателства.
(165)
Оказалите съдействие тайвански дружества (производители и други оказващи съдействие страни) обаче са докладвали за износ, съставляващ по-голямата част от общия обем на тайванския внос. Поради това продуктите, за които се твърди, че са погрешно декларирани като не от Тайван, биха могли да имат много ограничено въздействие, ако има такива.
(166)
Заинтересованите страни заявиха, че цените на китайските и тайванските производители износители, подобно на тези на промишлеността на Съюза, са следвали цената на никела. Макар действително да може да се окаже, че във времето развитието на цените на производителите износители е следвало развитието на цените на суровините, това не отговаря на въпроса за цената на никела в абсолютно изражение. В това отношение разследването установи, че китайските и тайванските цени са подбивали цените на промишлеността на Съюза с 9,6 - 11,3 %. Ако е валидно твърдението, че китайските и тайванските цени, както и цените на промишлеността на Съюза, са следвали сходна тенденция през разглеждания период, това само би довело до заключението, че през целия разглеждан период износът от Китай и Тайван е подбивал цените на промишлеността на Съюза с подобен марж.
(167)
Заинтересованите страни заявиха, че твърдението за увеличение на инвестициите не показва, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда. Това твърдение обаче не бе потвърдено от разследването. В действителност инвестициите непрекъснато са намалявали, а общо намалението е възлязло на 17 % през разглеждания период, както е посочено в съображение 149 по-горе.
(168)
Комисията стигна на този етап до заключението, че увеличеният дъмпингов внос на ниски цени от засегнатите държави е причината за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2. Въздействие на други фактори
5.2.1. Внос от трети държави
(169)
През разглеждания период обемът на вноса от други държави извън ЕС се е променял, както следва:
Таблица 15
Износ от трети държави
Държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Индия
Обем (в тонове)
17 568
29 437
33 763
61 855
Индекс
100
168
192
352
Пазарен дял (%)
0,6
0,9
1,0
1,9
Средна цена (EUR/тон)
1 912
2 421
2 218
2 098
Индекс
100
127
116
110
Южна Корея
Обем (в тонове)
72 256
70 297
62 047
92 189
Индекс
100
97
86
128
Пазарен дял (%)
2,3
2,2
1,9
2,8
Средна цена(EUR/тон)
1 932
2 112
1 891
1 839
Индекс
100
109
98
95
Южна Африка
Обем (в тонове)
66 142
51 788
50 718
51 907
Индекс
100
78
77
78
Пазарен дял (%)
2,1
1,6
1,6
1,6
Средна цена (EUR/тон)
2 302
2 355
2 102
1 943
Индекс
100
102
91
84
САЩ
Обем (в тонове)
94 923
82 387
82 624
90 947
Индекс
100
87
87
96
Пазарен дял (%)
3,0
2,5
2,5
2,8
Средна цена (EUR/тон)
2 695
2 943
2 646
2 304
Индекс
100
109
98
85
Други трети държави
Обем (в тонове)
85 674
109 406
74 897
59 204
Индекс
100
128
87
69
Пазарен дял (%)
2,7
3,4
2,3
1,8
Средна цена (EUR/тон)
2 450
2 659
2 715
2 669
Индекс
100
109
111
109
Общо за всички трети държави, с изключение на засегнатите държави
Обем (в тонове)
336 564
343 313
304 049
356 102
Индекс
100
102
90
106
Пазарен дял (%)
10,6
10,6
9,3
10,8
Средна цена (EUR/тон)
2 351
2 549
2 371
2 156
Индекс
100
108
101
92
Източник: Евростат.
(170)
През разследвания период третите държави с най-голям обем на вноса са били Индия, Южна Корея, Южна Африка и САЩ с пазарен дял, вариращ между 1,6 и 2,8 %. Пазарният дял на всички други трети държави е бил 10,8 %.
(171)
През по-голямата част от разглеждания период вносът от Индия е бил незначителен - 1 % или по-малко. Той е превишил прага от 1 % само веднъж - през разследвания период, когато вносът от Индия е имал пазарен дял от 1,9 %.
(172)
През разглеждания период пазарният дял на Южна Корея е бил сравнително стабилен, като през периода 2010 - 2012 г. намалява от 2,3 % на 1,9 %, след което накрая през разследвания период се увеличава до едва 2,8 %.
(173)
През разглеждания период вносът от Южна Африка и САЩ показва тенденция на спад. Пазарният дял на вноса от Южна Африка е намалял от 2,1 на 1,6 %, а този на вноса от САЩ - съответно от 3,0 на 2,8 %.
(174)
Що се отнася до цените по данни на Евростат, може да се отбележи, че само цената на вноса от Южна Корея е била по-ниска от цената на вноса от КНР и Тайван, докато вносът от Южна Африка е бил на подобни цени, а вносът от Индия и САЩ - на по-високи цени. Все пак следва да се отбележи, че разглежданият/сходният продукт се състои от различни марки стомана, което води до значителни ценови разлики, които не са могли да бъдат взети предвид в средните цени от Евростат.
(175)
Заинтересованите страни се позоваха на вноса от други трети страни, включително САЩ, Южна Корея, Индия и Южна Африка. Те заявиха, че този внос трябва да е оказал въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, и тъй като има значителен внос от други трети държави, които не са предмет на разследването на Комисията, вносът от КНР и Тайван следва да не се счита за отговорен за вредата, причинена от внос от други държави.
(176)
Както е описано по-горе, през разследвания период, наред с другите държави, от които произлиза вносът в Съюза на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани, Тайван и КНР са с най-голям пазарен дял (съответно 5,1 % и 4,3 %). Вносът на никоя друга държава не е надхвърлил пазарен дял от 3 % през разглеждания период. Също така докато пазарният дял на засегнатите държави се е увеличил с 3,7 процентни пункта през разглеждания период, като цяло пазарният дял на вноса от трети държави, различни от засегнатите държави, се е запазил стабилен, като през разглеждания период е нараснал с едва 0,2 процентни пункта.
(177)
Предвид стабилната тенденция на обема на вноса Комисията стигна до временното заключение, че вносът от други трети държави не е допринесъл в значителна степен за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.2. Износ на промишлеността на Съюза
(178)
През разглеждания период обемът на износа на включените в извадката производители от Съюза се е променял, както следва:
Таблица 16
Износ на включените в извадката производители от Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на износа (в тонове)
185 377
188 431
182 370
178 010
Индекс
100
102
98
96
Средна цена (евро/тон)
2 148
2 353
2 082
1 915
Индекс
100
110
97
89
Източник: включените в извадката производители от Съюза.
(179)
Обемът на износа на включените в извадката производители от Съюза намалява след еднократно увеличение през 2011 г. както по отношение на обема, така и на продажните цени. Като цяло обемът на износа на включените в извадката производители е представлявал около 12 % от общото им производство. Въпреки че свитият внос може да е допринесъл за спада в производството, като се има предвид ниският обем на износа спрямо продажбите в Съюза, приносът на износа за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, би бил много ограничен.
5.2.3. Разходи за енергия, свръхкапацитет
(180)
Заинтересованите страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на високите разходи за енергия, за които се твърди, че са с 20 % по-високи, отколкото в КНР. Енергията обаче е само незначителен разходен фактор за производството на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани, като обикновено съставлява по-малко от 10 % от общия размер на разходите. Като се остави настрана въпросът, дали разходите за енергия отразяват или не пазарните стойности в КНР, разликата в цената за енергия не може да е нанесла вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(181)
Заинтересованите страни заявиха, че противно на предоставената в жалбата информация промишлеността на Съюза е понесла значителен свръхкапацитет. Комисията отбеляза, че използването на капацитета на промишлеността на Съюза е намаляло от 77 % през 2010 г. до 70 % през разглеждания период. Производственият капацитет на промишлеността на Съюза и потреблението на пазара на Съюза обаче са се развили успоредно - увеличават се с по 4 % през разглеждания период. Следователно загубата на използване на капацитет се дължи на неспособността на промишлеността на Съюза да се възползва от разрастващия се пазар, тъй като този растеж е бил поет от дъмпинговия внос от засегнатите държави. Поради това твърдението за сръхкапацитет е по-скоро резултат от дъмпинговия внос, отколкото причина за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(182)
Комисията стигна до заключението, че разходите за енергия, както и твърдяният свръхкапацитет на промишлеността на Съюза не може да са били причина за вредата, понесена от нея.
5.3. Опасения във връзка с конкуренцията
(183)
Заинтересованите страни заявиха, че вносът на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани от КНР е нараснал в отговор на концентрацията на капацитет в Съюза до малък брой доставчици, когато ползвателите в Съюза са имали ограничен брой доставчици от Съюза. През последните десет години обаче на пазара на Съюза винаги е имало четирима средни и няколко по-малки доставчици. Макар че при някои от тези дружества има промяна на собствеността през този период, броят на доставчиците е останал стабилен. Следователно увеличението на дъмпинговия китайски внос не може да е било причинено от намаление на броя на доставчиците в Съюза.
(184)
Заинтересованите страни заявиха, че пазарът на Съюза е бил силно концентриран и вносът от засегнатите държави не може да е нанесъл вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Те заявиха, че обемът на вноса от Азия не е бил достатъчен, за да ограничи конкуренцията и не може да е попречил на промишлеността на Съюза да увеличи своите цени. В това отношение същите страни се позоваха на решението относно сливане на Комисията, прието за одобряване на сливането (при спазване на поетите задължения) между Outokumpu и Inoxum (10) през ноември 2012 г. („решението относно сливането на Outokumpu“).
(185)
Анализът при процедура по сливане и при антидъмпингово разследване обаче се отнася до различни правни рамки, които имат различни цели. При процедура по сливане се анализира дали предложеното сливане би породило опасения за конкуренцията, докато при антидъмпингово разследване се анализира дали промишлеността на Съюза е изложена на вредоносен дъмпинг.
(186)
Във всеки случай в решението относно сливането на Outokumpu беше проучено дали придобиването на Inoxum от страна на Outokumpu би довело до участник с господстващо положение на пазара на Съюза. Комбинираният субект между Outokumpu и Inoxum би имал общ пазарен дял от над 50 % и това би намалило броя на основните производители от четири на три. Това решение за сливане задължи Outokumpu да продаде част от Inoxum, включително производственото предприятие Acciai Speciali Terni (AST). Целта на тази продажба е била именно да защити конкуренцията на пазара на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани в Съюза и планираният слят субект (Outokumpu и всички активи на Inoxum, включително AST) с пазарен дял от над 50 % от пазара на Съюза въобще не е бил реализиран. Вместо това все още има четирима средни и няколко по-малки участници, конкуриращи се помежду си, като никой от тях не разполага с пазарната мощ, която щеше да има предложеният слят субект, предмет на анализа в делото по сливане.
(187)
Заинтересованите страни също така се позоваха на посочения в решението относно сливането на Outokumpu факт, че производителите от Съюза не са били ограничени от вноса от Азия през периодите, когато поради колебания в цените на никела, обменните курсове и ниските цени на никела на ЛМБ вносът от Азия е бил по-малко конкурентоспособен. В решението относно сливането на Outokumpu беше отбелязано, че „дори ако натискът, упражняван от вноса, не е силен понастоящем, има вероятност той да се увеличи в бъдеще“ (11), което след това доведе до оценка на вероятното развитие на пазара. Настоящото разследване показа следното: през разследвания период дъмпинговият внос от засегнатите държави е достигнал пазарен дял от 9,5 % и се е увеличил със 70 % в сравнение с 2010 г. Също така беше установено, че този дъмпингов внос е подбивал цените на промишлеността на Съюза с 9,6 - 11,3 %.
(188)
Освен това фактът, че търсенето на пазара на Съюза е сравнително стабилно дори при значителни колебания на цените, не означава, че купувачите не са чувствителни към цените. Макар че по-ниските цени, предлагани от износителите, не водят до увеличено потребление на пазара на Съюза, разследването ясно показа, че купувачите са готови да купуват все по-големи количества от вноса на ниски цени. Тъй като въпросният внос на ниски цени не създава допълнително търсене, тези продажби са за сметка на продажбите на останалите участници на пазара, главно за сметка на промишлеността на Съюза.
(189)
Разследването потвърди, че промишлеността на Съюза продава по-широка продуктова гама от тази на оказалите съдействие производители износители. През разследвания период обаче около 75 % от продажбите на промишлеността на Съюза са свързани с четирите най-разпространени марки стомана (304, 304L, 316L и 430). Износителите от засегнатите държави продават всички посочени марки при голям избор по отношение на широчината, дебелината и покритието. Също така продуктите извън обхвата на въпросните марки са в пряка конкуренция, тъй като те също са били продавани от износителите от засегнатите държави.
(190)
Нито една от заинтересованите страни не повдигна въпроси относно качеството на продукта в настоящото разследване. В решението относно сливането на Outokumpu е установено, че при все че качеството на продукцията на производители извън ЕС може средно да се счита за сравнимо с това на европейските производители (12), в него се определя също така, че клиентите със специфични изисквания не могат да закупуват в Азия (13). Както е описано по-горе обаче, по-голямата част от продажбите на промишлеността на Съюза са стоки, при които качеството е сравнимо.
(191)
Други въпроси, които възпрепятстват някои клиенти да закупуват внасяните студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани, са свързани с по-дългите технологични срокове предвид по-дългия превоз от засегнатите държави и по-малко благоприятните условия на плащане, предлагани от производителите в засегнатите държави. Тези въпроси са от значение главно за клиенти, които купуват директно от предприятието, което касае едва около една трета от пазара на Съюза.
(192)
В същото време по-голямата част от продажбите са осъществени чрез стоманопреработващи центрове, което касае около две трети от пазара на Съюза. Действително почти всички продажби от засегнатите държави са осъществени чрез независими преработващи центрове, които също купуват от промишлеността на Съюза. В този случай от значение за ползвателя е срокът за плащане, предлаган от дистрибутора. Тъй като тези продажби обикновено се осъществяват от запаси от дистрибутора, съответният технологичен срок включва и времето, необходимо за изпращането на стоките от дистрибутора на ползвателя. Поради това тези въпроси не са от значение за по-голямата част от продажбите.
(193)
Следователно по-голямата част от продажбите на промишлеността на Съюза са пряко засегнати от дъмпинговия внос от засегнатите държави.
(194)
Поради това Комисията стигна до заключението, че условията за конкуренция в Съюза не са могли да предотвратят дъмпинговият внос от засегнатите държави да нанася вреда на промишлеността на Съюза.
5.4. Въздействие на цените на суровините
(195)
Заинтересованите страни заявиха, че решението дали да закупят разглеждания продукт с произход от засегнатите държави, или сходния продукт, произвеждан от промишлеността на Съюза, се определя от развитието на цените на суровините, по-специално на никела. Това е така, тъй като износителите начисляват единна цена, а промишлеността на Съюза начислява базова цена плюс надбавка за легиращи елементи.
(196)
Поради това за вносителите се твърди, че е по-изгодно да купуват от засегнатите държави, когато цените на суровините нарастват (тъй като цените на промишлеността на Съюза ще бъде коригирани в посока нагоре, докато цените на износителите ще останат непроменени). От друга страна, ако цените на суровините намаляват, за вносителите се твърди, че е изгодно в по-малка степен да купуват от засегнатите държави (тъй като цените на промишлеността на Съюза ще намалеят, докато цените на износителите ще останат непроменени).
(197)
В решението относно сливането на Outokumpu беше анализирано как ще се отрази очакваното развитие на цената на никела на решенията за закупуване на вносителите (14). В настоящото разследване беше анализирано дали развитието на вноса действително е следвало развитието на цените на никела и модела, описано по-горе. През разследвания период цените на никела (15) са спаднали с 31 %, а именно от 16 453 евро/тон през 2010 г. на 11 327 евро/тон. Според твърдението на заинтересованите страни, описано в съображение 196 по-горе, това намаление на цените на никела е трябвало да доведе до намаление на вноса от засегнатите държави. Разследването обаче показа, че въпреки значителното намаление на цените на никела износът от засегнатите държави се е увеличил със 70 % през същия период, както е описано в съображение 104 по-горе.
(198)
Развитието на цените на суровините може да е оказало известно въздействие върху развитието на обема на вноса, но други фактори като ниското ниво на цените на производителите износители явно са компенсирали това въздействие. Поради това се счита, че през разглеждания период развитието на цените на никела не е оказало трайно въздействие върху цялостната тенденция на нарастване на дъмпинговия внос от засегнатите държави.
5.5. Промени в моделите на потребление
(199)
В решението относно сливането на Outokumpu бе установено, че цената на никела в абсолютно изражение, както и нестабилността на цените на никела вероятно ще намалят привлекателността на неръждаемата стомана като материал и ще стимулират търсенето на неръждаема стомана без съдържание на никел (16).
(200)
По отношение на привлекателността на неръждаемата стомана като материал се твърдеше също, че редица тенденции могат да имат евентуално влияние по посока на заместване към/от неръждаема стомана, включително необходимостта от използване на по-леки материали, например в автомобилите (отрицателно въздействие върху неръждаемата стомана; преминаване от стомана към композитни материали), по-кратки жизнени цикли на продуктите в потребителските стоки (отрицателно въздействие върху неръждаемата стомана; използване на по-евтини материали), по-голяма необходимост от пречистване на водите и производство на „зелена“ енергия (положително въздействие върху неръждаемата стомана; трудна замяна в много приложения) и развитието на цените на евентуално конкуриращите се материали (желязна руда, алуминий, мед) (17).
(201)
В това отношение настоящото разследване потвърди констатациите в решението относно сливането на Outokumpu (18), че търсенето на неръждаема стомана като цяло и на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани в частност не е особено гъвкаво. Растежът на потреблението е съсредоточен в периода 2010 - 2011 г., когато цените са се увеличили. През периода на понижение на цените от 2011 г. до разследвания период потреблението е останало стабилно и се е увеличило само с 1 %. Следователно заместването към/от неръждаема стомана, включително горепосочените фактори, не са имали измеримо въздействие върху общото потребление на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани.
(202)
Що се отнася до пренасочването на търсенето към марки неръждаема стомана без съдържание на никел, какъвто е и сходният продукт, подробният анализ на сделките по продажбите, докладвани от включените в извадката производители от Съюза, потвърждават констатациите в решението относно сливането на Outokumpu.
(203)
Както е посочено в съображение 138 по-горе обаче, цените, начислявани от промишлеността на Съюза, са пряко свързани с марката стомана и съответните разходи за суровини. Поради това пренасочването на търсенето от една марка стомана към друга има неутрално въздействие върху резултатите на промишлеността на Съюза.
(204)
Поради това на този етап се стигна до заключението, че промяната в моделите на потребление не е оказала отрицателно влияние върху резултатите на промишлеността на Съюза.
5.6. Заключение относно причинно-следствената връзка
(205)
Дъмпинговият внос на ниски цени от засегнатите държави е нараснал както в абсолютно, така и в относително изражение спрямо потреблението в Съюза по времето, когато повечето от факторите на вредата на промишлеността на Съюза (производството, използването на капацитета, пазарният дял, заетостта, продажните цени, разходите за труд, рентабилността, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите) са се влошили. През разследвания период дъмпинговият внос от засегнатите държави е подбивал цените на промишлеността на Съюза с 9,6 - 11,3 %.
(206)
Други фактори, като разходите за енергия, капацитета и условията на конкуренция на пазара на Съюза, не са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Фактори, като например вноса от други трети страни и износа на промишлеността на Съюза, може да са допринесли за вредата, но в много ограничена степен.
(207)
Въз основа на гореизложеното Комисията стигна до временното заключение, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от дъмпинговия внос от засегнатите държави и че другите фактори, разгледани поотделно, не нарушават причинно-следствената връзка. Вредата се състои главно от нестабилното финансово състояние на промишлеността на Съюза и намаляването на производството, използването на капацитета, заетостта и пазарния дял.
(208)
Комисията направи съответно разграничение и отдели въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносното въздействие на дъмпинговия внос. Въздействието на другия внос, на износа на промишлеността на Съюза, на разходите за енергия, на капацитета, както и на конкурентните условия върху отрицателното развитие на промишлеността на Съюза по отношение на неговото финансово състояние, производство и пазарен дял, е било много малко или никакво.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(209)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията провери дали, независимо от наличието на вредоносен дъмпинг, може да се направи недвусмислено заключение, че приемането на мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Интересът на Съюза беше определен въз основа на оценка на всички различни засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
6.1. Интерес на промишлеността на Съюза
(210)
По-голямата част от промишлеността на Съюза подкрепя налагането на мерки. Най-големият производител от Съюза не оказа съдействие при разследването, но не се противопостави на жалбата. Шестима производители от Съюза, съставляващи около 55 % от продажбите и производството в Съюза, оказаха съдействие на разследването и подкрепиха жалбата.
(211)
Промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда. Всички финансови показатели (рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите) са били предимно отрицателни през разглеждания период. Други показатели, като производството, използването на капацитета, заетостта и пазарния дял, са се развили в отрицателна посока през разглеждания период. Промишлеността на Съюза е успяла само да поддържа ниски обеми на продажбите в периода след кризата и не е могла да се възползва от растежа на пазара.
(212)
При липса на мерки дъмпинговият внос от засегнатите държави ще продължи да принуждава промишлеността на Съюза да продава на загуба. Това натрупване на допълнителни загуби ще доведе до по-нататъшно влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза. Поради това налагането на мерките е в интерес на промишлеността на Съюза.
6.2. Интерес на несвързаните вносители и дистрибутори
(213)
Вносителите и дистрибуторите (включително стоманопреработващите центрове) са били много активни в настоящото разследване. Тридесет и един вносители и дистрибутори заявиха своя интерес и изразиха възражение срещу налагането на мерки.
(214)
Вносителите и дистрибуторите твърдяха, че възможните им източници на доставка ще бъдат ограничени от налагането на мерките. Те заявиха, че ако мерките бъдат наложени, няма да могат да се снабдяват със студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от КНР и Тайван.
(215)
Разследването обаче показа, че всички вносители и дистрибутори купуват от различни източници, включително промишлеността на Съюза, засегнатите държави и други трети държави. Поради това те зависят само в известна степен от доставките от засегнатите държави.
(216)
Тези страни могат да продължават да купуват студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани от промишлеността на Съюза, както и от други държави, които не са предмет на настоящото разследване (напр. Индия, Южна Африка, Южна Корея и САЩ) и заедно имат пазарен дял от 11 %. Следователно промишлеността на Съюза и вносът от други трети държави са надеждни алтернативи на китайския и тайванския внос.
(217)
Поради това на този етап се стигна до заключението, че налагането на мерки може да има само незначително отрицателно въздействие върху състоянието на несвързаните вносители и дистрибутори.
6.3. Интерес на ползвателите
(218)
Редица заинтересовани страни, включително производители износители и дистрибутори, изразиха опасения относно евентуалното отрицателно въздействие на мерките върху ползвателите. Самите ползватели не споделят тези опасения. Всъщност степента на участие на ползвателите в този случай е много ниска. Шестима ползватели (включително група от четири дружества) изразиха становище, като само един от тях се противопостави на налагането на мерки. Другите ползватели и техните сдружения не участваха или изрично се въздържаха от заемане на позиция.
(219)
Поради това се стигна до временното заключение, че налагането на мерки не противоречи на интереса на ползвателите.
6.4. Опасения във връзка с конкуренцията
(220)
В решението относно сливането на Outokumpu Комисията установи, че предложеното сливане на Outokumpu и Inoxum би могло да доведе до значително възпрепятстване на ефективната конкуренция посредством некоординирани въздействия чрез създаването на господстващо положение на пазара на европейското икономическо пространство (ЕИП) по отношение на студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани (19). За да се избегне подобна пречка, Комисията прие, че пакет за продажба, включващ AST, е достатъчен с цел да се разсеят опасенията във връзка с конкуренцията (20). В действителност приетата от Комисията мярка запази броя от четирима средни производители от Съюза.
(221)
Тази мярка е вече изпълнена и към момента е ефективна в пълна степен. Също така налагането на антидъмпингови мерки не намалява броя на средните производители от Съюза. Поради това на този етап се стигна до заключението, че налагането на мерки не намалява или премахва въздействието от поетия ангажимент, приет от Комисията с решението относно сливането на Outokumpu.
6.5. Заключение относно интереса на Съюза
(222)
Въз основа на гореизложеното Комисията стигна до заключението, че на този етап от разследването не са налице основателни причини да се заключи, че налагането на мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР и Тайван не е в интерес на Съюза.
7. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(223)
Въз основа на направените от Комисията заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда за промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
7.1. Равнище на отстраняване на вредата (марж на вредата)
(224)
С оглед на определянето на равнището на мерките Комисията първо определи размера на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(225)
Вредата се счита за отстранена, ако промишлеността на Съюза е в състояние да покрие производствените си разходи и да реализира от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза, преди облагане с данъци, печалба, която би се очаквала при нормални условия на конкуренция от промишленост от този вид в отрасъла, а именно при липсата на дъмпингов внос.
(226)
Рентабилността на промишлеността на Съюза е била отрицателна през целия разглеждан период, т.е. в периода 2010 - 2013 г. През 2008 и 2009 г. има срив на търсенето по време на световната икономическа криза и реализираната печалба през тези години не може да се счита за постигната при нормални условия на конкуренция. Докато при предишното разследване, както е описано в съображение 134 по-горе, временно бе установено наличието на дъмпинг за 2007 г., съществена връзка между този внос и състоянието на промишлеността на Съюза не може да бъде установена. Във връзка с това целевата печалба беше определена на 8,1 %, което представлява равнището на печалбата, реализирана от промишлеността на Съюза през 2007 г. Това е последната представителна година, през която се наблюдават нормални условия на конкуренцията преди срива на търсенето през 2008 - 2009 г. Всъщност размерът на пазара през 2013 г. почти е достигнал нивото на потребление през 2007 г.
(227)
Въз основа на това Комисията изчисли невредоносната цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза чрез приспадане от продажните цени на Съюза на действително понесената загуба през разследвания период и заместването ѝ с горепосочения марж на печалбата от 8,1 %.
(228)
След това Комисията определи равнището на отстраняване на вредата въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката оказали съдействие производители износители в засегнатите държави, установена с цел изчисляване на подбиването на цената, и среднопретеглената невредоносна цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители от Съюза на пазара на Съюза през разследвания период. Разликите, получени от това сравнение, бяха изразени като процент от среднопретеглената CIF стойност на вноса.
(229)
Равнището на отстраняване на вредата за „други оказали съдействие дружества в приложение I“ и за „всички други дружества“ се определя по същия начин като дъмпинговия марж за тези дружества (вж. съображения 57, 60, 85 и 88 по-горе).
7.2. Временни мерки
(230)
Върху вноса на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от КНР и Тайван следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки в съответствие с правилото за по-ниското мито, предвидено в член 7, параграф 2 от основния регламент. Комисията направи сравнение между маржовете на вредата и дъмпинговите маржове. Размерът на митническите ставки следва да бъде определен на равнището на по-ниския от двата маржа.
(231)
Както е посочено в съображение 4 по-горе, с Регламент за изпълнение (ЕС) № 1331/2014 Комисията въведе регистрационен режим за вноса на разглеждания продукт с произход от КНР и Тайван с оглед на евентуалното прилагане с обратна сила на антидъмпинговите и изравнителните мерки в съответствие с член 10, параграф 4 от основния регламент и член 16, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (21) („основния антисубсидиен регламент“).
(232)
Що се отнася до настоящото антидъмпингово разследване и с оглед на горните констатации, регистрационният режим на вноса за целите на антидъмпинговото разследване в съответствие с член 14, параграф 5 от основния регламент следва да бъде прекратен.
(233)
Що се отнася до паралелното антисубсидийно разследване (вж. съображение 3 по-горе), регистрационният режим на вноса от КНР в съответствие с член 24, параграф 5 от основния антисубсидиен регламент следва да продължи.
(234)
На този етап от процедурата не може да се приеме решение за евентуално прилагане с обратна сила на антидъмпинговите мерки.
(235)
Въз основа на гореизложеното ставките на временните антидъмпингови мита, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са следните:
Държава
Дружество
Дъмпингов марж
(%)
Марж на вредата
(%)
Временно антидъмпингово мито
(%)
КНР
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.
29,2
24,3
24,3
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
24,3
24,3
Други оказали съдействие дружества
30,0
24,5
24,5
Всички други дружества
34,9
25,2
25,2
Тайван
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
23,9
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd.
10,9
22,9
10,9
Yieh United Steel Corporation
10,9
22,9
10,9
Други оказали съдействие дружества
10,9
22,9
10,9
Всички други дружества
12,0
23,9
12,0
(236)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговите мита за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те са отразявали установеното по време на разследването положение по отношение на тези дружества. Тези ставки се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави, произведен от изрично посочените правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително от субекти, свързани с изрично посочените, следва да се облага със ставката, приложима за „всички други дружества“. Индивидуалните ставки на антидъмпинговите мита не следва да се прилагат за тях.
(237)
Дадено дружество може да поиска прилагането на тези индивидуални ставки на антидъмпинговите мита, ако впоследствие промени наименованието на своето предприятие. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (22). Искането трябва да съдържа цялата съответна информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него митническа ставка. Ако промяната на наименованието на дружеството не засяга правото му да се ползва от приложимата за него митническа ставка, в Официален вестник на Европейския съюз се публикува известие, с което се съобщава за промяната на наименованието.
(238)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговите мита, антидъмпинговата ставка за „всички други дружества“ следва да се прилага не само за производителите износители, неоказали съдействие в настоящото разследване, но и за производителите, които не са осъществявали износ за Съюза през разследвания период.
(239)
От 26 март 2015 г. се предвижда временно антидъмпингово мито за защита срещу дъмпинговия внос. Поради това повече не е необходимо вносът да се регистрира с цел осигуряване на защита срещу дъмпинговия внос. Следователно член 1, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1331/2014 следва да бъде съответно изменен.
8. ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
(240)
В интерес на доброто администриране Комисията ще покани заинтересованите страни да представят коментари в писмена форма и/или да поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури в рамките на определен срок.
(241)
Констатациите относно налагането на временно мито са временни и може да бъдат променени на окончателния етап от разследването,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на плосковалцувани продукти от неръждаеми стомани, само студеновалцувани, понастоящем класирани в кодове по КН 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 и 7220 20 89, и с произход от Китайската народна република и Тайван.
2. Ставките на временното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са следните:
Държава
Дружество
Временно антидъмпингово мито
(%)
Допълнителен код по ТАРИК
Китайска народна република
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd., Shanghai
25,2
C022
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd., Ningbo
25,2
C023
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd., Taiyuan
24,3
C024
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd., Tianjin
24,3
C025
Други оказали съдействие дружества, изброени в приложение I
24,5
Всички други дружества
25,2
C999
Тайван
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei
12,0
C030
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung
10,9
C031
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung
10,9
C032
Други оказали съдействие дружества, изброени в приложение II
10,9
Всички други дружества
12,0
C999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на парична гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен ако е предвидено друго, се прилагат съответните действащи разпоредби в областта на митническото облагане.
Член 2
1. В срок от 25 календарни дни от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да:
а)
поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент;
б)
представят писмено своите коментари на Комисията; както и
в)
поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури.
2. Страните, посочени в член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, могат да представят коментари относно прилагането на временните мерки в срок от 25 календарни дни от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
Член 3
Поради това член 1, параграф 1 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 1331/2014 се заменя със следното:
„1. В съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на митническите органи се указва да предприемат необходимите мерки за въвеждане на регистрационен режим за вноса в Съюза на плосковалцувани продукти от неръждаеми стомани, само студеновалцувани, понастоящем класирани в кодове по КН 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 и 7220 20 89, и с произход от Китайската народна република.“
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 24 март 2015 година.
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/501,
annettu 24 päivänä maaliskuuta 2015,
Kiinan kansantasavallasta ja Taiwanista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden tuontia koskevan väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,
on kuullut jäsenvaltioita,
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1.1 Vireillepano
(1)
Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani 26 päivänä kesäkuuta 2014 perusasetuksen 5 artiklan nojalla vireille polkumyynnin vastaisen tutkimuksen, joka koski Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, ja Taiwanista, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden tuontia unioniin. Se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä menettelyn vireillepanoa koskevan ilmoituksen (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.
(2)
Komissio pani tutkimuksen vireille, kun Eurofer, jäljempänä ’valituksen tekijä’, esitti 13 päivänä toukokuuta 2014 valituksen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden unionin tuottajien puolesta. Valituksen tekijän osuus ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden kokonaistuotannosta unionissa on noin 50 prosenttia. Valituksessa esitetty näyttö polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta oli riittävä tutkimuksen vireillepanoa varten.
(3)
Komissio pani 14 päivänä elokuuta 2014 vireille tukien vastaisen tutkimuksen, joka koski Kiinasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden tuontia unioniin, ja käynnisti erillisen tutkimuksen. Se julkaisi tukien vastaista menettelyä koskevan vireillepanoilmoituksen (3) Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
1.2 Rekisteröinti
(4)
Valituksen tekijän esitettyä pyynnön, jonka tukena oli vaadittu näyttö, komissio antoi 15 päivänä joulukuuta 2014 täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1331/2014 (4), jolla asetettiin Kiinasta ja Taiwanista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden tuonti kirjaamisvelvoitteen alaiseksi 17 päivästä joulukuuta 2014.
1.3 Asianomaiset osapuolet
(5)
Vireillepanoilmoituksessa komissio pyysi asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Lisäksi komissio ilmoitti nimenomaisesti tutkimuksen vireillepanosta valituksen tekijälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille ja Kiinan ja Taiwanin viranomaisille, tiedossa oleville tuojille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, kauppiaille sekä järjestöille, joita tutkimuksen vireillepanon tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan tutkimukseen. Komissio ilmoitti myös Amerikan yhdysvalloissa, jäljempänä ’Yhdysvallat’, ja Etelä-Afrikassa oleville tuottajille vireillepanosta ja kehotti niitä osallistumaan. Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa asianomaisille osapuolille, että se harkitsi Yhdysvaltojen käyttämistä markkinataloutta harjoittavana kolmantena maana, jäljempänä ’vertailumaa’, perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti.
(6)
Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.
a) Otanta
(7)
Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa otantaa asianomaisiin osapuoliin perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.
Unionin tuottajia koskeva otanta
(8)
Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessaan, että se oli alustavasti valinnut otoksen unionin tuottajista. Komissio valitsi otoksen tuotantomäärän perusteella. Otokseen valittiin neljä unionin tuottajaa. Otokseen valittujen unionin tuottajien osuus tuotantomäärästä oli noin 50 prosenttia. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta. Koska alustavasta otoksesta ei saatu huomautuksia, se vahvistettiin. Otos on unionin tuotannonalaa edustava.
Tuojien otanta
(9)
Päättääkseen otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot.
(10)
Pyydetyt tiedot toimitti 31 etuyhteydetöntä tuojaa, jotka myös suostuivat osallistumaan otokseen. Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti neljän etuyhteydettömän tuojan otoksen käyttäen valintaperusteina suurinta unioniin suuntautuvan tuonnin määrää. Kaikkia asianomaisia tiedossa olevia tuojia kuultiin otoksen valinnasta perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
(11)
Yhden valitun tuojan omistusrakenteesta saatiin huomautuksia. Asianomaiset osapuolet väittivät, että yhtä tuojaa ei pitäisi sisällyttää otokseen, koska se oli etuyhteydessä unionin tuottajaan. Kyseinen tuoja ei kuitenkaan ollut etuyhteydessä unionin tuottajaan tutkimusajanjaksolla vaan vasta myöhemmin. Lisäksi ’etuyhteydettömällä tuojalla’ tarkoitetaan sitä, että tuoja ei ole etuyhteydessä vientiä harjoittaviin tuottajiin. Etuyhteydetön tuoja voi olla etuyhteydessä unionin tuottajaan.
Taiwanilaisten vientiä harjoittavien tuottajien otanta
(12)
Päättääkseen otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia taiwanilaisia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Taiwanin edustustoa Euroopan unionissa yksilöimään muita mahdollisia vientiä harjoittavia tuottajia, jotka voisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin.
(13)
Kaikkiaan yhdeksän asianomaisen maan vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti neljän yrityksen (joista kolme on etuyhteydessä toisiinsa) otoksen, joka perustui unioniin suuntautuneen viennin suurimpaan edustavaan määrään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti kaikkia tiedossa olleita vientiä harjoittavia tuottajia ja asianomaisen maan viranomaisia kuultiin otoksen valinnasta. Huomautuksia ei esitetty.
(14)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että kaksi otokseen valittua yritystä ja kaksi yhteistyössä toimivaa yritystä, joita ei valittu otokseen, eivät täyttäneet vientiä harjoittavan tuottajan määritelmää, koska ne toimivat vain palvelukeskuksena ja käyttivät tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotantopanoksenaan. Vahvistettiin, että näillä yrityksillä ei ole kuuma- tai kylmävalssaustiloja ja että niiden tuottama lisäarvo on mitätön suhteessa niiden tuotantopanosten kustannuksiin. Ne itse asiassa ostavat ja myyvät tarkasteltavana olevan tuotteen eri lajeja (ks. 26-28 kappale).
(15)
Yksi näistä yrityksistä on kuitenkin etuyhteydessä yhteen otokseen valittuun vientiä harjoittavaan tuottajaan. Sen vuoksi sitä pidettiin tutkimuksessa kyseiseen yritysryhmään kuuluvana. Sen jälkeen, kun otoksen ulkopuolelle jätettiin yritys, joka ei täyttänyt vientiä harjoittavan tuottajan määritelmää, jäljelle jäävän otoksen osuus Taiwanista unioniin suuntautuvan viennin kokonaismäärästä on ainakin noin 48 prosenttia ja kotimarkkinamyynnistä Taiwanista noin 80 prosenttia. Sen vuoksi otos oli edelleen edustava.
(16)
Komissio jätti muut kolme yritystä pois yksilöllistä polkumyyntimarginaalia ja vahingon korjaavaa tasoa koskevista laskelmista. Tämän vuoksi näille kolmelle yritykselle ei vahvistettu tullia.
Yksilöllinen tarkastelu
(17)
Yksi taiwanilainen vientiä harjoittava tuottaja pyysi perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaista yksilöllistä tarkastelua, joka sille myönnettiin.
Kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta
(18)
Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja muodostaakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksissa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan viranomaisia yksilöimään muita mahdollisia vientiä harjoittavia tuottajia, jotka voisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin.
(19)
Kahdeksan kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti kahteen ryhmään kuuluvien neljän yrityksen otoksen, joka perustui unioniin suuntautuneen viennin suurimpaan edustavaan määrään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti kaikkia tiedossa olleita vientiä harjoittavia tuottajia ja asianomaisen maan viranomaisia kuultiin otoksen valinnasta. Huomautuksia ei esitetty.
b) Markkinatalouskohtelun pyytämiseen tarkoitetut lomakkeet kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille
(20)
Komissio lähetti perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaisesti markkinatalouskohtelun pyytämiseen tarkoitetun lomakkeen kaikille kiinalaisille yhteistyössä toimineille otokseen valituille ja otoksen ulkopuolisille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka halusivat pyytää yksilöllistä kohtelua perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti, sekä tiedossa oleville vientiä harjoittavien tuottajien järjestöille ja Kiinan viranomaisille. Yksikään vientiä harjoittavista tuottajista ei pyytänyt markkinatalouskohtelua.
c) Kyselylomake
(21)
Komissio lähetti kyselylomakkeet otokseen valituille kiinalaisille ja taiwanilaisille vientiä harjoittaville tuottajille, sellaisille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka halusivat pyytää yksilöllistä tarkastelua, tuottajille kahdessa mahdollisessa vertailumaassa sekä otokseen valituille unionin tuottajille, otokseen valituille etuyhteydettömille tuojille ja ilmoittautuneille käyttäjille.
(22)
Vastauksia kyselylomakkeeseen saatiin neljältä otokseen valitulta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, neljältä otokseen valitulta taiwanilaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta (myös niiltä kahdelta, joista myöhemmin kävi ilmi, että ne eivät ole vientiä harjoittavia tuottajia), yhdeltä taiwanilaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, joka pyysi yksilöllistä tarkastelua, kahdelta tuottajalta Yhdysvalloissa (vertailumaa), neljältä otokseen valitulta unionin tuottajalta, neljältä otokseen valitulta etuyhteydettömältä tuojalta ja kuudelta käyttäjältä.
d) Tarkastuskäynnit
(23)
Komissio on hankkinut ja tarkastanut kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
Unionin tuottajat
-
Acciai Speciali Terni S.P.A., Terni, Italia
-
Acerinox Europa SAU, Palmones-Los Barrios ja Madrid, Espanja
-
Aperam Stainless Europe, La Plaine Saint Denis, Ranska
Acciai Speciali Terni S.P.A.:han etuyhtedessä oleva palvelukeskus
-
Terninox, Ceriano Laghetto, Italia
Valituksen tekijä
-
Eurofer, Bryssel, Belgia
Taiwanissa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat
-
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei
-
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung
-
YC Inox Co., Ltd., Chang-Hua Hsien
-
Yieh Mau Corporation, Kaohsiung
-
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung
Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat
-
Baosteel Stainless Co., Ltd, Shanghai
-
Ningbo Baoxin Stainless Co., Ltd, Ningbo
-
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Taiyuan
Etuyhteydessä oleva unionin tuoja
-
Baosteel Europe GmbH, Hampuri, Saksa.
(24)
Komissio järjesti kuulemisia, mukaan luettuna kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan kanssa, vientiä harjoittavien tuottajien, järjestöjen ja tuojien kanssa.
1.4 Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso
(25)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2013 ja 31 päivän joulukuuta 2013 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2010 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
2.1 Tarkasteltavana oleva tuote
(26)
Tarkasteltavana ovat Kiinasta ja Taiwanista peräisin olevat ruostumattomasta teräksestä valmistetut levyvalmisteet, ei enempää valmistetut kuin kylmävalssatut, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 ja 7220 20 89, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.
(27)
Ruostumattomasta teräksestä valmistettuja kylmävalssattuja levyvalmisteita käytetään erittäin monenlaisissa sovelluksissa, esimerkiksi kodinkoneiden (kuten pyykin- ja astianpesukoneiden sisuksissa), hitsattujen putkien ja lääkinnällisten laitteiden tuotannossa samoin kuin elintarvikkeiden jalostuksessa ja autoteollisuudessa.
(28)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkasteltavana olevan tuotteen eri lajeilla on kaikilla samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja että niitä käytetään periaatteessa samaan tarkoitukseen.
2.2 Samankaltainen tuote
(29)
Unionin tuotannonalan unionissa valmistamilla ja myymillä sekä asianomaisissa maissa ja vertailumaassa valmistetuilla ja myydyillä ruostumattomasta teräksestä valmistetuilla kylmävalssatuilla levyvalmisteilla todettiin olevan pääasiassa samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset kuin asianomaisissa maissa valmistetuilla ja unioniin vientiä varten myydyillä ruostumattomasta teräksestä valmistetuilla kylmävalssatuilla levyvalmisteilla. Tämän vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
2.3 Tuotteen määritelmää koskevat väitteet
(30)
Asianomaiset osapuolet väittivät, että jotkin tuotelajit (mukaan luettuna kapeat teräsnauhat ja tarkkuusnauhat) olisi jätettävä tutkimuksen ulkopuolelle, koska unionin tuottajat eivät pysty täyttämään täysin näiden markkinasegmenttien tarpeita. Unionin tuotannonala toimitti kuitenkin näyttöä, jonka mukaan se kyllä kykenee täyttämään täysin näiden markkinasegmenttien tarpeet.
(31)
Samat osapuolet väittivät vielä tarkkuusnauhoista, että Euroopan komission kilpailun pääosasto oli päättänyt jättää kyseisen tuotelajin pois merkityksellisiltä tuotemarkkinoilta analyysissään, joka koski Outokummun ja INOXUMin sulaumaa (5). Määriteltäessä markkinoita sulautuma-asiassa keskitytään kuitenkin kysyntä- ja tarjontapuolen korvattavuuteen. Polkumyyntiasioissa markkinat taas määritellään tutkimuksen kohteena olevan tuotteen fyysisten ominaisuuksien perusteella. Sen vuoksi polkumyyntiasioissa tuotelajit voivat erota toisistaan joidenkin tekijöiden (leveys, toleranssi, mekaaniset ominaisuudet) osalta. Lisäksi tämä tuotelaji kuului aivan alusta lähtien tutkimukseen, sillä edustavuutta koskevan tutkimuksen yhteydessä otettiin yhteyttä tarkkuusnauhojen unionin tuottajiin.
(32)
Tämän vuoksi komissio hylkäsi väitteen ja piti tutkimuksen tuotteen määritelmän ennallaan.
3. POLKUMYYNTI
3.1 Kiina
3.1.1 Normaaliarvo
3.1.1.1 Markkinatalouskohtelu
(33)
Komissio määritti perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla normaaliarvon mainitun asetuksen 2 artiklan 1-6 kohdan mukaisesti niille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka väittivät ja osoittivat, että ne täyttävät mainitun asetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimukset, ja joille voitiin siten myöntää markkinatalouskohtelu.
(34)
Sen määrittämiseksi, täyttyvätkö perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimukset, komissio hankki tarvittavia tietoja pyytämällä vientiä harjoittavia tuottajia täyttämään markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetun lomakkeen. Yksikään näistä tuottajista ei pyytänyt markkinatalouskohtelua.
3.1.1.2 Vertailumaa
(35)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo määritettiin markkinataloutta toteuttavan kolmannen maan hinnan tai laskennallisen arvon perusteella sellaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ollut myönnetty markkinatalouskohtelua. Tätä varten oli valittava vertailumaa.
(36)
Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa asianomaisille osapuolille, että se piti Yhdysvaltoja asianmukaisena vertailumaana ja kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia.
(37)
Komissio otti yhteyttä joihinkin mahdollisiin vertailumaihin (Intia, Etelä-Afrikka, Etelä-Korea, Taiwan ja Yhdysvallat) ja saatujen tietojen perusteella pyysi 32:ta tiedossa olevaa samankaltaisen tuotteen tuottajaa Etelä-Afrikassa, Etelä-Koreassa ja Yhdysvalloissa toimittamaan tietoja. Intiassa sijaitsevista tuottajista ei saatu tietoja, minkä vuoksi Intiaa ei voitu harkita mahdolliseksi vertailumaaksi. Tämä sama tutkimus kohdistuu Taiwaniin, ja näin ollen tutkimuksen kohteena olevien tuottajien toimittamia tietoja tarkasteltiin myös tätä tarkoitusta varten.
(38)
Vain kaksi yhdysvaltalaista tuottajaa vastasi vertailumaan tuottajille osoitettuun kyselylomakkeeseen. Tämän vuoksi komission oli valittava Yhdysvaltojen ja Taiwanin väliltä.
(39)
Yhdysvalloissa on ainakin neljä samankaltaisen tuotteen suurta tuottajaa (näistä kolme on vertikaalisesti integroituneita ja yksi ei), ja kokonaistuotanto ja -kulutus ovat verrattavissa Kiinaan. Taiwanissa on yksi suuri vertikaalisesti integroitunut tuottajaryhmä, joka hallitsee markkinoita huolimatta siitä, että markkinoilla on myös muutama pienempi tuottaja, jotka eivät ole integroituneet. Tuotantoprosessi Yhdysvalloissa on samanlainen kuin Taiwanissa ja samanlainen kuin ainakin joidenkin kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien. Yhdysvalloissa ja Taiwanissa käytetyt raaka-aineet ovat pääosin samoja. Yhdysvalloissa on voimassa polkumyyntitullit Japania, Etelä-Koreaa ja Taiwania vastaan ja Taiwanissa Kiinaa ja Etelä-Koreaa vastaan. Samankaltaisen tuotteen tuonti molempiin maihin on kuitenkin merkittävä ja oli noin 17 prosenttia Yhdysvaltojen ja 37 prosenttia Taiwanin kokonaiskulutuksesta tutkimusajanjaksolla. Yhdysvaltoihin suuntautuu paljon vientiä Meksikosta, Kiinasta, Taiwanista, Ranskasta, Suomesta, Japanista ja Saksasta ja Taiwaniin Kiinasta, Etelä-Koreasta, Japanista, Suomesta ja Vietnamista.
(40)
Nämä tekijät huomioon ottaen Yhdysvaltoja pidetään soveltuvampana vertailumaan kahdesta syystä:
i)
Yhdysvaltojen markkinoilla esiintyy paljon kilpailua, mutta Taiwanin markkinoita ja ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden hintoja hallitsee suureksi osaksi yksi yritysryhmä;
ii)
Taiwanin kotimarkkinat ovat paljon pienemmät kuin Kiinan ja Yhdysvaltojen.
(41)
Asianomaiset osapuolet vastustivat Yhdysvaltojen käyttämistä vertailumaana pääasiassa väitetysti erilaisen tuotantoprosessin ja tuotannossa käytettyjen erityyppisten raaka-aineiden vuoksi. Ne väittivät, että tässä suhteessa Taiwan, joka myös on tämän tutkimuksen kohteena, olisi asianmukaisempi vertailumaa kuin Yhdysvallat.
(42)
Komissio päätteli tässä vaiheessa, että Yhdysvallat on asianmukainen vertailumaa perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti.
3.1.1.3 Normaaliarvo (vertailumaa)
(43)
Vertailumaan yhteistyössä toimineilta tuottajilta saatuja tietoja käytettiin perustana normaaliarvon määrittämiseen sellaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan nojalla.
(44)
Komissio tutki ensin, oliko vertailumaan kahden yhteistyössä toimineen tuottajan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kotimarkkinamyynti on edustavaa, jos kunkin otokseen valitun kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä on vähintään 5 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuvan viennin kokonaismäärästä tutkimusajanjakson aikana. Tällä perusteella kahden yhteistyössä toimineen tuottajan samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti vertailumaan kotimarkkinoilla todettiin edustavaksi.
(45)
Tämän jälkeen komissio yksilöi ne kotimarkkinoilla myydyt tuotelajit, jotka olivat samanlaisia kuin otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien unioniin vietäviksi myymät tuotelajit tai niihin verrattavissa.
(46)
Seuraavaksi komissio määritteli kunkin tuotelajin osalta kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kannattavan myynnin osuuden tutkimusajanjaksolla, jotta se voisi päättää, käytetäänkö normaaliarvon laskennassa tosiasiallista kotimarkkinamyyntiä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
(47)
Normaaliarvo perustuu kunkin tuotelajin tosiasialliseen kotimarkkinahintaan riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei, jos
i)
vähintään laskettuja tuotantokustannuksia vastaavalla nettomyyntihinnalla tapahtuneen tuotelajin myynnin määrä oli yli 80 prosenttia tämän tuotelajin kokonaismyyntimäärästä; ja
ii)
tämän tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta vastaa vähintään sen tuotannon yksikkökustannuksia.
(48)
Tässä tapauksessa normaaliarvo on kyseisen tuotelajin koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo tutkimusajanjakson aikana. Komissio otti huomioon kaikki kotimarkkinamyyntinä ilmoitetut liiketoimet, koska ei ollut syytä epäillä niiden käyttöä kotimarkkinakulutukseen.
(49)
Normaaliarvo on tuotelajien pelkästään kannattavan kotimarkkinamyynnin tuotelajikohtainen tosiasiallinen kotimarkkinahinta tutkimusajanjakson aikana, jos:
i)
tuotelajin kannattavan myynnin määrä on enintään 80 prosenttia tämän tuotelajin kokonaismyyntimäärästä; tai
ii)
tämän tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta on alle tuotannon yksikkökustannusten.
3.1.2 Vientihinta
(50)
Otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien myynti unioniin suuntautuvaa vientiä varten tapahtui joko suoraan riippumattomille asiakkaille tai yhdessä tapauksessa tuojana toimivan etuyhteydessä olevan yrityksen kautta.
(51)
Jos vientiä harjoittavat tuottajat veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti unioniin vietäväksi myydystä tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
(52)
Jos vientiä harjoittavat tuottajat veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tuojana toimivien etuyhteydessä olevien yritysten kautta, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti niiden hintojen perusteella, joilla tuotu tuote jälleenmyytiin ensimmäistä kertaa riippumattomille asiakkaille unionissa. Tässä tapauksessa hintaan tehtiin oikaisuja voittomarginaalin sekä kaikkien maahantuonnin ja jälleenmyynnin välillä aiheutuneiden kustannusten, mukaan lukien myynti-, yleis- ja hallintokustannukset, huomioon ottamiseksi.
3.1.3 Vertailu
(53)
Komissio vertaili normaaliarvoa ja otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla.
(54)
Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintoihin ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä pankkimaksujen ja palkkioiden osalta.
3.1.4 Polkumyyntimarginaalit
(55)
Otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien osalta komissio vertasi samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa vertailumaassa (ks. 43-49 kappale) tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.
(56)
Tällä perusteella väliaikaiset painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit - ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta (kulut, vakuutus ja rahti maksettuina) unionin rajalla tullaamattomana - ovat seuraavat:
Taulukko 1
Polkumyyntimarginaalit, Kiina
Yritys
Väliaikainen polkumyyntimarginaali
(%)
Baosteel Group: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
TISCO Group: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
(57)
Otoksen ulkopuolisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta komissio laski painotetun keskimääräisen polkumyyntimarginaalin perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan mukaisesti. Tämä marginaali määritettiin näin ollen otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien painotettujen keskimääräisten polkumyyntimarginaalien perusteella.
(58)
Tällä perusteella otoksen ulkopuolisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien väliaikainen polkumyyntimarginaali on 30,0 prosenttia.
(59)
Kaikkien muiden asianomaisen maan vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaalin komissio määritti käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Tätä varten komissio määritti vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen asteen. Yhteistyössä toimimisen aste on yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien unioniin suuntautuneen viennin määrä ilmaistuna osuutena asianomaisen maan unioniin suuntautuneen viennin kokonaismäärästä, sellaisena kuin se ilmoitetaan Eurostatin tuontitilastoissa.
(60)
Yhteistyössä toimimisen astetta pidettiin korkeana, ja sen perusteella komissio päätti asettaa jäännöspolkumyyntimarginaalin sen otokseen valitun yrityksen tasolle, jonka polkumyyntimarginaali oli korkein.
(61)
Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit - ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana - ovat seuraavat:
Taulukko 2
Polkumyyntimarginaalit, Kiina
Yritys
Väliaikainen polkumyyntimarginaali
(%)
Baosteel Group: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
TISCO Group: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
Muut yhteistyössä toimineet yritykset
30,0
Kaikki muut yritykset
34,9
3.2 Taiwan
3.2.1 Normaaliarvo
(62)
Komissio tutki ensin, oliko kunkin tutkimuksen kohteena olevan vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tutkimuksen kohteena olevista vientiä harjoittavista tuottajista komissio tarkasteli otokseen valittuja vientiä harjoittavia tuottajia sekä yhtä vientiä harjoittavaa tuottajaa, jolle myönnettiin yksilöllinen tarkastelu. Kotimarkkinamyyntiä pidetään edustavana, jos samankaltaisen tuotteen riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin osuus vientiä harjoittavaa tuottajaa kohden on vähintään 5 prosenttia sen tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisvientimäärästä unioniin tutkimusajanjakson aikana.
(63)
Komissio havaitsi, että tutkimuksen kohteena olevien vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittamaan kotimarkkinamyyntiin sisältyi samankaltaisen tuotteen jakelijoille myyty merkittävä määrä, joka jälleenvietiin. Yhteistyössä toimineilta yrityksiltä saatujen tuotantotietojen ja samankaltaisen tuotteen Taiwanin tuonti- ja vientitilastojen perusteella tehdyt laskelmat vahvistivat, että yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittamaan kotimarkkinamyyntiin sisältyi noin 50 prosenttia välillistä vientimyyntiä, jota ei ollut tarkoitettu kotimarkkinakulutukseen.
(64)
Lisäksi komissio havaitsi, että Taiwanin kotimarkkinoilla oli käytössä alennusjärjestelmä. Yksi otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja selitti, että järjestelmä kehitettiin kannustimeksi paikallisille palvelukeskuksille (jakelijoille), jotka jälleenvievät terästuotteita. Koska kahden suurimman tuottajan kotimarkkinahinnat, mukaan luettuna alennukset, ilmoitetaan kattavasti kuukausittain kaikille jakelijoille, vaikka muut tuottajat eivät myöntäisikään alennuksia asiakkailleen, Taiwanissa käytössä oleva hinnoittelujärjestelmä vaikutti voimakkaasti kotimarkkinoille päätyvien ja jälleenvietävien tuotteiden hinnoista sopimiseen.
(65)
Paikan päällä tehtyjen tarkastusten perusteella kolmea vientiä harjoittavaa tuottajaa pyydettiin tarkastelemaan uudelleen myyntiään, jonka ne olivat ilmoittaneet kotimarkkinamyynniksi Taiwanissa, ja poistamaan myynti, jota ei ollut tarkoitettu kotimarkkinakulutukseen. Ne kuitenkin vain vahvistivat, etteivät ne olleet tietoisia asiakkailleen myymän samankaltaisen tuotteen lopullisesta määränpäästä.
(66)
Voidakseen varmistaa, että normaaliarvo perustui vain kotimarkkinakulutusta varten vahvistettuihin hintoihin (kuten 63 kappaleessa selitettiin), komissio valitsi varovaisen lähestymistavan tehdessään väliaikaista polkumyyntiä koskevia laskelmia ja käytti vain Taiwanissa sijaitseville loppukäyttäjille ilmoitettua myyntiä. Komissio piti loppukäyttäjinä kaikkia toimijoita, jotka jatkojalostivat samankaltaista tuotetta muuksi tuotteeksi, joka ei ollut enää samankaltainen tuote. Myynti jakelijoille tai kauppiaille on jätetty pois kotimarkkinamyynnistä, koska komissio havaitsi tutkimuksen aikana, että yksi Taiwanin suurimmista jakelijoista, joka hankki suuria määriä samankaltaista tuotetta, jonka sen toimittajat olivat ilmoittaneet kotimarkkinamyynniksi, suuntasi suurimman osan tästä ostetusta määrästä vientiin.
(67)
Tällä perusteella kunkin tutkimuksen kohteena olevan vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla todettiin edustavaksi.
(68)
Tämän jälkeen komissio yksilöi ne kotimarkkinoilla myydyt tuotelajit, jotka olivat samanlaisia kuin tutkimuksen kohteena olevien vientiä harjoittavien tuottajien, joiden kotimarkkinamyynti oli edustavaa, unioniin vietäviksi myymät tuotelajit tai niihin verrattavissa.
(69)
Sitten komissio tutki, oliko tutkimuksen kohteena olevien vientiä harjoittavien tuottajien tuotelajien kotimarkkinamyynti verrattuna unioniin vietäväksi myytyihin tuotelajeihin edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tuotelajin kotimarkkinamyynti on edustavaa, jos kyseisen tuotelajin kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjakson aikana on vähintään 5 prosenttia samanlaisen tai siihen verrattavissa olevan tuotelajin kokonaisvientimäärästä unioniin.
(70)
Seuraavaksi komissio määritti kunkin tuotelajin osalta kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kannattavan myynnin osuuden tutkimusajanjaksolla, jotta se voisi päättää, käytetäänkö normaaliarvon laskennassa tosiasiallista kotimarkkinamyyntiä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
(71)
Normaaliarvo perustuu kunkin tuotelajin tosiasialliseen kotimarkkinahintaan riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei, jos
i)
vähintään laskettuja tuotantokustannuksia vastaavalla nettomyyntihinnalla tapahtuneen tuotelajin myynnin määrä oli yli 80 prosenttia tämän tuotelajin kokonaismyyntimäärästä; ja
ii)
tämän tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta vastaa vähintään sen tuotannon yksikkökustannuksia.
(72)
Tässä tapauksessa normaaliarvo on kyseisen tuotelajin koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo tutkimusajanjakson aikana.
(73)
Normaaliarvo on tuotelajien pelkästään kannattavan kotimarkkinamyynnin tuotelajikohtainen tosiasiallinen kotimarkkinahinta tutkimusajanjakson aikana, jos:
i)
tuotelajin kannattavan myynnin määrä on enintään 80 prosenttia tämän tuotelajin kokonaismyyntimäärästä; tai
ii)
tämän tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta on alle tuotannon yksikkökustannusten.
(74)
Kotimarkkinamyyntiä koskevasta komission analyysistä ilmeni, että joidenkin tuotelajien kotimarkkinamyynnistä osa oli kannattavaa ja että painotettu keskimääräinen myyntihinta oli tuotantokustannuksia korkeampi. Näin ollen normaaliarvo laskettiin koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotettuna keskiarvona tutkimusajanjaksojen aikana, jos 71 kappaleessa esitetyt edellytykset täyttyivät, tai ainoastaan kannattavan myynnin painotettuna keskiarvona, jos edellytykset eivät täyttyneet. Koska samankaltaisen tuotteen tiettyjen tuotelajien myyntiä ei ollut lainkaan tai myynti ei ollut riittävää taikka jos myynnin ei havaittu tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä, komissio muodosti normaaliarvon laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan mukaisesti.
(75)
Laskennallinen normaaliarvo määritettiin lisäämällä tutkimuksen kohteena olevien vientiä harjoittavien tuottajien samankaltaisen tuotteen keskimääräisiin tuotantokustannuksiin tutkimusajanjakson aikana seuraavat:
i)
painotetut keskimääräiset myynti-, yleis- ja hallintokustannukset, jotka aiheutuivat tutkimuksen kohteena olevien vientiä harjoittavien tuottajien samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tutkimusajanjakson aikana; ja
ii)
tutkimuksen kohteena olevien vientiä harjoittavien tuottajien saama painotettu keskimääräinen voitto samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tutkimusajanjaksojen aikana.
(76)
Tuotantokustannuksia oikaistiin yhden tutkimuksen kohteena olevan vientiä harjoittavan tuottajan osalta. Koska merkittävä määrä samankaltaisen tuotteen tuotantoon käytetyistä tuotantopanoksista hankittiin etuyhteydessä olevalta toimittajalta, komissio korvasi näiden tuotantopanosten ostokustannukset tutkimuksen kohteena olevan vientiä harjoittavan tuottajan tuotantopanosten tuotantokustannuksilla.
(77)
Komissio myös havaitsi saman vientiä harjoittavan tuottajan osalta, että romuarvoa koskeva oikaisu oli laskettu kahteen kertaan, koska lopputuotteiksi muunnettujen tuotantopanosten määrästä on jo vähennetty romuarvo. Sen vuoksi komissio ei hyväksynyt romuarvon vähentämistä lopputuotteen tuotantokustannuksista.
(78)
Sellaisiin tuotelajeihin, joita ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, lisättiin keskimääräiset myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ja voitto tavanomaisessa kaupankäynnissä kotimarkkinoilla suoritetuista liiketoimista. Sellaisiin tuotelajeihin, joita ei myyty kotimarkkinoilla lainkaan tai joita ei havaittu myydyn tavanomaisessa kaupankäynnissä, lisättiin painotetut keskimääräiset myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ja voitto kaikista tavanomaisessa kaupankäynnissä kotimarkkinoilla suoritetuista liiketoimista.
3.2.2 Vientihinta
(79)
Tutkimuksen kohteena olevat vientiä harjoittavat tuottajat myivät tarkasteltavana olevaa tuotetta vientiin joko suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa tai riippumattomien jakelijoiden kautta Taiwanissa. Näin ollen vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella.
3.2.3 Vertailu
(80)
Komissio vertaili normaaliarvoa ja tutkimuksen kohteena olevien vientiä harjoittavien tuottajien vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla.
(81)
Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintoihin ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä pankkimaksujen ja palkkioiden osalta.
(82)
Otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat eivät käyttäneet niille ennen tarkastuskäyntejä lähetetyissä polkumyyntilomakkeissa annettuja valuuttakursseja. Sen vuoksi komissio laski liiketoimien arvon uudelleen käyttäen kyselylomakkeessa annettuja kursseja.
3.2.4 Polkumyyntimarginaalit
(83)
Komissio vertasi tutkimuksen kohteena olevien vientiä harjoittavien tuottajien, mukaan luettuna kaksi etuyhteydessä olevaa otokseen valittua yritystä ja yksi, jolle myönnettiin yksilöllinen tarkastelu, samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.
(84)
Tällä perusteella väliaikaiset painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit - ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana - ovat seuraavat:
Taulukko 3
Polkumyyntimarginaalit, Taiwan
Yritys
Väliaikainen polkumyyntimarginaali
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd (yksilöllinen tarkastelu)
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd ja Yieh United Steel Corporation
10,9
(85)
Otoksen ulkopuolisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta komissio laski painotetun keskimääräisen polkumyyntimarginaalin perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan mukaisesti. Tämä marginaali määritettiin näin ollen otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien marginaalien perusteella.
(86)
Tällä perusteella otoksen ulkopuolisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien väliaikainen polkumyyntimarginaali on 10,9 prosenttia.
(87)
Kaikkien muiden asianomaisen maan yritysten polkumyyntimarginaalin komissio määritti käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Tätä varten komissio määritti yhteistyössä toimimisen asteen. Yhteistyössä toimimisen aste on yhteistyössä toimineiden yritysten unioniin suuntautuneen viennin määrä ilmaistuna osuutena asianomaisen maan unioniin suuntautuneen viennin kokonaismäärästä, sellaisena kuin se ilmoitetaan Eurostatin tuontitilastoissa.
(88)
Yhteistyössä toimimisen astetta tässä tapauksessa pidettiin korkeana, ja sen perusteella komissio päätti asettaa jäännöspolkumyyntimarginaalin sen yrityksen tasolle, jonka polkumyyntimarginaali oli korkein.
(89)
Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit - ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana - ovat seuraavat:
Taulukko 4
Polkumyyntimarginaalit, Taiwan
Yritys
Väliaikainen polkumyyntimarginaali
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd ja Yieh United Steel Corporation
10,9
Muut yhteistyössä toimineet yritykset
10,9
Kaikki muut yritykset
12,0
4. VAHINKO
4.1 Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä
(90)
Tutkimusajanjakson aikana samankaltaista tuotetta valmisti yhdeksän tiedossa olevaa tuottajaa unionissa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’.
(91)
Unionin kokonaistuotannoksi tutkimusajanjaksolla vahvistettiin yli 3 miljoonaa tonnia. Komissio vahvisti luvun unionin tuotannonalaa koskevien kaikkien käytettävissä olevien tietojen perusteella, kuten otokseen valituilta tuottajilta kerätyt tiedot ja valituksen tekijän toimittamat luvut muiden unionin tuottajien osalta. Unionin suurin tuottaja ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa muttei myöskään vastustanut valitusta. Yhteistyössä tutkimuksessa toimi kuusi unionin tuottajaa, joiden osuus myynnistä ja tuotannosta unionissa on noin 55 prosenttia. Kuten 8 kappaleessa todettiin, otokseen valittiin neljä unionin tuottajaa, joiden osuus samankaltaisen tuotteen unionin kokonaistuotannosta oli noin 50 prosenttia.
(92)
Asianomaiset osapuolet väittivät, että yksi otokseen valittu unionin tuottaja pitäisi jättää pois unionin tuotannonalan määritelmästä, koska se toi tarkasteltavana olevaa tuotetta merkittäviä määriä. Kyseisen unionin tuottajan tuonti asianomaisista maista oli kuitenkin vain alle 5 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuonnista ja alla 2 prosenttia sen myyntimäärästä unionissa. Tällä perusteella katsotaan tässä vaiheessa, että kyseinen unionin tuottaja muodostaa osan unionin tuotannonalaa.
(93)
Asianomaiset osapuolet väittivät, että otos ei ole edustava, koska suurin unionin tuottaja ei sisälly siihen. Kuten jo todettiin, otokseen valittujen neljän unionin tuottajan osuus samankaltaisen tuotteen unionin kokonaistuotannosta on noin 50 prosenttia. Sen vuoksi komissio päätteli, että otos on edustava. Kyseinen suurin tuottaja ei myöskään ilmoittautunut missään vaiheessa.
4.2 Unionin kulutus
(94)
Komissio vahvisti unionin kulutuksen otokseen valituilta tuottajilta kerätyn unionin tuotannonalan oman tuotannon myyntimäärän, valituksessa toimitettujen muita unionin tuottajia koskevien tietojen sekä unionin markkinoille tulevaa tuontimäärää koskevien Eurostatin tilastotietojen perusteella.
(95)
Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:
Taulukko 5
Kulutus unionissa (tonnia)
2010
2011
2012
Tutkimusajanjakso
Unionin kulutus
3 161 737
3 250 977
3 256 438
3 300 127
Indeksi
100
103
103
104
Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat, valituksen tekijä, Eurostat.
(96)
Unionin kulutus kasvoi 4 prosentilla koko tarkastelujakson aikana.
4.3 Tuonti asianomaisista maista
4.3.1 Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi
(97)
Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti, olisiko asianomaisista maista peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia arvioitava kumulatiivisesti.
(98)
Kiinasta ja Taiwanista tulevan tuonnin polkumyyntimarginaalin vahvistettiin ylittävän perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdan alakohdassa säädetyn vähimmäistason. Kummastakin asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin määrä ei ollut vähäpätöinen perusasetuksen 5 artiklan 7 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Tutkimusajanjaksolla Taiwanin markkinaosuus oli 5,1 prosenttia ja Kiinan 4,3 prosenttia.
(99)
Kiinasta ja Taiwanista polkumyynnillä tulevan tuonnin ja samankaltaisen tuotteen kilpailuedellytykset olivat samanlaiset. Tuodut tuotteet kilpailivat keskenään ja unionissa tuotetun samankaltaisen tuotteen kanssa, koska kaikki tuotteet täyttävät samat maailmanlaajuiset standardit ja ovat näin ollen keskenään vaihdettavissa. Niitä myydään myös samojen myyntikanavien kautta ja samanlaisille asiakasryhmille.
(100)
Taiwanin teräs- ja rautateollisuuden järjestö (Taiwan Steel & Iron Industries Association), jäljempänä ’TSIIA’, väitti, että komission ei pitäisi arvioida kumulatiivisesti Kiinasta ja Taiwanista peräisin olevan polkumyyntituonnin vaikutuksia. Se väitti, että vaikka ruostumattomasta teräksestä valmistettuja kylmävalssattuja levyvalmisteita voidaan pitää samankaltaisina perusasetuksen mukaisesti, unionin markkinoille suuntautuvalla Taiwanin myynnillä ei ole samoja kilpailuedellytyksiä kuin Kiinasta tulevalla tuonnilla. Niiden tuonti eroaa pääasiassa teräslajin ja laadun osalta niin, että taiwanilaiset tuotteet ovat korkeampilaatuisia.
(101)
Eri teräslajeja koskeva väite liittyy vain erikoistuotteisiin, joiden osuus on alle 1 prosentti tuonnista. Lisäksi kaikki tuotteet (EU:n, kiinalaiset ja taiwanilaiset) täyttävät samat maailmanlaajuiset standardit, eikä unionissa tuotetun samankaltaisen tuotteen ja tuontituotteiden fyysisten ominaisuuksien välisiä eroja koskevia väitteitä esitetty, minkä vuoksi väitteen tueksi ei ole näyttöä. Näistä syistä väite oli hylättävä.
(102)
Sen vuoksi kaikki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa esitetyt perusteet täyttyivät ja Kiinasta ja Taiwanista tulevaa tuontia tarkasteltiin kumulatiivisesti vahingon määrittämistä varten.
4.3.2 Asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus
(103)
Komissio määritti tuonnin määrän Eurostatin tilastoista saatujen tuontimäärää koskevien tietojen perusteella. Tuonnin markkinaosuus määritettiin samalla tavalla.
(104)
Tuonti asianomaisista maista unioniin kehittyi seuraavasti:
Taulukko 6
Tuontimäärä ja markkinaosuus
2010
2011
2012
Tutkimusajanjakso
Kiinasta tulevan tuonnin määrä (tonnia)
56 477
95 876
87 759
143 420
Indeksi
100
170
155
254
Markkinaosuus (%)
1,8
2,9
2,7
4,3
Indeksi
100
165
151
243
Taiwanista tulevan tuonnin määrä (tonnia)
127 664
173 968
132 392
169 097
Indeksi
100
136
104
132
Markkinaosuus (%)
4,0
5,4
4,1
5,1
Indeksi
100
133
101
127
Asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä (tonnia)
184 140
269 845
220 151
312 517
Indeksi
100
147
120
170
Markkinaosuus (%)
5,8
8,3
6,8
9,5
Indeksi
100
143
116
163
Lähde: Eurostat.
(105)
Asianomaisista maista tuleva kumulatiivinen tuonti lisääntyi vuoden 2010 ja tutkimusajanjakson välillä 70 prosenttia eli 184 140 tonnista 312 517 tonniin. Tuonti kasvoi jatkuvasti koko tarkastelujakson ajan lukuun ottamatta vuotta 2012, jolloin tuontimäärä oli suurempi kuin vuonna 2010 mutta alle vuoden 2011 tason.
(106)
Kumulatiivinen markkinaosuus kasvoi 63 prosenttia (5,8 %:sta 9,5 %:iin) tarkastelujaksolla. Tuontimäärän tavoin myös markkinaosuus kasvoi jatkuvasti koko tarkastelujakson ajan vuotta 2012 lukuun ottamatta.
4.3.3 Asianomaisista maista tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus
(107)
Komissio määritti tuonnin hinnan Eurostatin tilastoista saatujen tuonnin arvoa ja tuontimäärää koskevien tietojen perusteella. Tuonnin hintojen alittavuus määritettiin niiden kyselyvastausten perusteella, jotka saatiin otokseen valituilta unionin tuottajilta, otokseen valituilta vientiä harjoittavilta tuottajilta ja siltä vientiä harjoittavalta tuottajalta, jolle myönnettiin yksilöllinen tarkastelu (ks. 17 kappale).
(108)
Asianomaisista maista unioniin tulevan tuonnin painotetut keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:
Taulukko 7
Tuontihinnat (euroa/tonni)
2010
2011
2012
Tutkimusajanjakso
Kiina (euroa/tonni)
2 175
2 280
2 253
2 008
Indeksi
100
105
104
92
Taiwan (euroa/tonni)
2 268
2 414
2 143
1 897
Indeksi
100
106
94
84
Asianomaiset maat (euroa/tonni)
2 239
2 366
2 187
1 948
Indeksi
100
106
98
87
Lähde: Eurostat.
(109)
Kiinasta ja Taiwanista tulevan tuonnin hinnat kohosivat aluksi 6 prosenttiyksikköä vuosien 2010 ja 2011 välillä. Sen jälkeen ne ovat laskeneet 19 prosenttiyksikköä niin, että kokonaislasku on 13 prosenttia. Sekä Kiinan että Taiwanin tuontihintojen suuntaus oli samanlainen vuotta 2012 lukuun ottamatta, jolloin Kiinan hinnat olivat edelleen suhteellisen korkealla tasolla mutta Taiwanin hinnat olivat jo alemmat. Molempien maiden hinnat laskivat edelleen vuoden 2012 ja tutkimusajanjakson välillä.
(110)
Komissio määritti hinnan alittavuuden tutkimusajanjakson aikana vertaamalla seuraavia:
i)
otokseen valittujen unionin tuottajien etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloittamat tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset myyntihinnat, jotka on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle; ja
ii)
vastaavat tutkimuksen kohteena olevien kiinalaisten ja taiwanilaisten tuottajien ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloittamat tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset hinnat, jotka on määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.
(111)
Hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa, vertailtiin tuotelajeittain sen jälkeen, kun niistä oli vähennetty alennukset, palkkiot ja toimituskustannukset. Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina otokseen valittujen unionin tuottajien liikevaihdosta tutkimusajanjakson aikana. Tulos osoitti asianomaisista maista unionin markkinoille tulevan tuonnin painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan 9,6-11,3 prosenttia.
(112)
Tutkimuksessa tuli esiin, että vientiä harjoittavat tuottajat myivät lähes yksinomaisesti riippumattomille jakelijoille tai teräspalvelukeskuksille, kun taas unionin tuotannonalan myynti suuntautui jakelijoille, teräspalvelukeskuksille ja loppukäyttäjille. Tutkimuksessa ei kuitenkaan osoitettu, että tämä kaupan portaan ero olisi vaikuttanut hintoihin. Riippumattomat jakelijat ja teräspalvelukeskukset päinvastoin väittivät, että ne eivät saaneet unionin tuottajilta suotuisampia myyntiehtoja kuin käyttäjät.
4.4 Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
4.4.1 Yleiset huomautukset
(113)
Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.
(114)
Kuten 8 kappaleessa mainitaan, unionin tuotannonalan mahdollisesti kärsimän vahingon määrittämiseen käytettiin otantamenetelmää. Otokseen valittiin neljä tuottajaa.
(115)
Vahingon määrittämistä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit otokseen valituilta tuottajilta kerättyjen ja valitukseen sisältyvien tietojen perusteella muiden unionin tuottajien osalta. Tiedot liittyvät kaikkiin unionin tuottajiin. Komissio arvioi mikrotaloudelliset indikaattorit otokseen valituilta unionin tuottajilta saatuihin kyselylomakevastauksiin sisältyvien tietojen perusteella. Tiedot koskivat otokseen valittuja unionin tuottajia. Molempien tietojen todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta.
(116)
Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat seuraavat: tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus ja polkumyyntimarginaalin suuruus.
(117)
Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat seuraavat: keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti.
(118)
Asianomaiset osapuolet väittivät, että vahingon arvioinnissa olisi käytettävä johdonmukaisesti otokseen valittujen unionin tuottajien tietoja sen sijaan, että tehdään jako makro- ja mikrotaloudellisiin indikaattoreihin. Ne väittivät, että valituksen tekijä voi manipuloida makro- ja mikrotaloudellisten indikaattoreiden erillistä analyysiä ohjaamalla tietojen keruuta makrotalouden tasolla, koska päätös siitä, onko tietty indikaattori makro- vai mikrotaloudellinen, perustui tietojen saatavuuteen.
(119)
Komissio vahvisti ja analysoi makrotalouden indikaattorit unionin tasolla eikä pelkästään otokseen valittujen unionin tuottajien tasolla. Makrotalouden indikaattoreiden osalta katsotaan, että koko unionin tuotannonalaa koskevat kattavat tiedot, jotka sisältävät myös otokseen valittujen yritysten tiedot, tuovat paremmin esiin tarkastelujakson aikaisen tilanteen kuin tiedot, jotka koskevat vain osaa tuotannonalasta.
(120)
Valituksen tekijän makrotalouden indikaattoreiden arviointia varten toimittamia tietoja pidettiin tarkkoina ja luotettavina. Tietojen pätevyys tarkistettiin vertaamalla niitä otokseen valittujen unionin tuottajien toimittamiin tietoihin. Vahinkoanalyysi, jossa käytettäisiin johdonmukaisesti vain otokseen valittujen unionin tuottajien toimittamia tietoja, antaisi makrotalouden indikaattoreiden osalta negatiivisemman kuvan. Ei ollut mitään perusteita katsoa, että valituksen tekijä olisi tahallisesti ollut toimittamatta tietoja vahinkoanalyysin tulosten manipuloimiseksi. Sen vuoksi ei ole mitään syytä olla ottamatta huomioon valituksen tekijän toimittamia tietoja makrotalouden indikaattoreista. Väitettä siitä, että kaikkien vahinkoindikaattoreiden analyysi olisi tehtävä vain otokseen valittujen unionin tuottajien toimittamien tietojen perusteella, ei näin ollen voida hyväksyä.
4.4.2 Makrotaloudelliset indikaattorit
4.4.2.1 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(121)
Unionin tuotanto, tuotantokapasiteetti (kylmävalssauksen tasolla) ja kapasiteetin käyttöaste yhteensä kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 8
Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
2010
2011
2012
Tutkimusajanjakso
Tuotantomäärä (tonnia)
3 195 908
3 159 359
3 222 857
3 036 688
Indeksi
100
99
101
95
Tuotantokapasiteetti (tonnia)
4 174 027
4 261 161
4 284 261
4 330 161
Indeksi
100
102
103
104
Kapasiteetin käyttöaste (%)
77
74
75
70
Indeksi
100
97
98
92
Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat, valituksen tekijä.
(122)
Tuotantomäärä pysyi vakaana vuosien 2010 ja 2012 välillä. Vuoden 2012 ja tutkimusajanjakson välillä tuotantomäärä pieneni merkittävästi (6 prosenttiyksikköä) niin, että laskua oli kokonaisuudessaan 5 prosenttia vakaasta kysynnästä huolimatta.
(123)
Samaan aikaan tuotantokapasiteetti kohosi hieman eli 4 prosenttia tarkastelujaksolla. Tuotantokapasiteetin vähäisen lisäyksen voidaan katsoa olevan unionin tuotannonalan toteuttamista tehokkuusohjelmista johtuvan koneiden paremman hyödyntämisen ansiota.
(124)
Tämän tuloksena kapasiteetin käyttöaste laski 8 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tiedetään, että 100 prosentin kapasiteetin käyttöastetta ei voida saavuttaa eikä se ole kestävä teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden teollisuudessa pitkällä aikavälillä. Unionin tuotannonalan tarkastelujaksolla saavuttama kapasiteetin käyttöaste on kuitenkin huomattavasti alle yli 90 prosenttia ylittävän käyttöasteen, jota pidetään saavutettavissa olevana kestävässä pitkän aikavälin tuotannossa. Koska tuotantokapasiteetin ja kestävän pitkän aikavälin tuotannon tason välinen ero on vähäinen, sillä ei voinut olla vaikutusta unionin tuotannonalan osoittamaan laskevaan suuntaukseen.
4.4.2.2 Myyntimäärä ja markkinaosuus
(125)
Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 9
Myyntimäärä ja markkinaosuus
2010
2011
2012
Tutkimusajanjakso
Myyntimäärä unionin markkinoilla (tonnia)
2 641 033
2 637 819
2 732 237
2 631 508
Indeksi
100
100
103
100
Markkinaosuus (%)
84
81
84
80
Indeksi
100
97
100
95
Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat, valituksen tekijä.
(126)
Unionin tuotannonalan myyntimäärä oli vakaa tarkastelujaksolla ja myyntimäärät olivat hieman suuremmat vuonna 2012.
(127)
Koska unionin kulutus on kasvanut koko tarkastelujakson ajan (ks. 96 kappale), melko vakaa myyntimäärä johti siihen, että unionin tuotannonalan markkinaosuus supistui 5 prosenttia tarkastelujaksolla. Myyntimäärän tavoin vuosi 2012 oli positiivinen.
4.4.2.3 Kasvu
(128)
Kuten edellä on kuvattu, unionin tuotannonalan myyntimäärä kasvavilla markkinoilla oli melko vakaa koko tarkastelujakson ajan. Samaan aikaan tuonti asianomaisista maista lisääntyi merkittävästi. Tämän seurauksena markkinoiden noin 140 000 tonnin kasvu tarkastelujaksolla hyödytti lähes yksinomaisesti asianomaisista maista tulevaa tuontia, jonka määrä kasvoi noin 128 000 tonnia samalla kaudella. Tämän vuoksi unionin tuotannonala ei pystynyt hyötymään markkinoiden kasvusta lainkaan.
4.4.2.4 Työllisyys ja tuottavuus
(129)
Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 10
Työllisyys ja tuottavuus
2010
2011
2012
Tutkimusajanjakso
Työntekijöiden lukumäärä
13 223
12 978
12 471
11 820
Indeksi
100
98
94
89
Tuottavuus (tonnia/ työntekijä)
242
235
258
257
Indeksi
100
97
107
106
Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat, valituksen tekijä.
(130)
Unionin tuotannonalan työntekijöiden määrä väheni 2 prosenttiyksikköä vuonna 2011, 4 prosenttiyksikköä lisää vuonna 2012 ja vielä 5 prosenttiyksikköä tutkimusajanjaksolla, mikä osoittaa selvästi laskevaa suuntausta. Työntekijöiden lukumäärän järkeistämisen taustalla on unionin tuottajien erilaisten tehokkuussuunnitelmien toteuttaminen ja tuotantomäärän väheneminen.
(131)
Teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden teollisuutta pidetään yleisesti pääomavaltaisena tuotannonalana. Unionin tuotannonalan tarjoamien työpaikkojen määrä on kuitenkin merkittävä. Työvoimakustannukset ovat toiseksi suurin kustannustekijä raaka-aineiden jälkeen, ja niiden osuus on keskimäärin 10-15 prosenttia kokonaiskustannuksista. Sen vuoksi työllisyys on merkittävä vahinkoindikaattori tällä tuotannonalalla.
(132)
Unionin tuotannonalan tuottavuus laski vuonna 2011 hieman eli 3 prosenttiyksikköä, kohosi sitten 10 prosenttiyksikköä vuonna 2012 mutta laski jälleen 1 prosenttiyksikön tutkimusajanjaksolla. Se kohosi kaiken kaikkiaan 6 prosenttiyksikköä 242 tonnista työntekijää kohti 257 tonniin työntekijää kohti tarkastelujaksolla siitä huolimatta, että työntekijöitä oli vähemmän; tämä osoittaa tehokkuuden paranemista.
4.4.2.5 Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä
(133)
Kaikki polkumyyntimarginaalit olivat merkittävästi vähimmäistasoa korkeammat. Tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutus unionin tuotannonalaan oli merkittävä, kun otetaan huomioon asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä ja hinnat.
(134)
Kyseessä on toinen tarkasteltavana olevaa tuotetta koskeva polkumyyntitutkimus. Kiinasta, Etelä-Koreasta ja Taiwanista peräisin olevan saman tuotteen tuontiin kohdistui tutkimus vuosina 2008-2009 (6). Vaikka tutkimuksen perusteella ei otettukaan käyttöön polkumyyntitoimenpiteitä, siinä vahvistettiin alustavasti polkumyynnin esiintyminen jo tuolloin (7).
4.4.3 Mikrotaloudelliset indikaattorit
4.4.3.1 Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät
(135)
Otokseen valittujen unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 11
Myyntihinnat unionissa
2010
2011
2012
Tutkimusajanjakso
Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionissa (euroa/tonni)
2 428
2 572
2 358
2 159
Indeksi
100
106
97
89
Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (euroa/tonni)
2 247
2 345
2 149
1 939
Indeksi
100
104
96
86
Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat.
(136)
Otokseen valittujen unionin tuottajien myyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille laskivat 11 prosenttia tarkastelujaksolla. Hinnat nousivat 6 prosenttia vuonna 2011, jonka jälkeen ne laskivat 17 prosenttiyksikköä tarkastelujakson loppuun asti.
(137)
Teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden kokonaistuotannon (mukaan luettuna mahdollisesti viedyt tuotteet) yksikkökustannukset noudattelivat myyntihintojen suuntausta ja laskivat 14 prosenttia tarkastelujakson aikana. Myyntihinnat ja tuotannon yksikkökustannukset eivät kuitenkaan ole suoraan verrattavissa, koska tuotannon ja myynnin välillä on tietty ajallinen ero. Koska unionin tuotannonalan varastojen keskimääräinen taso oli noin 15 prosenttia liikevaihdosta, tuotannon ja myynnin välillä oli keskimäärin lähes 2 kuukauden ajallinen ero.
(138)
Yleisesti ottaen sekä tuotantokustannuksiin että myyntihintoihin vaikuttaa raaka-aineiden, etenkin kromin ja nikkelin, kustannusten kehitys. Unionin tuotannonalan veloittamat hinnat seuraavat nk. seostelisämekanismia. Sen mukaisesti hinnat koostuvat kiinteästä perushinnasta sekä seostelisästä, joka vaihtelee teräslajin kemiallisen koostumuksen ja Lontoon metallipörssin seostenoteerausten perusteella. Näin ollen hinnat liittyvät teräslajiin ja vastaaviin raaka-ainekustannuksiin.
(139)
Asianomaiset osapuolet ehdottivat, että unionin tuotannonalan myyntihintojen suuntausta olisi analysoitava niin, ettei oteta huomioon seostelisää. Koska unionin tuotannonala ei vaikuta nikkelin hintaan, asianomaiset osapuolet väittivät, että komission olisi tarkasteltava vain perushintaa.
(140)
Kokonaishinta muodostuu perushinnasta ja seostelisästä, ja asiakkaat ovat yleensä tietoisia tästä kahtiajaosta. Tutkimuksessa kuitenkin kävi ilmi, että tutkimusajanjaksolla näitä kahta hintatekijää ei yleensä ilmoitettu erillisinä laskussa. Tällaisissa tapauksissa myöskään laskua edeltävissä kaupallisissa asiakirjoissa, kuten tilauksessa tai tilausvahvistuksessa, ei ilmoiteta näitä kahta tekijää erikseen.
(141)
Sen vuoksi perushinnan kehitystä analysoitiin asianomaisten osapuolten toimittamien ja julkisesti saatavilla olevien tietojen perusteella. Nämä tiedot osoittavat teräslajiin 304 (8) kuuluvista tuotteista Saksassa (9) veloitetun kokonaishinnan tarkan erittelyn perushintaan ja seostelisään. Seostelisä vaihteli raaka-ainekustannusten kehityksen mukaisesti, mutta perushinta laski jatkuvasti koko tarkastelujakson ajan noin 20 prosenttia vuoden 2010 tasolta 1 200 eurosta/tonni noin 1 000 euroon/tonni tutkimusajanjaksolla. Hinnanlaskun taso ei välttämättä pidä paikkaansa kaikkien tuotteiden ja kaikkien unionin tuottajien osalta, mutta sen suuruus tukee päätelmää siitä, että seostelisän tason lisäksi myös perushinnan taso noudatteli alenevaa suuntausta.
4.4.3.2 Työvoimakustannukset
(142)
Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:
Taulukko 12
Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti
2010
2011
2012
Tutkimusajanjakso
Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)
57 071
58 068
59 684
61 826
Indeksi
100
102
105
108
Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat.
(143)
Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti kohosivat tarkastelujaksolla ja kaikkiaan 8 prosenttia vuoden 2010 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.
4.4.3.3 Varastot
(144)
Otokseen valittujen unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 13
Varastot
2010
2011
2012
Tutkimusajanjakso
Loppuvarastot (tonnia)
242 166
238 818
208 021
225 418
Indeksi
100
99
86
93
Loppuvarastot prosentteina tuotannosta
15
16
14
15
Indeksi
100
103
90
99
Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat.
(145)
Varastot pysyivät melko vakaina vuosien 2010 ja 2011 välillä, pienenivät sitten 13 prosenttiyksikköä vuonna 2012 ja kasvoivat hieman eli 7 prosenttiyksikköä tutkimusajanjaksolla. Kaiken kaikkiaan varastot pienenivät 7 prosenttia tarkastelujakson aikana. Koska suurin osa tuotannosta tapahtuu tilauksen perusteella, varastot eivät ole merkityksellinen indikaattori tällä alalla.
4.4.3.4 Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti
(146)
Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 14
Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto
2010
2011
2012
Tutkimusajanjakso
Riippumattomille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)
- 0,6
- 1,3
- 2,1
- 1,6
Indeksi
- 100
- 214
- 330
- 253
Kassavirta (miljoonaa euroa)
- 199
107
- 10
- 39
Indeksi
- 100
54
- 5
- 20
Investoinnit (miljoonaa euroa)
1 504
1 375
1 279
1 244
Indeksi
100
91
85
83
Investointien tuotto (%)
- 1,2
- 2,9
- 4,3
- 3,1
Indeksi
- 100
- 246
- 370
- 269
Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat.
(147)
Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Otokseen valittujen tuottajien kannattavuus oli negatiivinen koko tarkastelujakson ajan: se laski 1,5 prosenttiyksikköä vuosien 2010 ja 2012 välillä ja elpyi tutkimusajanjaksolla hieman, 0,5 prosenttiyksikköä niin, että se oli -1,6 prosenttia. Negatiivinen kannattavuus johtui pääasiassa perushinnan jatkuvasta laskusta eikä raaka-aineiden, kuten nikkelin, hinnan vaihteluista, kuten 141 kappaleessa selitettiin.
(148)
Nettokassavirralla tarkoitetaan unionin tuottajien kykyä rahoittaa itse toimintaansa. Kassavirta oli negatiivinen tarkastelluista neljästä vuodesta kolmen aikana; se koheni vuonna 2011 mutta alkoi sitten supistua jälleen. Tilapäinen parannus vuonna 2011 johtui suureksi osaksi puolivalmiiden tuotteiden varastojen merkittävästä vähenemisestä.
(149)
Investointien suuntaus oli laskeva: vuonna 2011 ne olivat vähentyneet 9 prosenttia, vuonna 2012 lisää 6 prosenttia ja vielä 2 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Kaiken kaikkiaan ne vähenivät tarkastelujakson aikana 17 prosenttiyksikköä.
(150)
Investointien tuotolla tarkoitetaan voittoa ilmaistuina prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Se oli negatiivinen kaikkien neljän tarkastellun vuoden aikana. Vuonna 2011 investointien tuotto oli laskenut 146 prosenttia ja vuonna 2012 vielä 124 prosenttia niin, että tutkimusajanjaksolla se oli -3,1 prosenttia.
(151)
Tämä vaikutti negatiivisesti kaikkien neljän otokseen valitun tuottajan kykyyn hankkia pääomaa, koska negatiivisten kannattavuuslukujensa vuoksi ne eivät saaneet rahoitusta pankeista. Tuottajien oli käytettävä muiden ryhmään kuuluvien yritysten antamaa rahoitusta.
4.4.4 Vahinkoa koskevat päätelmät
(152)
Useimmat unionin tuotannonalan vahinkoindikaattorit osoittivat negatiivista kehityssuuntaa tarkastelujaksolla. Tuotantomäärä väheni 5 prosenttia ja johti kapasiteetin käyttöasteen pienenemiseen 8 prosentilla. Vakaa myyntimäärä kasvavilla markkinoilla supisti markkinaosuutta 5 prosentilla. Työllisyys väheni 11 prosenttia ja työvoimakustannukset nousivat 8 prosenttia. Investoinnit vähenivät 17 prosenttia, investointien tuotto pysyi negatiivisena koko tarkastelujakson, ja suuntaus oli heikkenevä.
(153)
Ainoat vahinkotekijät, jotka osoittivat selvästi hieman positiivista suuntausta, olivat tuotantokapasiteetti ja tuottavuus. Tämä tuotantokapasiteetin kasvu on joka tapauksessa linjassa tarkastelujakson aikana tapahtuneen kulutuksen kasvun kanssa. Tuottavuuden kasvu oli seurausta työntekijöiden määrän vähentämisestä.
(154)
Jotkin vahinkotekijät, esimerkiksi markkinaosuus, myyntihinta ja tuotantokustannukset, kehittyvät tilapäisesti positiivisemmin vuonna 2011 tai 2012 verrattuna edeltävään vuoteen, minkä jälkeen ne laskivat jälleen. Kannattavuus oli negatiivinen kaikkina neljänä vuotena ja kassavirta kolmena vuotena neljästä.
(155)
Edellä esitetyn perusteella komissio tuli tässä vaiheessa siihen johtopäätökseen, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
5. SYY-YHTEYS
(156)
Perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti komissio tutki, oliko asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti komissio tutki myös, olisivatko muut tiedossa olleet tekijät voineet samaan aikaan aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio varmisti, ettei mitään muiden tekijöiden kuin asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamaa mahdollista vahinkoa pidetä polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvana. Nämä tekijät ovat seuraavat: tuonti kolmansista maista, unionin tuotannonalan vientitulos, energian kustannukset, ylikapasiteetti ja kilpailu unionin sisällä.
5.1 Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset
(157)
Unionin kulutus kasvoi 4 prosenttia tarkastelujaksolla, mutta samaan aikaan asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä kasvoi 70 prosenttia ja unionin tuotannonalan markkinaosuuden suuntaus oli laskeva. Tuonnin markkinaosuuden kasvun ja unionin tuotannonalan markkinaosuuden laskun havaittiin vastaavan toisiaan. Tuonnin markkinaosuuden kasvu hidastui vuonna 2012 ja kiihtyi taas tutkimusajanjaksolla, ja samalla unionin tuotannonalan markkinaosuuden supistuminen hidastui vuonna 2012 ja markkinaosuus putosi taas tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi on selvää, että unionin tuotannonalan markkinaosuuden menetys korreloi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin kasvun kanssa.
(158)
Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin hinnat laskivat 13 prosenttia tarkastelujaksolla. Unionin tuotannonalan hinnat pienenivät samalla ajanjaksolla 11 prosenttia. Tutkimusajanjakson aikana asianomaisista maista polkumyynnillä tulevan tuonnin hinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat 9,6-11,3 prosenttia eli ne aiheuttivat hintapainetta unionin tuotannonalalle. Asianomaisista maista polkumyynnillä tulevan kasvaneen tuonnin hinnoittelu ei antanut unionin tuotannonalalle mahdollisuutta säilyttää markkinaosuuttaan tai saada toimintaansa kannattavaksi.
(159)
Asianomaiset osapuolet väittivät, että asianomaisista maista tuodut tuotteet eivät kilpaile unionin tuotannonalan myymien tuotteiden kanssa. Asianomaisista maista tuodaan väitteen mukaan pääosin alle 2 mm:n paksuisia ohuttuotteita, kun taas unionin tuotannonala toimittaa pääasiassa paksumpia tuotteita. Väite ei kuitenkaan saanut tukea tutkimuksessa vahvistetuista tosiseikoista. Vientiä harjoittavat tuottajat ja unionin tuotannonala myyvät sekä yli 2 mm:n paksuisia tuotteita että ohuempia tuotteita. Lisäksi paksujen ja ohuiden tuotteiden osuus on samanlainen eli noin 30-35 prosenttia sekä unionin tuotannonalan että asianomaisten maiden otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien osalta.
(160)
Asianomaiset osapuolet väittivät, että Kiinasta tulevan tuonnin taso ja hinnat eivät korreloineet unionin tuotannonalan kannattavuuden kanssa. Ne viittasivat erityisesti Kiinasta tulevan tuonnin vähenemiseen ja vakaisiin hintoihin vuosina 2011-2012, ja väitteen mukaan tuonti ei ole voinut aiheuttaa keskimääräisten hintojen laskua unionin markkinoilla. Samaan aikaan unionin tuotannonalan tappiot kasvoivat ja myyntimäärä oli kohtalaisen vakaa.
(161)
Analyysissä kuitenkin tarkastellaan selektiivisesti vain kahta erillistä vuotta eikä koko tarkastelujaksoa. Kun analyysi kohdistetaan koko tarkastelujaksoon, on selvää, että polkumyyntituonnin voimakkaan lisääntymisen vuoksi unionin tuotannonalan kannattavuus heikkeni ja markkinaosuus pieneni ja sen tuotanto, kapasiteetin käyttöaste, työllisyys, investoinnit ja investointien tuotto heikkenivät. Vuosi 2012 ei täysin noudatellut samaa kaavaa mutta suuntaus pysyi kuitenkin negatiivisena. Vahinkoindikaattoreita arvioidaan neljän vuoden ajalta juuri siksi, että vältettäisiin päätelmien tekeminen mahdollisten erillisten kehityssuuntausten perusteella. Molemmista asianomaisista maista tulevan polkumyyntituonnin vaikutuksia arvioitiin joka tapauksessa kumulatiivisesti 97-102 kappaleessa selitetyistä syistä. Sen vuoksi ei ollut perusteltua arvioida pelkästään Kiinasta tulevan polkumyyntituonnin vaikutuksia itsenäisesti.
(162)
Asianomaiset osapuolet väittivät, että markkinaosuus, jonka unionin tuotannonala menetti Taiwanista tulevalle tuonnille, oli merkityksetön. Valituksessa toimitettujen tietojen perusteella Taiwanista tulevan tuonnin markkinaosuus oli 4,98 prosenttia tutkimusajanjaksolla, ja se kasvoi 1,09 prosenttia vuoden 2010 ja tutkimusajanjakson välillä. Asianomaiset osapuolet väittivät, että sen vuoksi oli mahdotonta, että taiwanilainen vienti olisi aiheuttanut vahingon, joka valituksen tekijöille väitettiin aiheutuneen.
(163)
Tutkimuksen havaintojen mukaan Taiwanista tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksolla ja oli 5,1 prosenttia tutkimusajanjakson aikana. Tutkimuksessa vahvistettiin myös selvästi, että tämä polkumyynnillä tuleva tuonti alitti merkittävästi unionin tuotannonalan myyntihinnat. Sen vuoksi asianomaisen osapuolen väitteen vastaisesti Taiwanista polkumyynnillä tuleva tuonti aiheutti hintapainetta ja yhdessä Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin kanssa aiheutti vahinkoa unionin tuotannonalalle edellä kuvatulla tavalla. On muistettava, että molemmista asianomaisista maista tulevan tuonnin vaikutuksia arvioitiin kumulatiivisesti 97-102 kappaleessa selitetyistä syistä. Sen vuoksi pelkästään Taiwanista polkumyynnillä tulevan tuonnin vaikutuksia ei arvioitu itsenäisesti.
(164)
Asianomaiset osapuolet väittivät, että Taiwanista tulevan tuonnin määrä ilmoitettiin liian suureksi, koska siihen väitteen mukaan sisältyi merkittäviä määriä Kiinasta tai Koreasta tulevia ruostumattomasta teräksestä valmistettuja kylmävalssattuja levyvalmisteita, jotka oli virheellisesti ilmoitettu Taiwanista peräisin oleviksi. Väitteen tueksi ei kuitenkaan esitetty mitään näyttöä.
(165)
Yhteistyössä toimineiden taiwanilaisten yritysten (tuottajat ja muut yhteistyössä toimineet osapuolet) ilmoittaman viennin osuus Taiwanin koko tuonnista oli kuitenkin valtaosa. Sen vuoksi väitetysti virheellisesti ilmoitetuilla ei-taiwanilaisilla tuotteilla voisi olla vain hyvin vähäinen vaikutus, jos sitäkään.
(166)
Asianomaiset osapuolet väittivät, että kiinalaisten ja taiwanilaisten vientiä harjoittavien tuottajien hinnat seurailivat nikkelin hintoja samalla tavoin kuin unionin tuotannonalan hinnat. Vaikka saattaakin olla niin, että vientiä harjoittavien tuottajien hintakehitys noudatteli ajan mittaan raaka-aineiden hintojen kehitystä, tässä ei oteta huomioon absoluuttista hintatasoa. Tutkimuksessa havaittiin tältä osin, että sekä Kiinan että Taiwanin hinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat 9,6-11,3 prosenttia. Jos väite, jonka mukaan Kiinan, Taiwanin ja unionin tuotannonalan hinnat kehittyivät samalla tavalla koko tarkastelujakson ajan, olisi pätevä, se vain johtaisi päätelmään, jonka mukaan Kiinan ja Taiwanin vienti alitti unioni tuotannonalan hinnat samanlaisella marginaalilla koko tarkastelujakson ajan.
(167)
Asianomaiset osapuolet väittivät, että väitetysti kasvaneiden investointien perusteella ei vaikuta siltä, että unionin tuotannonalalle olisi aiheutunut merkittävää vahinkoa. Tätä väitettä ei kuitenkaan vahvistettu tutkimuksessa. Investoinnit pienenivät jatkuvasti koko tarkastelujakson ajan 17 prosenttia (ks. 149 kappale).
(168)
Komissio päätteli tässä vaiheessa, että asianomaisista maista alhaisin polkumyyntihinnoin tulevan tuonnin lisääntyminen aiheutti merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle.
5.2 Muiden tekijöiden vaikutukset
5.2.1 Kolmansista maista tuleva tuonti
(169)
Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 15
Tuonti kolmansista maista
Maa
2010
2011
2012
Tutkimusajanjakso
Intia
Määrä (tonnia)
17 568
29 437
33 763
61 855
Indeksi
100
168
192
352
Markkinaosuus (%)
0,6
0,9
1,0
1,9
Keskimääräinen hinta
1 912
2 421
2 218
2 098
Indeksi
100
127
116
110
Etelä-Korea
Määrä (tonnia)
72 256
70 297
62 047
92 189
Indeksi
100
97
86
128
Markkinaosuus (%)
2,3
2,2
1,9
2,8
Keskimääräinen hinta
1 932
2 112
1 891
1 839
Indeksi
100
109
98
95
Etelä-Afrikka
Määrä (tonnia)
66 142
51 788
50 718
51 907
Indeksi
100
78
77
78
Markkinaosuus (%)
2,1
1,6
1,6
1,6
Keskimääräinen hinta
2 302
2 355
2 102
1 943
Indeksi
100
102
91
84
Yhdysvallat
Määrä (tonnia)
94 923
82 387
82 624
90 947
Indeksi
100
87
87
96
Markkinaosuus (%)
3,0
2,5
2,5
2,8
Keskimääräinen hinta
2 695
2 943
2 646
2 304
Indeksi
100
109
98
85
Muut kolmannet maat
Määrä (tonnia)
85 674
109 406
74 897
59 204
Indeksi
100
128
87
69
Markkinaosuus (%)
2,7
3,4
2,3
1,8
Keskimääräinen hinta
2 450
2 659
2 715
2 669
Indeksi
100
109
111
109
Kaikki kolmannet maat yhteensä asianomaisia maita lukuun ottamatta
Määrä (tonnia)
336 564
343 313
304 049
356 102
Indeksi
100
102
90
106
Markkinaosuus (%)
10,6
10,6
9,3
10,8
Keskimääräinen hinta
2 351
2 549
2 371
2 156
Indeksi
100
108
101
92
Lähde: Eurostat
(170)
Kolmannet maat, joista tulevan tuonnin määrä oli suurin, olivat Intia, Etelä-Korea, Etelä-Afrikka ja Yhdysvallat, ja niiden markkinaosuudet olivat 1,6-2,8 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Kaikkien muiden kolmansien maiden markkinaosuus oli 10,8 prosenttia.
(171)
Intiasta tuleva tuonti oli mitättömän vähäistä, enintään 1 prosentti, suurimman osan tarkastelujaksoa. Se ylitti 1 prosentin markkinaosuusrajan vain kerran tutkimusajanjaksolla, ja tuolloin sen markkinaosuus oli 1,9 prosenttia.
(172)
Etelä-Korean markkinaosuus oli melko vakaa tarkastelujakson ajan ja kutistui vuoden 2010 tasolta 2,3 prosentista 1,9 prosenttiin vuoteen 2012 mennessä ja kohosi sitten vain 2,8 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana.
(173)
Etelä-Afrikasta ja Yhdysvalloista tulevan tuonnin kehityssuunta oli laskeva koko tarkastelujakson ajan. Etelä-Afrikasta tulevan tuonnin markkinaosuus laski 2,1 prosentista 1,6 prosenttiin ja Yhdysvaltojen 3,0 prosentista 2,8 prosenttiin.
(174)
Eurostatin tietojen perusteella voidaan todeta, että vain Etelä-Koreasta tulevan tuonnin hinta oli alempi kuin Kiinasta ja Taiwanista tulevan tuonnin, kun taas Etelä-Afrikasta tulevan tuonnin hinnat olivat samanlaiset ja Intiasta ja Yhdysvalloista tulevan tuonnin hinnat olivat korkeammat. On kuitenkin syytä huomata, että tarkasteltavana olevaan tuotteeseen/samankaltaiseen tuotteeseen sisältyy erilaisia teräslajeja, ja tämä johtaa merkittäviin hintaeroihin, joita ei voitu ottaa huomioon Eurostatin tietoihin perustuvassa keskimääräisessä hinnassa.
(175)
Asianomaiset osapuolet ottivat esiin muista kolmansista maista, mukaan luettuna Yhdysvalloista, Etelä-Koreasta, Intiasta ja Etelä-Afrikasta, tulevan tuonnin. Ne väittivät, että tämän tuonnin on täytynyt vaikuttaa unionin tuotannonalan tilanteeseen, ja koska muista kolmansista maista tulee merkittävästi tuontia, joka ei ole komission tutkimuksen kohteena, Kiinasta ja Taiwanista tulevan tuonnin ei pitäisi katsoa olevan vastuussa muista maista tulevasta tuonnista aiheutuneesta vahingosta.
(176)
Kuten edellä on selitetty, niiden maiden joukossa, joista tutkimusajanjaksolla unioniin tuotiin ruostumattomasta teräksestä valmistettuja kylmävalssattuja levyvalmisteita, korkeimmat markkinaosuudet ovat Taiwanilla (5,1 prosenttia) ja Kiinalla (4,3 prosenttia). Minkään muun maan tuonnin markkinaosuus ei ollut yli 3 prosenttia tarkastelujaksolla. Asianomaisista maista tulevan tuonnin markkinaosuus myös kasvoi 3,7 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla, vaikka muista kolmansista maista kuin asianomaisista maista tulevan tuonnin markkinaosuus pysyi vakaana ja kohosi vain 0,2 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla.
(177)
Tuontimäärän vakaan suuntauksen vuoksi komissio päätteli alustavasti, että tuonti muista kolmansista maista ei vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon merkittävässä määrin.
5.2.2 Unionin tuotannonalan vientitoiminta
(178)
Otokseen valittujen unionin tuottajien viennin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 16
Otokseen valittujen unionin tuottajien vientitoiminta
2010
2011
2012
Tutkimusajanjakso
Vientimäärä (tonnia)
185 377
188 431
182 370
178 010
Indeksi
100
102
98
96
Keskihinta (euroa/tonni)
2 148
2 353
2 082
1 915
Indeksi
100
110
97
89
Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat
(179)
Otokseen valittujen unionin tuottajien vientimäärä oli laskussa lukuun ottamatta yhtä vuonna 2011 tapahtunutta sekä määrän että myyntihinnan kohoamista. Otokseen valittujen tuottajien viennin osuus niiden tuotannosta yhteensä oli noin 12 prosenttia. Vähenevä vienti saattoi vaikuttaa tuotannon laskuun, mutta kun otetaan huomioon viennin vähäinen määrä suhteessa myyntiin unionissa, viennin mahdollinen vaikutus unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon olisi erittäin vähäinen.
5.2.3 Energiakustannukset ja ylikapasiteetti
(180)
Asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtui korkeista energiakustannuksista, joiden todettiin olevan 20 prosenttia korkeammat kuin Kiinassa. Energia on kuitenkin vain vähäinen kustannustekijä ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden tuotannossa, yleensä alle 10 prosenttia kokonaiskustannuksista. Jos jätetään huomiotta se seikka, ovatko energiakustannukset Kiinassa markkina-arvojen mukaisia, energiakustannusten hintaero ei ole voinut olla syynä unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.
(181)
Asianomaiset osapuolet väittivät, että valituksessa toimitettujen tietojen vastaisesti unionin tuotannonala kärsi merkittävästä ylikapasiteetista. Komissio totesi, että unionin tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste pieneni vuoden 2010 tasolta 77 prosentista 70 prosenttiin tarkastelujaksolla. Unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti ja kulutus unionin markkinoilla kuitenkin kehittyivät rinnakkain ja molemmat kasvoivat 4 prosenttia tarkastelujaksolla. Kapasiteetin käyttöasteen lasku aiheutui näin ollen siitä, että unionin tuotannonala ei kyennyt hyödyntämään kasvavia markkinoita, koska asianomaisista maista polkumyynnillä tuleva tuonti kattoi tämän kasvun. Sen vuoksi väitetty ylikapasiteetti on pikemminkin tulosta polkumyyntituonnista kuin syy unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.
(182)
Komissio päätteli, että unionin tuotannonalan energiakustannukset tai väitetty ylikapasiteetti eivät voineet olla syynä aiheutuneeseen vahinkoon.
5.3 Kilpailua koskevat kysymykset
(183)
Asianomaiset osapuolet väittivät, että ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden tuonti Kiinasta on lisääntynyt reaktiona sille, että unionin kapasiteetti oli keskittynyt pienelle toimittajajoukolle ja unionin käyttäjillä oli käytettävissä vain vähäinen määrä unionin tuottajia. Viimeisten 10 vuoden aikana unionin markkinoilla on kuitenkin aina ollut neljä keskikokoista ja useita pienempiä toimittajia. Joidenkin näiden yritysten omistajuus on vaihtunut tänä aikana, mutta toimittajien lukumäärä on pysynyt samana. Sen vuoksi polkumyynnillä Kiinasta tulevan tuonnin kasvu ei ole voinut aiheutua toimittajien lukumäärän vähenemisestä unionissa.
(184)
Asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin markkinat olivat erittäin keskittyneet ja että tuonti asianomaisista maista ei olisi voinut aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Ne väittivät, että Aasiasta tulevan tuonnin määrä oli riittämätön rajoittamaan kilpailua eikä olisi voinut estää unionin tuotannonalaa nostamasta hintojaan. Tähän liittyen samat osapuolet viittasivat marraskuussa 2012 tehtyyn komission päätökseen (10) Outokummun ja Inoxumin välisen sulautuman hyväksymisestä (tietyin sitoumuksin), jäljempänä ’Outokumpua koskeva sulautumapäätös’.
(185)
Sulautumamenettelyssä ja polkumyyntitutkimuksessa analyysi tehdään kuitenkin erilaisissa oikeudellisissa puitteissa ja niillä on eri tavoitteet. Sulautumamenettelyssä analysoidaan, aiheutuisiko ehdotetusta sulautumasta kilpailuongelmia, ja polkumyyntitutkimuksessa puolestaan analysoidaan, onko unionin tuotannonala altistunut vahinkoa aiheuttavalle polkumyynnille.
(186)
Outokumpua koskevan sulautumapäätöksen yhteydessä tutkittiin, johtaisiko se, että Outokumpu hankkii Inoxumin, määräävään markkina-asemaan unionin markkinoilla. Outokummun ja Inoxumin yhteisyrityksen yhteinen markkinaosuus olisi ollut yli 50 prosenttia ja suurten tuottajien lukumäärä olisi vähentynyt neljästä kolmeen. Sulautumapäätöksessä velvoitettiin Outokumpu luopumaan osasta Inoxumia, mukaan luettuna tuotantoyritys Acciai Speciali Terni, jäljempänä ’AST’. Luovutuksen tarkoituksena oli nimenomaisesti säilyttää kilpailu ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden markkinoilla unionissa, eikä suunniteltu yhteensulautuma (Outokumpu ja kaikki Inoxumin varallisuus, mukaan luettuna AST), jonka markkinaosuus olisi ollut yli 50 prosenttia unionin markkinoista, koskaan toteutunut. Sen sijaan markkinoilla on edelleen neljä keskisuurta toimijaa ja joukko pienempiä toimijoita, jotka kilpailevat keskenään, eikä millään näistä toimijoista ole sellaista markkinavoimaa, joka sulautuma-asiassa analysoidulla ehdotetulla sulautumayrityksellä olisi ollut.
(187)
Asianomaiset osapuolet viittasivat myös Outokumpua koskevan sulautumapäätöksen yhteydessä käytyyn keskusteluun siitä, että Aasiasta tuleva tuonti ei rajoittanut unionin tuottajia kausina, joina vaihtelut nikkelin hinnassa ja valuuttakursseissa ja alhainen Lontoon metallipörssin nikkelin hinta heikensivät aasialaisen tuonnin kilpailukykyä. Outokumpua koskevassa sulautumapäätöksessä todettiin, että vaikka tuonnin aiheuttama rajoite ei ehkä ole vahva juuri tällä hetkellä, on mahdollista, että se kasvaa tulevaisuudessa (11), minkä jälkeen arvioitiin markkinoiden todennäköistä kehitystä. Tässä tutkimuksessa on käynyt ilmi seuraavaa: polkumyynnillä asianomaisista maista tulevan tuonnin markkinaosuus oli tutkimusajanjaksolla 9,5 prosenttia ja se kasvoi 70 prosenttia verrattuna vuoteen 2010. Tämän polkumyyntituonnin havaittiin myös alittavan unionin tuotannonalan hinnat 9,6-11,3 prosentilla.
(188)
Lisäksi se, että kysyntä unionin markkinoilla on kohtalaisen vakaata merkittävien hintavaihtelujenkin tapauksessa, ei tarkoita sitä, että hinnat eivät vaikuttaisi ostajiin. Vaikka viejien tarjoamat alemmat hinnat eivät johtaisikaan kulutuksen kasvuun unionin markkinoilla, tutkimuksessa on selvästi tullut esiin, että ostajat ovat halukkaita ostamaan suurempia määriä halvoin hinnoin tulevaa tuontia. Koska tämä halvoin hinnoin tuleva tuonti ei luo lisäkysyntää, myynti tapahtuu muiden markkinatoimijoiden, pääasiassa unionin tuotannonalan, myynnin kustannuksella.
(189)
Tutkimuksessa vahvistettiin, että unionin tuotannonalan myymä tuotevalikoima on laajempi kuin yhteistyössä toimivien vientiä harjoittavien tuottajien. Tutkimusajanjaksolla kuitenkin noin 75 prosenttia unionin tuotannonalan myynnistä liittyi neljään yleisimpään teräslajiin (304, 304L, 316L ja 430). Asianomaisten maiden viejät myyvät kaikkia näitä lajeja monissa eri leveyksissä ja paksuuksissa ja eri tavoin viimeisteltyinä. Myös muihin teräslajeihin kuuluvat tuotteet ovat suorassa kilpailussa, koska myös niitä myyvät asianomaisten maiden viejät.
(190)
Yksikään asianomaisista osapuolista ei ole ottanut esiin tässä tutkimuksessa mitään seikkoja, jotka liittyvät tuotteiden laatuun. Outokumpua koskevassa sulautumapäätöksessä vahvistettiin, että vaikka ei-eurooppalaisten tuottajien tuottaman laadun voidaan keskimäärin katsoa olevan verrattavissa eurooppalaisten tuottajien laatuun (12), on myös yksilöity, että asiakkaat, joilla on erityisvaatimuksia, eivät voi ostaa Aasiasta (13). Valtaosa unionin tuotannonalan myynnistä on kuitenkin hyödyketuotteita, joissa laatu on vertailukelpoista.
(191)
Muita seikkoja, jotka estävät joitakin asiakkaita ostamasta maahantuotuja ruostumattomasta teräksestä valmistettuja kylmävalssattuja levyvalmisteita, ovat pidemmät toimitusajat, jotka johtuvat pitkästä kuljetusetäisyydestä asianomaisista maista, ja vähemmän suotuisat maksuehdot, joita asianomaisten maiden tuottajat tarjoavat. Nämä koskevat pääasiassa vain asiakkaita, jotka ostavat suoraan tehtaalta; näiden osuus on vain noin kolmannes unionin markkinoista.
(192)
Suurin osa myynnistä - eli noin kaksi kolmasosaa unionin markkinoista - tapahtuu teräspalvelukeskusten kautta. Itse asiassa lähes kaikki myynti asianomaista maista tapahtuu riippumattomien palvelukeskusten kautta, jotka ostavat myös unionin tuotannonalalta. Tällöin jakelijan tarjoamat maksuehdot ovat merkityksellisiä käyttäjän kannalta. Koska tämä myynti tapahtuu yleensä jakelijan varastosta, toimitusaikaan sisältyy myös aika, joka tarvitaan tavaroiden kuljettamiseksi jakelijalta käyttäjälle. Näin ollen nämä seikat eivät vaikuta suurimpaan osaan myynnistä.
(193)
Tämän vuoksi asianomaisista maista polkumyynnillä tuleva tuonti vaikuttaa suoraan suurimpaan osaan unionin tuotannonalan myynnistä.
(194)
Sen vuoksi komissio päätteli, että kilpailuolosuhteet unionissa eivät olisi voineet estää asianomaisista maista tulevaa polkumyyntituontia aiheuttamasta vahinkoa unionin tuotannonalalle.
5.4 Raaka-aineen hintojen vaikutus
(195)
Asianomaiset osapuolet väittivät, että päätös siitä, ostetaanko tarkasteltavana oleva tuote asianomaisista maista vai ostetaanko unionin tuotannonalan tuottama samankaltainen tuote, riippuu raaka-aineen, etenkin nikkelin, hintojen kehityksestä. Tämä johtuu siitä, että viejät veloittavat yhden hinnan ja unionin tuotannonala veloittaa perushinnan plus seostelisän.
(196)
Sen vuoksi tuojien on väitteen mukaan edullisempaa ostaa asianomaista maista, kun raaka-aineen hinnat nousevat (koska unionin tuotannonalan hintoja tarkistetaan ylöspäin mutta viejien hinnat pysyvät samoina). Toisaalta jos raaka-aineen hinnat laskevat, väitteen mukaan olisi vähemmän edullista tuojille ostaa asianomaisista maista (koska unionin tuotannonalan hinnat laskevat mutta viejien hinnat pysyvät samoina).
(197)
Outokumpua koskevassa sulautumapäätöksessä analysoitiin nikkelin hinnan odotetun kehityksen vaikutusta tuojien ostopäätöksiin (14). Tässä tutkimuksessa analysoitiin, noudatteliko tuonnin kehitys nikkelin tosiasiallisten hintojen kehitystä ja edellä kuvattua mallia. Nikkelin hinnat (15) putosivat vuoden 2010 ja tutkimusajanjakson välillä 31 prosenttia eli 16 453 eurosta/tonni 11 327 euroon/tonni. Edellä 196 kappaleessa esitetyn asianomaisten osapuolten väitteen mukaan nikkelin hintojen putoamisen olisi pitänyt johtaa asianomaisista maista tulevan tuonnin vähenemiseen. Tutkimuksessa kuitenkin kävi ilmi, että nikkelin hintojen huomattavasta putoamisesta huolimatta vienti asianomaisista maista lisääntyi 70 prosenttia samalla kaudella (ks. 104 kappale).
(198)
Vaikka raaka-aineen hintakehityksellä on saattanut olla jotakin vaikutusta tuontimäärien kehitykseen, muilla tekijöillä, kuten vientiä harjoittavien tuottajien alhaisella hintatasolla, on ollut selvästi enemmän vaikutusta. Sen vuoksi katsotaan, että nikkelin hintakehityksellä ei ole ollut pysyvää vaikutusta asianomaista maista polkumyynnillä tulevan tuonnin kasvavaan suuntaukseen tarkastelujaksolla.
5.5 Muutokset kulutustottumuksissa
(199)
Outokumpua koskevassa sulautumapäätöksessä vahvistettiin, että sekä nikkelin absoluuttinen hintataso että nikkelin hintojen epävakaisuus todennäköisesti vähentää ruostumattoman teräksen houkuttelevuutta raaka-aineena ja suuntaa kysyntää nikkelittömään ruostumattomaan teräkseen (16).
(200)
Ruostumattoman teräksen houkuttelevuudesta raaka-aineena väitettiin myös, että useilla suuntauksilla saattaa olla vaikutusta siihen, että siirrytään käyttämään ruostumatonta terästä tai siirrytään pois sen käytöstä, esimerkiksi tarve kevyempiin materiaaleihin vaikkapa autoissa (negatiivinen vaikutus ruostumattomaan teräkseen; siirtyminen teräksestä komposiitteihin), kulutustavaroiden lyhyempi käyttöikä (negatiivinen vaikutus ruostumattomaan teräkseen; käytetään halvempia materiaaleja), kasvanut tarve vesikäsittelyyn ja vihreän energian tuotantoon (positiivinen vaikutus ruostumattomaan teräkseen; vaikea korvata monissa käyttötarkoituksissa) ja mahdollisesti kilpailevien materiaalien hintojen kehitys (rautamalmi, alumiini, kupari) (17).
(201)
Tältä osin tässä tutkimuksessa on vahvistettu Outokumpua koskevassa sulautumapäätöksessä tehdyt päätelmät (18), joiden mukaan yleisesti ruostumattoman teräksen ja erityisesti teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden kysyntä on melko joustamatonta. Kulutuksen suurin kasvu tapahtui vuosien 2010 ja 2011 välillä, jolloin hinnat kohosivat. Hintojen laskun kaudella (vuodesta 2011 tutkimusajanjaksoon) kulutus pysytteli vakaana ja kasvoi vain 1 prosentin. Siirtymisellä ruostumattoman teräksen käyttöön tai sen käytön korvaamisella (ks. edellä mainitut tekijät) ei näin ollen ollut mitattavissa olevaa vaikutusta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden kokonaiskulutukseen.
(202)
Mitä tulee kysynnän siirtymiseen kohti nikkelittömiä ruostumattoman teräksen lajeja - jotka myös ovat samankaltaisia tuotteita - otokseen valittujen unionin tuottajien ilmoittamien myyntitapahtumien yksityiskohtainen analyysi vahvistaa Outokumpua koskevassa sulautumapäätöksessä tehdyn havainnot.
(203)
Unionin tuotannonalan veloittamat hinnat ovat kuitenkin suoraan kytköksissä teräslajiin ja vastaaviin raaka-ainekustannuksiin, kuten 138 kappaleessa todettiin. Kysynnän siirtymisellä yhdestä teräslajista toiseen on näin ollen neutraali vaikutus unionin tuotannonalan suorituskykyyn.
(204)
Sen vuoksi päätellään tässä vaiheessa, että kulutustottumusten muutoksilla ei ollut negatiivista vaikutusta unionin tuotannonalan suorituskykyyn.
5.6 Syy-yhteyttä koskevat päätelmät
(205)
Asianomaisista maista alhaisin hinnoin tuleva polkumyyntituonti kasvoi sekä absoluuttisesti että suhteessa unionin kulutukseen samaan aikaan, kun useimmat unionin tuotannonalan vahinkotekijät (tuotanto, kapasiteetin käyttöaste, markkinaosuus, työllisyys, myyntihinnat, työvoimakustannukset, kannattavuus, investoinnit, investointien tuotto) heikkenivät. Tutkimusajanjakson aikana asianomaisista maista polkumyynnillä tulevan tuonnin hinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat 9,6-11,3 prosenttia.
(206)
Muut tekijät, kuten energiakustannukset, kapasiteetti ja kilpailuolosuhteet unionin markkinoilla, eivät vaikuttaneet unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Tekijät, kuten tuonti muista kolmansista maista ja unionin tuotannonalan vientitoiminta, saattoivat vaikuttaa vahinkoon mutta erittäin vähäisessä määrin.
(207)
Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli alustavasti, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syynä oli asianomaisista maista polkumyynnillä tuleva tuonti eivätkä muut yksittäin tarkastellut tekijät poistaneet syy-yhteyttä. Vahinko ilmenee pääasiassa unionin tuotannonalan haavoittuvana taloudellisena tilanteena sekä tuotannon, kapasiteetin käyttöasteen, työllisyyden ja markkinaosuuden heikkenemisenä.
(208)
Komissio erotti polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingollisista vaikutuksista kaikkien sellaisten tiedossa olleiden tekijöiden vaikutukset, jotka ovat vaikuttaneet unionin tuotannonalan tilanteeseen. Muun tuonnin, unionin tuotannonalan vientitoiminnan, energiakustannusten, kapasiteetin ja kilpailuolosuhteiden vaikutus unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen, tuotannon ja markkinaosuuden negatiiviseen kehitykseen oli joko erittäin vähäinen tai vaikutusta ei ollut lainkaan.
6. UNIONIN ETU
(209)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tutki, voisiko se selkeästi todeta toimenpiteiden käyttöönoton unionin edun vastaiseksi tässä tapauksessa siitä huolimatta, että vahinkoa aiheuttavan polkumyynnin esiintyminen on määritetty. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut.
6.1 Unionin tuotannonalan etu
(210)
Suurin osa unionin tuotannonalasta tukee toimenpiteiden käyttöönottoa. Suurin unionin tuottaja ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä muttei myöskään vastustanut valitusta. Yhteistyössä tutkimuksessa toimi ja valitusta tuki kuusi unionin tuottajaa, joiden osuus myynnistä ja tuotannosta unionissa on noin 55 prosenttia.
(211)
Unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa. Kaikki rahoitusindikaattorit (kannattavuus, kassavirta, investointien tuotto) olivat suurimmaksi osaksi negatiivisia koko tarkastelujakson ajan. Muut indikaattorit, kuten tuotanto, kapasiteetin käyttöaste, työllisyys ja markkinaosuus, kehittyivät negatiivisesti koko tarkastelujakson ajan. Unionin tuotannonala pystyi juuri ja juuri säilyttämään kriisin jälkeisen alhaisen myyntimäärän eikä pystynyt hyötymään markkinoiden kasvusta.
(212)
Ilman toimenpiteitä asianomaisista maista tuleva polkumyyntituonti pakottaa edelleen unionin tuotannonalan myymään tappiollisilla hinnoilla. Lisätappioiden kertyminen heikentää entisestään unionin tuotannonalan tilannetta. Sen vuoksi on unionin tuotannonalan edun mukaista ottaa toimenpiteet käyttöön.
6.2 Etuyhteydettömien tuojien ja jakelijoiden etu
(213)
Tuojat ja jakelijat (mukaan luettuna teräspalvelukeskukset) olivat erittäin aktiivisia tässä tutkimuksessa. Tutkimuksessa ilmoittautui 31 tuojaa ja jakelijaa, jotka vastustivat toimenpiteiden käyttöönottoa.
(214)
Nämä tuojat ja jakelijat väittivät, että toimenpiteiden käyttöönotto rajoittaa niiden mahdollisia toimituslähteitä. Ne väittivät, että jos toimenpiteet otetaan käyttöön, ne eivät voisi enää tehdä hankkia ruostumattomasta teräksestä valmistettuja kylmävalssattuja levyvalmisteita Kiinasta ja Taiwanista.
(215)
Tutkimuksessa kuitenkin tuotiin esiin, että kaikki tuojat ja jakelijat ostavat useista lähteistä, joihin kuuluvat unionin tuotannonala, asianomaiset maat ja muut kolmannet maat. Sen vuoksi ne ovat vain tietyssä määrin riippuvaisia asianomaisista maista tulevista toimituksista.
(216)
Nämä osapuolet voivat edelleen ostaa ruostumattomasta teräksestä valmistettuja kylmävalssattuja levyvalmisteita unionin tuotannonalalta ja muista maista, joihin tämä tutkimus ei kohdistu (esim. Intia, Etelä-Afrikka, Etelä-Korea ja Yhdysvallat), joiden kumulatiivinen markkinaosuus on 11 prosenttia. Näin ollen sekä unionin tuotannonala että tuonti muista kolmansista maista ovat varteenotettavia vaihtoehtoja Kiinasta ja Taiwanista tulevalle tuonnille.
(217)
Sen vuoksi päätellään tässä vaiheessa, että toimenpiteiden käyttöönotolla voi olla vain vähäistä negatiivista vaikutusta etuyhteydettömien tuojien ja jakelijoiden tilanteeseen.
6.3 Käyttäjien etu
(218)
Useat asianomaiset osapuolet, mukaan luettuna vientiä harjoittavat tuottajat ja jakelijat, olivat huolissaan toimenpiteiden mahdollisista negatiivisista vaikutuksista käyttäjiin. Itse käyttäjät eivät jakaneet tätä huolta. Käyttäjien osallistumisaste oli itse asiassa erittäin alhainen. Kuusi käyttäjää (mukaan luettuna yksi neljän yrityksen ryhmä) ilmaisi mielipiteensä, ja näistä vain yksi vastusti toimenpiteiden käyttöönottoa. Muut käyttäjät ja niiden järjestöt eivät joko osallistuneet tai nimenomaisesti pidättäytyivät kannanotoista.
(219)
Sen vuoksi päätellään alustavasti, että toimenpiteiden käyttöönotto ei ole käyttäjien edun vastaista.
6.4 Kilpailua koskevat kysymykset
(220)
Outokumpua koskevassa sulautumapäätöksessä komissio vahvisti, että Outokummun ja Inoxumin ehdotettu sulautuma todennäköisesti haittaisi merkittävästi toimivaa kilpailua koordinoimattomien vaikutusten kautta luomalla ETA-markkinoille määräävän markkina-aseman teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden alalle (19). Tämän välttämiseksi komissio hyväksyi, että luovutettava kokonaisuus, johon sisältyi AST, oli riittävä korjaamaan kilpailuun liittyvät ongelmat (20). Komission hyväksymän korjaustoimen ansiosta unionissa säilyi neljä keskikokoista unionin tuottajaa.
(221)
Tämä korjaustoimi on jo pantu täytäntöön ja täysimääräisesti voimassa. Polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto ei vähennä keskikokoisten unionin tuottajien lukumäärää. Sen vuoksi päätellään tässä vaiheessa, että toimenpiteiden käyttöönotolla ei vähennetä tai poisteta niiden sitoumusten vaikutusta, jotka komissio hyväksyi Outokumpua koskevassa sulautumapäätöksessä.
6.5 Unionin etua koskevat päätelmät
(222)
Edellä esitetyn perusteella komissio tuli siihen johtopäätökseen, ettei tässä vaiheessa tutkimusta ole pakottavia syitä todeta, ettei ole unionin edun mukaista ottaa käyttöön toimenpiteitä Kiinasta ja Taiwanista peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa.
7. VÄLIAIKAISET POLKUMYYNTITOIMENPITEET
(223)
Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevien komission päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enempää vahinkoa.
7.1 Vahingon korjaava taso (vahinkomarginaali)
(224)
Toimenpiteiden tason määrittämiseksi komissio määritti ensin unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon poistamiseksi tarvittavan tullin määrän.
(225)
Aiheutuva vahinko poistuisi, jos unionin tuotannonala pystyisi kattamaan tuotantokustannuksensa ja saamaan samankaltaisen tuotteen myynnistä unionin markkinoilla sellaisen voiton (ennen veroja), jonka tällainen tuotannonala voisi kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta.
(226)
Unionin tuotannonalan kannattavuus oli negatiivinen koko tarkastelujakson ajan eli vuosina 2010-2013. Edeltäviin vuosiin 2008 ja 2009 vaikutti kysynnän romahtaminen globaalin talouskriisin aikana, eikä näinä vuosina saatua voittoa voida näin ollen pitää tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa saatuna voittona. Edeltävässä tutkimuksessa (ks. 134 kappale) vahvistettiin alustavasti polkumyynnin esiintyminen vuonna 2007, mutta tämän tuonnin ja unionin tuotannonalan tilanteen välille ei voitu vahvistaa konkreettista yhteyttä. Tämän vuoksi tavoitevoitto asetettiin 8,1 prosenttiin, joka oli unionin tuotannonalan vuonna 2007 saama voitto. Kyseessä on viimeinen edustava vuosi, jolloin vallitsivat tavanomaiset kilpailuolosuhteet, ennen kysynnän romahtamista vuosina 2008 ja 2009. Markkinoiden koko vuonna 2013 oli lähes samalla tasolla kuin kulutus vuonna 2007.
(227)
Tämän perusteella komissio laski unionin tuotannonalalle samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattoman hinnan poistamalla unionin myyntihinnoista tutkimusajanjaksolla aiheutuneet tosiasialliset tappiot ja lisäämällä niihin edellä mainitun 8,1 prosentin voittomarginaalin.
(228)
Sen jälkeen komissio määritti vahingon korjaavan tason vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä asianomaisten maiden otokseen valittujen yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa otokseen valittujen unionin tuottajien unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla myymän samankaltaisen tuotteen painotettuun keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vertailun tuloksena saatu hinnanero ilmaistiin prosentteina painotetusta keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta.
(229)
Vahingon korjaava taso määritellään ”muiden yhteistyössä toimineiden yritysten” ja ”kaikkien muiden yritysten” osalta samalla tavoin kuin näitä yrityksiä koskeva polkumyyntimarginaali (ks. 57, 60, 85 ja 88 kappale).
7.2 Väliaikaiset toimenpiteet
(230)
Kiinasta ja Taiwanista peräisin olevien teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdassa säädetyn alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Komissio vertasi vahinkomarginaaleja ja polkumyyntimarginaaleja. Tullien määrä olisi asetettava polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisiksi.
(231)
Komissio asetti Kiinasta ja Taiwanista peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin kirjaamisen pakolliseksi asetuksella (EU) N:o 1331/2014 (ks. 4 kappale) ottaen huomioon mahdollisten polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteiden taannehtivan soveltamisen perusasetuksen 10 artiklan 4 kohdan ja muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 11 päivänä kesäkuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 597/2009 (21), jäljempänä ’tukien vastainen perusasetus’, 16 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
(232)
Kun otetaan huomioon edellä mainitut päätelmät, tuonnin kirjaaminen polkumyyntitutkimusta varten perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan mukaisesti tämän polkumyyntitutkimuksen puitteissa olisi lopetettava.
(233)
Rinnakkaisessa tukien vastaisessa tutkimuksessa (ks. 3 kappale) tukien vastaisen perusasetuksen 24 artiklan 5 kohdan nojalla tehtyä Kiinasta tulevan tuonnin kirjaamista olisi jatkettava.
(234)
Menettelyn tässä vaiheessa ei voida tehdä päätöstä mahdollisesta polkumyyntitoimenpiteiden takautuvasta soveltamisesta.
(235)
Edellä esitetyn perusteella väliaikaiset polkumyyntitullit - ilmaistuina CIF-hintana unionin rajalla tullaamattomana - ovat seuraavat:
Maa
Yritys
Polkumyyntimarginaali
(%)
Vahinkomarginaali
(%)
Väliaikainen polkumyyntitulli
(%)
Kiina
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.
29,2
24,3
24,3
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
24,3
24,3
Muut yhteistyössä toimineet yritykset
30,0
24,5
24,5
Kaikki muut yritykset
34,9
25,2
25,2
Taiwan
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
23,9
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd.
10,9
22,9
10,9
Yieh United Steel Corporation
10,9
22,9
10,9
Muut yhteistyössä toimineet yritykset
10,9
22,9
10,9
Kaikki muut yritykset
12,0
23,9
12,0
(236)
Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin kyseessä olevan tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastivat kyseisten yritysten tutkimuksen aikaista tilannetta. Kyseisiä tulleja voidaan soveltaa yksinomaan asianomaisista maista peräisin olevan ja nimettyjen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. Niihin ei saisi soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja.
(237)
Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamista, jos se muuttaa myöhemmin nimeään. Pyyntö on osoitettava komissiolle (22). Pyynnön on sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot, joiden perusteella voidaan osoittaa, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyötyä siihen sovellettavasta tullista. Jos yrityksen nimenmuutos ei vaikuta tähän oikeuteen, nimenmuutosta koskeva ilmoitus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
(238)
Polkumyyntitullien moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa polkumyyntitullia olisi sovellettava sekä tässä tutkimuksessa yhteistyöhön osallistumattomiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että tuottajiin, jotka eivät vieneet tuotteita unioniin tutkimusajanjakson aikana.
(239)
Väliaikaisella polkumyyntitullilla tarjotaan 26 päivästä maaliskuuta 2015 lähtien suoja polkumyynnillä tapahtuvalta tuonnilta. Sen vuoksi ei ole enää tarpeen kirjata tuontia polkumyynnillä tapahtuvalta tuonnilta suojaamista varten. Sen vuoksi asetuksen (EU) N:o 1331/2014 1 artiklan 1 kohtaa olisi muutettava.
8. LOPPUSÄÄNNÖKSET
(240)
Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi komissio kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään kirjallisia huomautuksia ja/tai pyytämään tulemista komission ja/tai kuulemismenettelystä kauppaan liittyvissä menettelyissä vastaavan neuvonantajan kuulemaksi vahvistetussa määräajassa.
(241)
Väliaikaisen tullin käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat alustavia, ja niitä voidaan muuttaa tutkimuksen lopullisessa vaiheessa,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta ja Taiwanista peräisin olevia ruostumattomasta teräksestä valmistettuja levyvalmisteita, ei enempää valmistetut kuin kylmävalssatut, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 ja 7220 20 89.
2. Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten valmistamien 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden osalta seuraava:
Maa
Yritys
Väliaikainen polkumyyntitulli
(%)
Taric-lisäkoodi
Kiina
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd., Shanghai
25,2
C022
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd., Ningbo
25,2
C023
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd., Taiyuan
24,3
C024
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd., Tianjin
24,3
C025
Muut liitteessä I luetellut yhteistyössä toimivat yritykset
24,5
Kaikki muut yritykset
25,2
C999
Taiwan
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei
12,0
C030
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung
10,9
C031
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung
10,9
C032
Muut liitteessä II luetellut yhteistyössä toimivat yritykset
10,9
Kaikki muut yritykset
12,0
C999
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuustalletuksen antamista.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia asiaankuuluvia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
1. Asianomaiset osapuolet voivat 25 kalenteripäivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta
a)
pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin;
b)
toimittaa kirjalliset huomatuksensa komissiolle; ja
c)
pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.
2. Asetuksen (EY) N:o 1225/2009 21 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut osapuolet voivat 25 kalenteripäivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta esittää väliaikaisten toimenpiteiden soveltamista koskevia huomautuksia.
3 artikla
Korvataan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1331/2014 1 artiklan 1 kohta seuraavasti:
”1. Tulliviranomaisten on asetuksen (EY) N:o 597/2009 24 artiklan 5 kohdan nojalla toteutettava tarvittavat toimenpiteet seuraavien tuotteiden unioniin suuntautuvan tuonnin kirjaamiseksi: ruostumattomasta teräksestä valmistetut levyvalmisteet, ei enempää valmistetut kuin kylmävalssatut, jotka ovat peräisin Kiinan kansantasavallasta tai Taiwanista ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 ja 7220 20 89.”
4 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 24 päivänä maaliskuuta 2015.