РЕШЕНИЕ № 472/2014/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 16 април 2014 година
относно Европейската година за развитие (2015 г.)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 209 и член 210, параграф 2 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет от 10 декември 2013 г. (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Политиката на сътрудничество за развитие има за първостепенна цел намаляването, а в дългосрочен план, премахването на бедността, както е предвидено в член 21 от Договора за Европейския съюз (ДЕС) и в член 208 от Договора за функционирането на Европейския съюз. Борбата с бедността в световен мащаб ще допринесе също така и за изграждането на по-стабилен, по-мирен, по-проспериращ и по-справедлив свят, който отразява взаимозависимостта между по-богатите и по-бедните страни.
(2)
Съгласно резолюцията на Европейския парламент от 23 октомври 2012 г., озаглавена „Програма за промяна: бъдещето на политиката на ЕС за развитие“, сътрудничеството за развитие се състои също така в насърчаване на човешкото развитие и реализирането на човешкото същество във всичките му измерения, включително културното измерение.
(3)
Съюзът предоставя подпомагане за сътрудничество за развитие от 1957 г. насам и в момента е най-големият донор на официално подпомагане за развитие в света.
(4)
Съгласно Договора от Лисабон политиката за развитие е твърдо залегнала във външната дейност на Съюза в подкрепа на интереса на Съюза за стабилен и проспериращ свят. Политиката за развитие също така спомага за справянето с други световни предизвикателства и допринася за изпълнението на стратегията „Европа 2020“, установена в Съобщение на Комисията от 3 март 2010 г., озаглавено „Европа 2020, стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“.
(5)
Съюзът е има водеща роля в изготвянето и прилагането на идеята за последователност на политиките за развитие, която има за цел засилване на полезните взаимодействия между политиките, които не са свързани с отпускането на помощ, и целите за развитие, така че да се гарантира, че политиките на Съюза подкрепят нуждите за развитие на развиващите се страни или най-малко не противоречат на целта за премахване на бедността.
(6)
През 2000 г. с приемането на Целите на хилядолетието за развитие (ЦХР) - цели, които бяха приети от Съюза и неговите държави членки, - международната общност се ангажира да предприеме до 2015 г. конкретни стъпки за борба с бедността.
(7)
Съвместната декларация на Съвета и представителите на правителствата на държавите членки, заседаващи в рамките на Съвета, Европейския парламент и Комисията относно политиката на Европейския съюз за развитие - „Европейският консенсус“ (3), която продължава да бъде най-всеобхватната основа за сътрудничеството за развитие на Съюза, призовава Съюза да съдейства за укрепването на ролята на новите държави членки като нови донори.
(8)
През последните години светът претърпя огромни промени, включително значителни размествания в глобалното икономическо и политическо равновесие. В световен мащаб се появиха нови участници, в това число частни и други неправителствени субекти. Въпреки че страните с развити и бързо развиващи се икономики съставляват най-големия дял от световния брутен вътрешен продукт, вторите се превърнаха в основни двигатели на световния растеж и вече оказват значително въздействие върху световната икономика.
(9)
В настоящия бързо променящ се свят е от жизненоважно значение подкрепата за сътрудничеството за развитие да продължи. Около 1,3 милиарда души все още живеят в изключителна бедност, а нуждите от човешко развитие на много други все още не са задоволени. Вътрешните неравенства в самите държави са се увеличили в повечето части на света. Околната среда е подложена на все по-силен натиск, а развиващите се страни са особено тежко засегнати от последствията от изменението на климата. Тези предизвикателства са всеобщи и свързани помежду си и с тях трябва да се опитат да се справят всички страни чрез съвместни действия.
(10)
Започнаха дискусиите за рамката за периода след 2015 г.: като се основава на Съобщението на Комисията от 13 октомври 2011 г., озаглавено „Повишаване на въздействието на политиката на ЕС за развитие: програма за промяна“ и на заключенията на Съвета от 14 май 2012 г. относно програмата за промяна, които вече доведоха до основно преориентиране на политиките на Съюза за развитие, Комисията изложи своето виждане в съобщението от 27 февруари 2013 г., озаглавено „Достоен живот за всички: Премахване на бедността и осигуряване на устойчиво бъдеще за света“, а в своите заключения от 25 юни 2013 г. Съветът прие „Всеобхватна програма за периода след 2015 г.“, с цел да преодолее недостатъците на настоящата рамка за развитие и да въведе общ подход за обединяване в цялостна международна рамка проблемите, свързани с премахване на бедността и постигане на устойчивост.
(11)
2015 година следва да бъде емблематична година от ключово значение, тъй като тя е последната година за постигане на съвместно договорените ЦХР, предоставяйки по този начин уникална възможност да се направи равносметка на международните ангажименти. 2015 година ще бъде и годината, в която следва да се вземат важни международни решения относно рамката за развитие, която ще замени рамката на ЦХР през следващите десетилетия.
(12)
2015 година е подходящата година, за представяне на резултатите от политиката на Съюза за развитие след прилагането на принципите, установени в Съобщението на Комисията за програмата за промяна.
(13)
2015 година ще бъде също така година, през която ще се проведат важни международни събития в държавите членки, като Световното изложение „Изхранването на планетата: енергия за живот“ в Милано, което ще предостави специална възможност за обсъждане на политиките за развитие в световен мащаб и за провеждане на широкомащабни всеобхватни обществени дейности за устойчивото развитие и свързани с него въпроси.
(14)
В резолюцията си за програмата за промяна Европейският парламент прикани Комисията да обяви 2015 г. за Европейска година за развитие, като изрази надежда, че това ще популяризира сътрудничеството за развитие.
(15)
2015 година следователно следва да бъде определена за „Европейска година за развитие“ („Европейската година“), за да осигури навременна възможност за повишаване на обществената информираност като цяло относно текущата ориентация на политиката на Съюза за развитие. Необходимо е предоставянето на информация за това как отвореният към външния свят Съюз може да допринесе за осигуряване на устойчиво развитие в световен мащаб. За това е необходимо да се повиши осведомеността относно глобалната взаимозависимост и да се демонстрира, че развитието е нещо повече от помощ.
(16)
Ключовият фактор за успеха на действията на Съюза за развитие е степента, в която те се ползват с широка обществена и политическа подкрепа и предоставят доказателства за ефективно и ефикасно използване на публични средства за постигането на резултати в областта на развитието. Европейската година следва да действа като катализатор за повишаване на осведомеността, включително чрез обществени политически дебати и образование по въпросите на развитието, набиране на инерция и обмен на най-добри практики между държавите членки, местните и регионалните власти, гражданското общество, частния сектор, социалните партньори, частния сектор и международните структури и организации, които се занимават с въпросите на развитието. Тя трябва да допринесе за фокусиране на политическото внимание и мобилизиране на всички засегнати страни, за да се придвижат и насърчат по-нататъшни действия и инициативи на равнище ЕС и държави членки, в сътрудничество с бенефициерите на подпомагането за развитие и техните представители.
(17)
Европейската година следва да повиши осведомеността за всички форми на основана на пола дискриминация, с която се сблъскват жените и момичетата в различни региони, по-специално по отношение на достъпа до образование, работни места и здравеопазване, както и за принудителните бракове, сексуалната експлоатация, гениталното осакатяване и други видове незаконни практики.
(18)
Специалното проучване на Евробарометър № 392, озаглавено „Солидарност без граници - европейците и помощта за развитие“, публикувано през октомври 2012 г., разкри че 85 % от гражданите на Съюза подкрепят подпомагането на населението в партньорските държави (). Както твърди докладът,въпреки настоящата икономическа обстановка над шест на всеки десет граждани смятат, че помощта за населението в партньорските държави следва да бъде увеличена. Същевременно посоченият доклад недвусмислено показа, че за сътрудничеството на Съюза за развитие не се знае достатъчно, което налага осъществяването на по-добра комуникация.
(19)
Осъществяването на ефикасна координация между всички партньори, които участват на съюзно, национално, регионално и местно равнище, е основна предпоставка за провеждането на ефективна Европейска година. Местните и регионалните партньори играят в този случай особена роля за насърчаването на политиката на Съюза за развитие.
(20)
Различните национални социалноикономически и културни условия и нагласи налагат някои от дейностите в рамките на Европейската година да бъдат децентрализирани на национално равнище, в съответствие с член 58 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (4). Определянето на политическите приоритети на национално равнище обаче следва да се координира с Комисията с цел да се осигури съгласуваност със стратегическите цели на Европейската година. Тясната координация между дейностите на Комисията и на държавите членки е от първостепенно значение за създаването на полезни взаимодействия и за успешното провеждане на Европейската година.
(21)
Освен държавите членки, в дейностите, които подлежат на финансиране в рамките на европейската година, следва да могат да участват и страните кандидатки, ползващи се от предприсъединителна стратегия, в съответствие с общите принципи и общите условия за участие на тези страни в програмите на Съюза, установени в съответните рамкови споразумения и решенията на Съвета по асоцииране. Следва да се насърчава координацията с национални мерки, по-специално национални програми за „Образование и повишаване на осведомеността по въпросите на развитието“ (DEAR). Степента и формите на участие в Европейската година следва да бъдат оставени на преценката на всяка държава членка.
(22)
Следва да се осигури съгласуваност и взаимно допълване с друго законодателство и действия на Съюза, по-специално с Инструмента за сътрудничество за развитие, създаден с Регламент (ЕС) № 233/2014 на Европейския парламент и на Съвета (5), включително с програма DEAR, Европейския фонд за развитие, Европейския инструмент за съседство, създаден с Регламент (ЕС) № 232/2014 на Европейския парламент и на Съвета (6)и други финансови инструменти на Съюза за финансиране на външна дейност, когато имат връзка с политиката за развитие.
(23)
През целия цикъл на разходите финансовите интереси на Съюза следва да бъдат защитавани с пропорционални мерки, включително посредством предотвратяване, разкриване и разследване на нередности, събиране на изгубени, недължимо платени или неправилно използвани средства, и, когато е необходимо, административни и финансови санкции в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
(24)
За оптимална ефективност и ефикасност на дейностите, предвидени за Европейската година, е важно през 2014 г. да се изпълни набор от подготвителни действия.
(25)
Комисията вече предприе различни мерки за насърчаване на политиките за развитие и информиране на гражданите на Съюза за сътрудничеството си за развитие. Съществуващите мерки следва да се използват във възможно най-голяма степен за Европейската година.
(26)
Държавите членки носят основната отговорност за повишаване на осведомеността на гражданите относно проблемите в областта на развитието. Действията на равнището на Съюза са допълнение и добавка към мерките, предприемани на национално, регионално и местно равнища в това отношение, както се подчертава в политическата декларация, озаглавена „Да общуваме на тема Европа в партньорство“, подписана на 22 октомври 2008 г. от Европейския парламент, Съвета и Комисията.
(27)
Доколкото целите на настоящото решение не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите членки поради необходимостта от многостранни партньорства, транснационален обмен на информация и повишаване на осведомеността и разпространение на добри практики на цялата територия на Съюза, а поради обхвата на Европейската година могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от ДЕС. В съответствие с принципа на пропорционалност, посочен в същия член, настоящото решение не надхвърля необходимото за постигането на тези цели,
ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Предмет
2015 година се обявява за „Европейска година за развитие“ („Европейската година“).
Девизът на Европейската година е „Нашият свят, нашето достойнство, нашето бъдеще“.
Член 2
Цели
Целите на Европейската година са:
а)
да информира гражданите на Съюза за сътрудничеството на Съюза и на държавите членки за развитие, като подчертае резултатите, които Съюза, заедно с държавите членки, вече постигна като фактор в световен мащаб и които той ще продължи да осъществява в съответствие с последните обсъждания на всеобхватната рамка за периода след 2015 г.;
б)
да насърчава прякото участие, критичното мислене и активния интерес на гражданите на Съюза и заинтересовани страни към въпросите на сътрудничеството за развитие, включително в изготвянето на политиката и нейното изпълнение; и
в)
да повиши осведомеността за ползите от сътрудничеството на Съюза за развитие не само за бенефициерите от подкрепата за развитие на Съюза, но и за гражданите на Съюза и да постигне по-широко разбиране на последователността на политиките за развитие, както и да засили сред гражданите в Европа и развиващите се страни чувството за споделена отговорност, солидарност и възможности в настоящия променящ се и все по-взаимозависим свят.
Член 3
Мерки
1. Мерките, предприети за постигане на предвидените цели на Европейската година, включват следните мерки, които могат да бъдат организирани на съюзно, национално, регионално или местно равнище, както е предвидено в приложението, и в партньорски държави, в съответствие с член 6, параграф 5:
а)
комуникационни кампании за разпространяване на ключови послания, насочени към широката общественост и по-конкретно дефинирани групи, по-специално младите хора и други ключови целеви групи, включително чрез социалните мрежи;
б)
организиране на конференции, прояви и инициативи с всички заинтересовани страни с цел насърчаване на активното участие и дебат и повишаване на осведомеността на всички равнища;
в)
конкретни мерки в държавите членки, насочени към популяризиране на целите на Европейската година, по-специално чрез образование по въпросите на развитието, обмен на информация и споделяне на опит и добри практики сред националните, регионалните или местните административни органи и други организации; и
г)
извършване на проучвания и изследвания и разпространение на резултатите от тях.
2. Комисията може да прецени, че и други мерки допринасят за осъществяване на целите на Европейската година, и да позволи наименованието на Европейската година и девизът да се използват за тяхното популяризиране, доколкото те допринасят за постигане на посочените целите.
Член 4
Координация с държавите членки
1. Комисията приканва всяка от държавите членки да назначи национален координатор, отговарящ за организирането на участието на съответната държава членка в Европейската година. Държавите членки информират Комисията за всяко такова назначение.
2. Националните координатори, в тясно сътрудничество с Комисията, провеждат консултации и си сътрудничат с широк кръг от заинтересовани страни, в това число гражданското общество и частния сектор, националните парламенти, социалните партньори, и когато е уместно, националните агенции, органите на федерално държавно или поднационално равнище, включително регионалните и местните органи, и когато е приложимо - с асоциираните отвъдморски страни и територии (ОСТ) или звената за контакт за съответните програми на Съюза.
3. Комисията приканва държавите членки да ѝ предадат до 1 септември 2014 г. своята работна програма, в което се съдържа подробна информация за националните дейности, планирани в рамките на Европейската година, в съответствие с целите на Европейската година и подробните мерки в приложението.
4. Преди да одобри работните програми, Комисията проверява дали в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 и Делегиран регламент (ЕС) № 1268/2012 на Комисията (7) тези дейности са съобразени с целите на Европейската година.
Член 5
Участие
В дейностите в рамките на Европейската година, които подлежат на финансиране от бюджета на Съюза, могат да участват държавите членки и страните кандидатки, ползващи се от предприсъединителна стратегия, в съответствие с общите принципи и общите условия за участие на тези страни в програмите на Съюза, установени в съответното рамково споразумение и в решенията на Съвета за асоцииране.
Член 6
Координация на равнището на Съюза и изпълнение
1. Комисията прилага настоящото решение на равнището на Съюза, по-специално чрез приемане на необходимите решения за финансиране в съответствие с регламентите за създаване на инструменти за финансиране на външната дейност, отнасящи се до съответните действия, а именно Инструментът за сътрудничество за развитие (ИСР), Европейският инструмент за демокрация и права на човека, създаден с Регламент (ЕС) № 235/2014 на Европейския парламент и на Съвета (8), Европейският инструмент за съседство, Инструментът, допринасящ за стабилността и мира, създаден с Регламент (ЕС) № 230/2014 на Европейския парламент и на Съвета (9), Инструментът за предприсъединителна помощ, създаден с Регламент (ЕС) № 231/2014 на Европейския парламент и на Съвета (10) и Инструментът за партньорство за сътрудничество с трети държави, създаден с Регламент (ЕС) № 234/2014 на Европейския парламент и на Съвета (11), („Инструментите за финансиране на външната дейност“).
2. Комисията, заедно с Европейската служба за външна дейност (ЕСВД), работи в тясно сътрудничество с Европейския парламент, Съвета и държавите членки, Европейския икономически и социален комитет, Комитета на регионите и органите и асоциациите, които се занимават с въпросите на развитието на равнището на Съюза.
3. Комисията свиква работни срещи на националните координатори с оглед координиране на изпълнението на дейностите във връзка с Европейската година и с цел обмен на информация относно изпълнението на равнището на Съюза и на национално равнище. Комисията може да отправи покани до представители на гражданското общество, регионалните и местните органи, както и до членове на Европейския парламент, да присъстват на съответните срещи като наблюдатели.
4. Комисията свиква работни срещи на всички компетентни заинтересовани страни, участващи в сътрудничеството на Съюза за развитие, за да я подпомагат при изпълнението на дейностите във връзка с Европейската година на съюзно равнище. На тези работни срещи са поканени и националните координатори.
5. Комисията отдава на Европейската година приоритетно значение в комуникационните дейности на представителствата си в държавите членки и на делегациите на ЕС в партньорските държави. С оглед на участието им в дейности, свързани с Европейската година, когато тези дейности се провеждат в Съюза или в трети държави, делегациите на ЕС подкрепят партньорите за развитие в трети държави чрез делегациите на ЕС, докато отвъдморските страни и територии се подкрепят чрез подходящи институционални канали.
6. ЕСВД и делегациите на ЕС превръщат Европейската година в неизменна част от текущите си информационни и комуникационни дейности.
Член 7
Съгласуваност и взаимно допълване
В съответствие с регламентите за създаване на инструменти за финансиране на външната дейност, отнасящи се до съответните действия, Комисията гарантира, че предвидените в настоящото решение мерки са съгласувани с всички други съюзни, национални и регионални мерки, които спомагат за постигане на целите на Европейската година, и допълват в максимална степен съществуващите съюзни, национални и регионални мерки.
Член 8
Специални разпоредби за финансовата и нефинансовата подкрепа
1. Мерките, които обхващат целия Съюз и са посочени в част А от приложението довеждат до процедура за възлагане на обществена поръчка или отпускане на безвъзмездни средства от Съюза в съответствие с дялове V и VI от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
2. Мерките, които обхващат целия Съюз и са посочени в част Б от приложението, могат да бъдат съфинансирани от Съюза.
3. Комисията може да отпусне съфинансиране на всеки национален координатор в съответствие с процедурата по част В от приложението.
4. Когато е уместно, Европейската година може да се ползва с подкрепа по линия на съществуващите програми, които допринасят за популяризиране на развитието, без това да се отразява на техните цели и бюджет. Освен това в националните работни програми могат да бъдат взети предвид и извънредните усилия на държавите членки да организират международни прояви или международни направления за работа по въпросите на развитието.
5. Комисията може да предоставя нефинансова подкрепа за дейности, предприети от публични и частни организации и, които са в съответствие с член 3, параграф 2.
6. За да бъдат счетени за допустими за финансиране съгласно настоящото решение, за мерките се изисква да осигуряват ефективно използване на публичните разходи, да създават добавена стойност и да са ориентирани към постигането на резултати.
Член 9
Защита на финансовите интереси на Съюза
1. Комисията предприема необходимите мерки, за да гарантира, че при изпълнението на действията, финансирани по силата на настоящото решение, финансовите интереси на Съюза са защитени чрез прилагането на превантивни мерки срещу измама, корупция и всякакви други незаконни дейности, чрез ефективни проверки и инспекции и в случай на установяване на нередности - чрез възстановяване на недължимо платените суми и, когато е уместно, чрез ефективни, пропорционални и възпиращи административни и финансови санкции.
2. Комисията или нейни представители и Сметната палата имат правомощия за извършване на одити по документи и проверки и инспекции на място на всички бенефициери на безвъзмездни средства, изпълнители и подизпълнители, които са получили средства от Съюза по силата на настоящото решение.
3. Европейската служба за борба с измамите (OLAF) може да извършва разследвания - включително проверки и инспекции на място съгласно реда и условията, определени в Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета (12) и Регламент (ЕС, Евратом) № 883/2013 на Европейския парламент и на Съвета (13) - с оглед установяването на извършени измами, корупция или друга незаконна дейност, засягаща финансовите интереси на Съюза във връзка със споразумение за отпускане на безвъзмездни средства или решение или договор за отпускане на безвъзмездни средства, предоставени по силата на настоящето решение.
Член 10
Докладване и оценка
До 31 декември 2016 г. Комисията представя доклад до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно изпълнението, резултатите и общата оценка на мерките, предвидени в настоящото решение с цел да се разгледат подходящи последващи действия.
Член 11
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Страсбург на 16 април 2014 година.
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 472/2014/EU,
annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014,
kehitysyhteistyön eurooppalaisesta teemavuodesta (2015)
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 209 artiklan ja 210 artiklan 2 kohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 10 päivänä joulukuuta 2013 antaman lausunnon (1),
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Kehitysyhteistyöpolitiikan päätavoitteena on köyhyyden vähentäminen ja lopulta sen poistaminen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 208 artiklan mukaisesti. Köyhyyden torjuminen kaikkialla maailmassa auttaa rakentamaan vakaamman, rauhanomaisemman, vauraamman ja tasavertaisemman maailman, joka ilmentää rikkaiden ja köyhien maiden keskinäistä riippuvuutta.
(2)
Kuten todetaan EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan tulevaisuutta koskevasta muutossuunnitelmasta 23 päivänä lokakuuta 2012 annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa, kehitysyhteistyöhön kuuluu myös inhimillisen kehityksen edistäminen ja ihmisten kaikenlaisten tarpeiden, myös kulttuuristen tarpeiden, tyydyttäminen.
(3)
Unioni on antanut kehitysyhteistyöapua vuodesta 1957 ja on nyt suurin julkisen kehitysavun antaja maailmassa.
(4)
Lissabonin sopimuksella kehitysyhteistyöpolitiikka on kytketty kiinteäksi osaksi unionin ulkoisia toimia, joilla se pyrkii oman etunsa mukaisesti lisäämään maailman vakautta ja vaurautta. Kehitysyhteistyöpolitiikalla autetaan myös vastaamaan muihin globaaleihin haasteisiin ja tuetaan Eurooppa 2020 -strategiaa, joka on vahvistettu komission 3 päivänä maaliskuuta 2010 antamassa tiedonannossa ”Eurooppa 2020 - Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia”.
(5)
Unioni on ollut johtoasemassa muotoiltaessa ja pantaessa täytäntöön kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuuden käsitettä, jolla pyritään lujittamaan muiden kuin avustustoimien ja kehitystavoitteiden välisiä synergioita sen varmistamiseksi, että unionin politiikoilla tuetaan kehitysmaiden kehitystarpeita tai että ne eivät ainakaan ole ristiriidassa köyhyyden poistamisen tavoitteen kanssa.
(6)
Hyväksyttyään vuonna 2000 vuosituhannen kehitystavoitteet kansainvälinen yhteisö on sitoutunut toteuttamaan vuoteen 2015 mennessä konkreettisia toimenpiteitä köyhyyden torjumiseksi; unioni ja jäsenvaltiot ovat hyväksyneet nämä kehitystavoitteet.
(7)
Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien, Euroopan parlamentin ja komission yhteinen julkilausuma Euroopan unionin kehityspolitiikasta ”Eurooppalainen konsensus” (3) on edelleen kattavin unionin kehitysyhteistyön perusta, ja siinä kehotetaan unionia auttamaan lujittamaan uusien jäsenvaltioiden asemaa uusina avunantajina.
(8)
Maailma on muuttunut valtavasti viime vuosina, globaalin talouden ja politiikan tasapainossa tapahtuneet perustavanlaatuiset muutokset mukaan luettuina. Maailmannäyttämölle on noussut uusia toimijoita, myös yksityisiä ja muita valtiosta riippumattomia toimijoita. Samalla kun kehittyneiden maiden ja nousevan talouden maiden osuus maailman bruttokansantuotteesta on suurin, nousevan talouden maista on tullut maailmanlaajuisen kasvun moottoreita ja niiden vaikutus maailmantalouteen on jo huomattava.
(9)
Nopeasti muuttuvassa maailmassa on elintärkeää, että tuki kehitysyhteistyölle on jatkuvaa. Äärimmäisessä tuloköyhyydessä elää edelleen noin 1,3 miljardia ihmistä, ja sitä paljon lukuisamman joukon inhimilliseen kehitykseen liittyvät tarpeet eivät edelleenkään täyty. Maiden sisällä vallitseva eriarvoisuus on lisääntynyt lähes kaikkialla maailmassa. Paine luonnonympäristöä kohtaan kasvaa koko ajan, ja ilmastonmuutoksen vaikutukset ovat ankarimmat kehitysmaissa. Nämä haasteet ovat yleismaailmallisia ja toisiinsa kytköksissä, ja kaikkien maiden on toimittava yhdessä niihin vastaamiseksi.
(10)
Vuoden 2015 jälkeistä aikaa koskevat keskustelut on aloitettu: perustaen ehdotuksensa 13 päivänä lokakuuta 2011 annettuun komission tiedonantoon ”EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan vaikutuksen lisääminen: muutossuunnitelma” ja neuvoston muutossuunnitelmasta 14 päivänä toukokuuta 2012 antamiin päätelmiin, jotka ovat jo johtaneet unionin kehityspolitiikkojen merkittävään suunnanmuutokseen, komissio on esittänyt näkemyksensä 27 päivänä helmikuuta 2013 antamassaan tiedonannossa ”Ihmisarvoinen elämä kaikille: köyhyyden poistaminen ja kestävän tulevaisuuden turvaaminen maailmanlaajuisesti”, ja neuvosto on antanut 25 päivänä kesäkuuta 2013 päätelmät vuoden 2015 jälkeisen ajan kokonaisvaltaisesta suunnitelmasta, pyrkimyksenä paikata nykyisen kehityspoliittisen kehyksen puutteita ja vahvistaa yhteinen lähestymistapa, joka kokoaisi köyhyyden poistamiseen ja kestävyyteen liittyvät kysymykset yhteen kansainväliseen kehykseen.
(11)
Vuoden 2015 olisi oltava vertauskuvallinen ja käänteentekevä, koska se on viimeinen vuosi saavuttaa yhteisesti sovitut vuosituhattavoitteet ja tarjoaa siten ainutlaatuisen tilaisuuden arvioida kansainvälisten sitoumusten toteutumista. Vuosi 2015 on myös vuosi, jolloin on tehtävä tärkeitä kansainvälisiä päätöksiä vuosituhattavoitekehyksen korvaavasta ja tulevat vuosikymmenet kattavasta kehityspoliittisesta kehyksestä.
(12)
Vuosi 2015 on sopiva vuosi esittää unionin kehitysyhteistyöpolitiikan tulokset sen jälkeen, kun muutossuunnitelmaa koskevassa komission tiedonannossa vahvistetut periaatteet on pantu täytäntöön.
(13)
Vuosi 2015 on myös vuosi, jonka aikana jäsenvaltioissa järjestetään merkittäviä kansainvälisiä tapahtumia, kuten Milanossa pidettävä maailmannäyttely ”Maapallon ruokkiminen - energiaa elämää varten”, joka tarjoaa oivan tilaisuuden keskustella maailmanlaajuisista kehitysyhteistyöpolitiikoista ja toteuttaa kestävää kehitystä ja siihen liittyviä asioita koskevia kattavia tiedotustoimia.
(14)
Euroopan parlamentti kehotti muutossuunnitelmasta antamassaan päätöslauselmassa komissiota nimeämään vuoden 2015 kehitysyhteistyön eurooppalaiseksi teemavuodeksi, koska se toivoi, että tällä kohotettaisiin kehitysyhteistyön profiilia.
(15)
Sen vuoksi vuosi 2015 olisi nimettävä kehitysyhteistyön eurooppalaiseksi teemavuodeksi, jäljempänä ’eurooppalainen teemavuosi’, jotta tarjotaan hyvin ajoitettu tilaisuus lisätä suuren yleisön tietämystä eurooppalaisen kehitysyhteistyöpolitiikan tämänhetkisestä suuntautumisesta. Tietoa on annettava siitä, miten ulospäin suuntautunut unioni voi auttaa kestävän kehityksen turvaamisessa maailmanlaajuisesti. Tähän kuuluu maailmanlaajuisen keskinäisen riippuvuuden tunnetuksi tekeminen ja sen havainnollistaminen, että kehitysyhteistyössä on kyse muustakin kuin avusta.
(16)
Unionin kehitysyhteistyötoimien tuloksellisuuden kannalta avainasemassa on se, kuinka suurta yleistä ja poliittista kannatusta ne nauttivat ja miten hyvin niissä pystytään osoittamaan, että julkisia varoja käytetään tehokkaasti ja vaikuttavasti kehitystulosten saavuttamiseksi. Eurooppalaisen teemavuoden olisi siksi toimittava ponnahduslautana tietoisuuden lisäämiselle, myös julkisen poliittisen keskustelun ja kehitysyhteistyökasvatuksen avulla, aktivoinnille ja parhaiden käytäntöjen vaihtamiselle jäsenvaltioiden, paikallis- ja alueviranomaisten, kansalaisyhteiskunnan, yksityisen sektorin, työmarkkinaosapuolten sekä kehitysyhteistyöhön osallistuvien kansainvälisten elinten ja järjestöjen kesken. Toimilla olisi autettava keskittämään poliittinen huomio ja aktivoimaan kaikki asianosaiset, jotta uusia toimia ja aloitteita voidaan edistää unionissa ja jäsenvaltioissa yhteistyössä kehitysavun saajien ja näiden edustajien kanssa.
(17)
Eurooppalaisen teemavuoden olisi lisättävä tietoisuutta kaikenlaisesta naisiin ja tyttöihin kohdistuvasta sukupuoleen perustuvasta syrjinnästä eri alueilla, varsinkin kun syrjintä liittyy mahdollisuuksiin saada koulutusta ja työtä sekä päästä terveydenhuoltojärjestelmän piiriin ja kun kyse on pakkoavioliitoista, seksuaalisesta hyväksikäytöstä, sukupuolielinten silpomisesta sekä muista haitallisista käytännöistä.
(18)
Lokakuussa 2012 julkistettu eurobarometri-erityistutkimus 392 ”Solidarity that spans the globe: Europeans and development aid” osoitti, että 85 prosenttia unionin kansalaisista kannattaa kumppanimaiden ihmisten auttamista. Kuten mainitussa tutkimuksessa todetaan, vallitsevasta taloustilanteesta huolimatta useampi kuin kuusi kansalaista kymmenestä on sitä mieltä, että kumppanimaiden ihmisille annettavaa apua olisi lisättävä. Mainittu tutkimus myös osoitti selvästi, että ihmisillä on puutteelliset tiedot unionin kehitysyhteistyöstä, minkä vuoksi tiedotusta on parannettava.
(19)
Olennainen ennakkoedellytys eurooppalaisen teemavuoden onnistumiselle on, että koordinointi kaikkien teemavuoteen unionin tasolla sekä kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla osallistuvien välillä on tehokasta. Paikallisilla ja alueellisilla kumppaneilla on tässä tapauksessa erityinen rooli unionin kehitysyhteistyöpolitiikan edistämisessä.
(20)
Erilaisten kansallisten sosioekonomisten ja kulttuuristen olosuhteiden ja erityispiirteiden vuoksi osa eurooppalaisen teemavuoden tapahtumista on aiheellista toteuttaa kansallisella tasolla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (4) 58 artiklan mukaisesti. Kansallisella tasolla tapahtuva poliittisten painopisteiden asettelu olisi kuitenkin sovitettava yhteen komission kanssa, jotta voidaan taata johdonmukaisuus eurooppalaisen teemavuoden strategisten tavoitteiden kanssa. Komission ja jäsenvaltioiden toimien tiivis yhteensovittaminen on ehdottoman tärkeää synergian luomiseksi ja eurooppalaisen teemavuoden onnistumiseksi.
(21)
Jäsenvaltioiden lisäksi liittymistä edeltävän strategian piiriin kuuluvien ehdokasmaiden olisi voitava osallistua eurooppalaisen teemavuoden yhteydessä rahoitettavaan toimintaan niiden yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti, jotka koskevat kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin ja jotka on vahvistettu asianomaisissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä. Olisi edistettävä kansallisten toimenpiteiden ja erityisesti kehitysyhteistyökasvatukseen ja valistustoimintaan (DEAR) liittyvien kansallisten ohjelmien yhteensovittamista. Kunkin jäsenvaltion olisi voitava päättää, miten laajasti ja missä muodossa se osallistuu eurooppalaiseen teemavuoteen.
(22)
Olisi huolehdittava johdonmukaisuudesta ja täydentävyydestä suhteessa unionin lainsäädäntöön ja toimiin, erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 233/2014 (5) perustettuun kehitysyhteistyön rahoitusvälineeseen kaudelle 2014-2020, mukaan lukien siihen kuuluva kehitysyhteistyökasvatuksen ja valistustoiminnan ohjelma (DEAR), Euroopan kehitysrahastoon, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 232/2014 (6) perustettuun Euroopan naapuruusvälineeseen ja muihin unionin ulkoisten toimien rahoitusvälineisiin, siltä osin kuin niillä on merkitystä kehitysyhteistyöpolitiikan kannalta.
(23)
Unionin taloudellisia etuja olisi menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin hallinnolliset ja taloudelliset seuraamukset asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 mukaisesti.
(24)
Eurooppalaisen teemavuoden suunniteltujen toimien tuloksellisuuden ja tehokkuuden maksimoimiseksi on tärkeää, että vuonna 2014 toteutetaan valmistelutoimia.
(25)
Komissio on jo toteuttanut toimenpiteitä tehdäkseen kehityspolitiikkoja tunnetuksi ja tiedottaakseen unionin kansalaisille harjoittamastaan kehitysyhteistyöstä. Eurooppalaisena teemavuonna näitä toimenpiteitä olisi hyödynnettävä mahdollisimman tehokkaasti.
(26)
Pääasiallinen vastuu kansalaisten valistamisesta kehitysasioissa säilyy jäsenvaltioilla. Unionin toimet täydentävät kansallisia, alueellisia ja paikallisia toimia, kuten todetaan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 22 päivänä lokakuuta 2008 allekirjoittamassa poliittisessa julistuksessa ”Kumppanuuteen perustuva EU-viestintä”.
(27)
Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän päätöksen tavoitteita, koska ne edellyttävät monenvälisiä kumppanuuksia, valtioiden rajat ylittävää tiedonvaihtoa ja unionin laajuista valistusta sekä hyvien käytäntöjen levittämistä, vaan ne voidaan eurooppalaisen teemavuoden laajuuden vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Kohde
Nimetään vuosi 2015 kehitysyhteistyön eurooppalaiseksi teemavuodeksi, jäljempänä ’eurooppalainen teemavuosi’.
Teemavuoden motto on ”Meidän maailmamme, meidän ihmisarvomme, meidän tulevaisuutemme”.
2 artikla
Tavoitteet
Eurooppalaisen teemavuoden tavoitteina on
a)
tiedottaa unionin kansalaisille unionin ja sen jäsenvaltioiden kehitysyhteistyöstä korostaen tuloksia, jotka unioni on yhdessä jäsenvaltioiden kanssa saavuttanut maailmanlaajuisena toimijana ja joihin se pyrkii edelleen vuoden 2015 jälkeisen ajan kokonaiskehyksestä käytyjen viimeisimpien keskustelujen mukaisesti;
b)
edistää unionin kansalaisten ja sidosryhmien suoraa osallistumista, kriittistä ajattelua ja aktiivista kiinnostusta kehitysyhteistyöhön, myös politiikan muotoiluun ja toteuttamiseen; ja
c)
lisätä tietoisuutta unionin kehitysyhteistyön hyödyistä, joita koituu unionin kehitysyhteistyön vastaanottajien lisäksi myös unionin kansalaisille, ja pyrkiä laajempaan ymmärrykseen kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuudesta sekä edistää Euroopan ja kehitysmaiden kansalaisten tunnetta yhteisestä vastuusta, solidaarisuudesta ja mahdollisuuksista muuttuvassa maailmassa, jossa keskinäinen riippuvuus lisääntyy.
3 artikla
Toimenpiteet
1. Eurooppalaisen teemavuoden tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettaviin toimenpiteisiin kuuluvat seuraavat toimenpiteet, jotka voidaan toteuttaa unionin tasolla tai kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla liitteessä esitetyn mukaisesti sekä kumppanimaissa 6 artiklan 5 kohdan mukaisesti:
a)
tiedotuskampanjat tärkeimpien viestien välittämiseksi suurelle yleisölle ja tarkemmin rajatuille kohderyhmille, erityisesti nuorille ja muille ensisijaisille kohderyhmille, muun muassa sosiaalisessa mediassa;
b)
konferenssien, tapahtumien ja aloitteiden järjestäminen yhdessä kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa aktiivisen osallistumisen ja keskustelun edistämiseksi ja tietoisuuden lisäämiseksi kaikilla tasoilla;
c)
jäsenvaltioissa toteutettavat konkreettiset toimenpiteet, joiden tavoitteena on edistää eurooppalaisen teemavuoden tavoitteita erityisesti kehitysyhteistyökasvatuksella ja vaihtamalla tietoja, kokemuksia ja hyviä käytäntöjä kansallisten, alueellisten ja paikallisten hallintojen ja muiden organisaatioiden kesken; ja
d)
tutkimusten ja selvitysten toteuttaminen ja niiden tulosten levittäminen.
2. Komissio voi määrittää muitakin toimenpiteitä, joilla edistetään eurooppalaisen teemavuoden tavoitteiden saavuttamista, ja sallia eurooppalaisen teemavuoden nimen ja moton käytön kyseessä olevien toimenpiteiden tunnetuksi tekemisessä, sikäli kuin ne edistävät mainittujen tavoitteiden saavuttamista.
4 artikla
Koordinointi jäsenvaltioiden kanssa
1. Komissio pyytää jokaista jäsenvaltioita nimittämään kansallisen koordinaattorin, joka vastaa asianomaisen jäsenvaltion osallistumista eurooppalaiseen teemavuoteen koskevista järjestelyistä. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tällaisesta nimityksestä.
2. Kansalliset koordinaattorit tiiviissä yhteistyössä komission kanssa kuulevat hyvin monia asian kannalta merkityksellisiä sidosryhmiä, joita voivat olla kansalaisyhteiskunta ja yksityinen sektori, kansalliset parlamentit ja työmarkkinaosapuolet sekä tarvittaessa kansalliset elimet, liittovaltiotason tai kansallista tasoa alemman tason viranomaiset, mukaan lukien alue- ja paikallisviranomaiset ja tapauksen mukaan merentakaiset maat ja alueet tai asiaankuuluvien unionin ohjelmien yhteyshenkilöt, ja tekevät niiden kanssa yhteistyötä.
3. Komissio pyytää jäsenvaltioita toimittamaan sille viimeistään 1 päivänä syyskuuta 2014 työohjelmansa, jossa esitetään yksityiskohtaisesti eurooppalaista teemavuotta varten suunnitellut kansalliset toimet eurooppalaisen teemavuoden tavoitteiden ja liitteessä täsmennettyjen toimenpiteiden mukaisesti.
4. Ennen työohjelmien hyväksymistä komissio tarkistaa, että kyseessä olevissa toimissa noudatetaan eurooppalaisen teemavuoden tavoitteita asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 ja komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1268/2012 (7) mukaisesti.
5 artikla
Osallistuminen
Unionin rahoittamiin eurooppalaisen teemavuoden toimiin voivat osallistua jäsenvaltiot ja liittymistä edeltävän strategian piiriin kuuluvat ehdokasmaat niiden yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti, jotka koskevat kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin ja jotka on vahvistettu asiaankuuluvissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä.
6 artikla
Koordinointi unionin tasolla ja täytäntöönpano
1. Komissio panee tämän päätöksen täytäntöön unionin tasolla erityisesti antamalla tarvittavat rahoituspäätökset asianomaisiin toimiin liittyvien ulkoisten toimien rahoitusvälineistä annettujen asetusten mukaisesti; näitä ovat kehitysyhteistyön rahoitusväline, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 235/2014 (8) perustettu demokratian ja ihmisoikeuksien edistämistä koskeva eurooppalainen rahoitusväline, Euroopan naapuruusväline, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 230/2014 (9) perustettu vakautta ja rauhaa edistävä väline, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 231/2014 (10) perustettu liittymistä valmisteleva tukiväline ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 234/2014 (11) perustettu kumppanuusväline kolmansien maiden kanssa tehtävää yhteistyötä varten, jäljempänä ’ulkoisen toiminnan rahoitusvälineet’.
2. Komissio tekee yhdessä Euroopan ulkosuhdehallinnon kanssa tiivistä yhteistyötä Euroopan parlamentin, neuvoston ja jäsenvaltioiden, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean, alueiden komitean sekä kehityskysymysten parissa unionin tasolla työskentelevien elinten ja yhdistysten kanssa.
3. Komissio kutsuu kansalliset koordinaattorit koolle eurooppalaisen teemavuoden toteutuksen sovittamiseksi yhteen ja tietojen vaihtamiseksi toteutuksesta unionissa ja jäsenvaltioissa. Komissio voi kutsua näihin kokouksiin tarkkailijoiksi kansalaisyhteiskunnan sekä alue- ja paikallisviranomaisten edustajia ja Euroopan parlamentin jäseniä.
4. Komissio järjestää kaikkien asiaankuuluvien unionin kehitysyhteistyössä mukana olevien sidosryhmien kokouksia, jotta nämä auttaisivat sitä eurooppalaisen teemavuoden toteuttamisessa unionin tasolla. Kansalliset koordinaattorit kutsutaan osallistumaan näihin kokouksiin.
5. Komissio nostaa eurooppalaisen teemavuoden jäsenvaltioissa sijaitsevien edustustojensa ja kumppanimaissa sijaitsevien unionin edustustojen viestinnän painopisteeksi. Unionin edustustot auttavat kehitysyhteistyökumppaneita kolmansissa maissa osallistumaan eurooppalaiseen teemavuoteen liittyviin tapahtumiin riippumatta siitä, järjestetäänkö tapahtumat unionissa vai kolmansissa maissa, kun taas merentakaisia maita ja alueita tuetaan soveltuvien institutionaalisten kanavien kautta.
6. Euroopan ulkosuhdehallinto ja unionin edustustot ottavat eurooppalaisen teemavuoden olennaiseksi osaksi jatkuvaa tiedotus- ja viestintätoimintaansa.
7 artikla
Johdonmukaisuus ja täydentävyys
Asianomaisiin toimiin liittyvistä ulkoisen toiminnan rahoitusvälineistä annettujen asetusten mukaisesti komissio varmistaa, että tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat johdonmukaisia muiden, eurooppalaisen teemavuoden tavoitteiden saavuttamista tukevien unionin toimenpiteiden sekä kansallisten ja alueellisten toimenpiteiden kanssa ja täydentävät kaikilta osin olemassa olevia unionin toimenpiteitä sekä kansallisia ja alueellisia toimenpiteitä.
8 artikla
Taloudellista ja muuta kuin taloudellista tukea koskevat erityissäännökset
1. Liitteessä olevassa A osassa tarkoitetuista unionin laajuisista toimenpiteistä järjestetään hankintamenettely tai niille myönnetään unionin rahoittama avustus asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 V ja VI osaston mukaisesti.
2. Liitteessä olevassa B osassa tarkoitetut unionin laajuiset toimenpiteet voidaan rahoittaa osaksi unionin varoin.
3. Komissio voi myöntää kullekin kansalliselle koordinaattorille osarahoitusta liitteessä olevassa C osassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.
4. Eurooppalaista teemavuotta voidaan soveltuvin osin tukea olemassa olevilla ohjelmilla, joilla edistetään kehitystä, tämän vaikuttamatta niiden tavoitteisiin ja määrärahoihin. Lisäksi kansallisissa työohjelmissa voidaan myös ottaa huomioon jäsenvaltioiden poikkeukselliset toimet kansainvälisten kehitysyhteistyötapahtumien tai kansainvälisten kehitysyhteistyötehtävien hallinnoimiseksi.
5. Komissio voi myöntää muuta kuin taloudellista tukea toimiin, joita julkiset ja yksityiset tahot toteuttavat ja jotka ovat 3 artiklan 2 kohdan mukaisia.
6. Jotta toimenpiteiden voidaan katsoa olevan tukikelpoisia tämän päätöksen nojalla, on vaadittava, että niissä käytetään julkisia varoja tehokkaasti, ne tuottavat lisäarvoa ja ovat tulospainotteisia.
9 artikla
Unionin taloudellisten etujen suojaaminen
1. Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että tämän päätöksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja todentamisilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä soveltuvin osin käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia hallinnollisia ja taloudellisia seuraamuksia.
2. Komissiolla ja sen edustajilla sekä tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien unionilta tämän päätöksen mukaisesti rahoitusta saaneiden tuensaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikalla suoritettavia tarkastuksia ja todentamisia.
3. Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi suorittaa tutkimuksia, mukaan lukien paikan päällä suoritettavat tarkastukset ja todentamiset, neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (12) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 (13) säännösten ja menettelyjen mukaisesti sen osoittamiseksi, onko kyse avustussopimukseen tai avustuspäätökseen taikka ohjelmasta rahoitettuun sopimukseen liittyvästä petoksesta, lahjonnasta tai unionin taloudellisia etuja vahingoittavasta muusta laittomasta toiminnasta.
10 artikla
Kertomus ja arviointi
Komissio antaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2016 Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle kertomuksen tämän päätöksen mukaisten toimenpiteiden toteuttamisesta, tuloksista ja yleisarvioinnista, jotta voidaan harkita asianmukaisia jatkotoimenpiteitä.
11 artikla
Voimaantulo
Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tehty Strasbourgissa 16 päivänä huhtikuuta 2014.