РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 3 април 2014 година
относно идентифициране на технически спецификации в областта на информационните и комуникационните технологии (ИКТ), допустими за позоваване в обществените поръчки
(нотифицирано под номер С(2014) 2120)
(2014/188/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 1025/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно европейската стандартизация, за изменение на директиви 89/686/ЕИО и 93/15/ЕИО на Съвета и на директиви 94/9/ЕО, 94/25/ЕО, 95/16/ЕО, 97/23/ЕО, 98/34/ЕО, 2004/22/ЕО, 2007/23/ЕО, 2009/23/ЕО и 2009/105/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и за отмяна на Решение 87/95/ЕИО на Съвета и на Решение № 1673/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (1), и по-специално член 13, параграф 1 от него,
след консултация с Европейската многостранна платформа по въпросите на стандартизацията в областта на информационните и комуникационните технологии (ИКТ),
като има предвид, че:
(1)
Стандартизацията играе важна роля в подкрепа на стратегията „Европа 2020“, както е посочено в съобщението на Комисията, озаглавено „Европа 2020: Стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“ (2). В няколко водещи инициативи на стратегията „Европа 2020“ се подчертава значението на доброволната стандартизация в рамките на пазари на продукти или услуги, за да се гарантира съгласуваност и оперативна съвместимост между продуктите и услугите, да се насърчи технологичното развитие и да се окаже подкрепа на иновациите.
(2)
В цифровото общество стандартизационните документи стават жизнено необходими, за да се осигури оперативната съвместимост между устройствата, приложенията, хранилищата на данни, услугите и мрежите. В съобщението на Комисията „Стратегическа визия за европейските стандарти: към по-голям и ускорен устойчив растеж на европейската икономика до 2020 г.“ (3) се признава специфичният характер на стандартизацията на ИКТ, при която различните ИКТ решения, приложения и услуги често са разработвани от световни форуми и консорциуми в областта на ИКТ, които са се наложили като водещи организации за разработване на ИКТ стандарти.
(3)
Регламент (ЕС) № 1025/2012 има за цел модернизиране и усъвършенстване на европейската рамка за стандартизация. С него се създава система, по която Комисията може да реши да идентифицира най-важните и най-общоприети технически спецификации в областта на ИКТ, издадени от организации, които не са европейски, международни или национални организации по стандартизация. Възможността за използване на пълния обхват от технически спецификации в областта на ИКТ при обществени поръчки за хардуер, софтуер и услуги в областта на информационните технологии ще даде възможност за оперативна съвместимост, ще допринесе да се избегне блокиране на публичните администрации и ще насърчи конкуренцията в предлагането на оперативно съвместими ИКТ решения.
(4)
Техническите спецификации в областта на ИКТ, които могат да бъдат допустими за позоваване в обществените поръчки, трябва да отговарят на изискванията, посочени в приложение II към Регламент (ЕС) № 1025/2012. Спазването на тези изисквания дава гаранция на публичните органи, че техническите спецификации в областта на ИКТ са установени в съответствие с принципите на откритост, справедливост, обективност и недискриминация, които са признати от Световната търговска организация (СТО) в областта на стандартизацията.
(5)
Решението за идентифициране на ИКТ спецификации следва да бъде взето след консултация с Европейската многостранна платформа по въпросите на стандартизацията в областта на ИКТ, създадена с Решение 2011/C 349/04 на Комисията (4), допълнено от други форми на консултация с експерти от отрасъла.
(6)
На 17 октомври 2013 г. Европейската многостранна платформа по въпросите на стандартизацията в областта на ИКТ извърши оценка на първоначален набор от шест технически спецификации в областта на ИКТ: „Интернет протокол версия 6“ („IPv6“), „лек протокол за достъп до справочници версия 3“ („LDAPv3“), „разширения за сигурност на системата от имена на домейни“ („DNSSEC“), „електронен подпис за идентифициране на свързана с домейн електронна поща“ („DKIM“), спецификация за интернационализация ECMAScript-402 („ECMA-402“) и „разширяем маркиращ език, версия 1.0“ („W3C XML“). Платформата даде положително становище относно идентифицирането на тези спецификации. Впоследствие шестте технически спецификации бяха подложени на широка обществена консултация, която потвърди становището на платформата.
(7)
Спецификацията „IPv6“, издадена от Работната група за интернет инженеринг (IETF) включва набор от технически спецификации, които да се прилагат към широка гама от оборудване и услуги чрез различни набори от „заявления за обсъждане“ (RFC). В зависимост от контекста и прилагането, възложителите на обществени поръчки ще трябва да избират онези RFC, които са необходими за всеки продукт или услуга, така че да не се възпрепятства оперативната съвместимост. „IPv6“ разширява броя на наличните IP адреси, като по този начин дава възможност за успешно взаимодействие между по-голям брой операционни системи, уеб сървъри, търсачки и мултимедийни сайтове. „IPv6“ се основава на модерни технологични разработки и способства за продължаващия растеж на интернет, като дава възможност за нови интернет сценарии като „Интернет на нещата“.
(8)
„LDAPv3“ представлява интернет протокол, издаден от Работната група за интернет инженеринг (IETF), за достъп до разпределени справочни услуги, които действат в съответствие с моделите за данни и услуги на X.500. Спецификацията за „LDAPv3“ се съдържа в поредица от RFC като стъпки за одобряване на стандарти от IETF, подробно е определена в RFC 4510-до-4519 и е в състояние да осигури висока степен на наличност с репликация на LDAP сървъри. Повечето значими налични в търговската мрежа продукти за справочни услуги поддържат „LDAPv3“. Това е стабилна технология, която има потенциал да повиши оперативната съвместимост и представлява de facto стандарт за удостоверяване на правото на достъп, разрешаване на достъпа и справочници с потребители/адреси за ИКТ системи, които могат да осигурят подобряване на достъпността и непрекъснатостта, особено за публични услуги, които трябва да бъдат предоставени от публичната администрация.
(9)
„DNSSEC“ е издаден от Работната група за интернет инженеринг (IETF) и представлява разширение за сигурност на Системата за имена на домейни (DNS), което осигурява установяване на произхода на данните и защита на ненарушимостта на данните на самата система за имена на домейни (DNS). „DNSSEC“ идентифицирането включва набора от документи, образуващи ядрото на разширенията за сигурност на DNS, които са необходими за подпомагане на обществените поръчки на пакета „DNSSEC“. С „DNSSEC“ DNS е по-пригодна за обмен на параметри на изискващи сигурност услуги, свързани с имена на домейни. Това повишава доверието в DNS (жизнено важна и основна интернет услуга) като цяло и по този начин дава възможност тя да се използва като инфраструктура за съхранение, разпространение и проверка на свързани с приложения сертификати.
(10)
„DKIM“ е техническа спецификация в областта на ИКТ, разработена от Работната група за интернет инженеринг (IETF), която позволява на лице, служба или организация, която е собственик на подписващия домейн, да поеме известна отговорност за дадено съобщение чрез свързване на домейна със съобщението. DKIM разделя въпроса за самоличността на подписващия съобщението от тази на предполагаемия автор на съобщението. Твърдението за поемане на отговорност се валидира чрез електронен подпис и чрез пряко изискване към домейна на подписващия за предоставяне на съответния публичен ключ. „DKIM“ се прилага в няколко пазарни сектора, т.е. финансовия и банковия сектор, от доставчици на услуги за електронна поща, социалните мрежи или доставчиците на услуги за електронна търговия по интернет. Ако се използва от публичните органи, „DKIM“ ще създаде основно равнище на доверие в произхода на съобщенията, така че да се подобри оперативната съвместимост между изпращащата и приемащата организации.
(11)
„ECMA-402“, разработен от Ecma International, е общ многофункционален език за програмиране, описан от няколко спецификации, които са приспособени към езиковите и културните конвенции, използвани от различни човешки езици и в различни държави. ECMAScript е широко използван език за програмиране в интернет, а също и в Европа. Използването му е много широко и обхваща клиентски технологии за уеб приложения, като уеб браузърите, или сървърни технологии за уеб приложения, като електронно банкиране, сървъри за електронна поща или дори компютърни игри, и той също така е важен език за програмиране, използван за Световната уеб мрежа. Интернационализацията, предлагана от ECMA-402, е особено подходящо подобрение на ECMAScript за многоезичната европейска среда. Спецификациите и стандартите за ECMAScript действително допринасят за подобряването на оперативната съвместимост и са много широко включени в националните списъци на стандарти за оперативна съвместимост и спецификации за целите на обществени поръчки.
(12)
„W3C XML“, издаден от Консорциума на световната уеб мрежа (W3C), представлява пакет от свързани спецификации в областта на структурирането на данни, които способстват за широко мащабируемия обмен на информация и изчислителни ресурси. XML версия 1.0 е един от най-широко използваните понастоящем формати за обмен на структурирана информация и много други формати за данни са изградени върху разширения на XML. Неговото широко използване за предаване на информация както между хора, така и между компютри, го прави неразделна част от повечето от възможностите за използване на интернет. Възложителите ще трябва да изберат спецификациите, които отговарят на условията, довели до необходимостта от обществената поръчка. Широкото навлизане на XML в световните хранилища за данни и мрежи ще гарантира, че за десетилетия напред той ще бъде ключов формат за постигането на глобална оперативна съвместимост между свързаните с ИКТ приложения, услуги и продукти,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Техническите спецификации в областта на ИКТ, допустими за позоваване в обществените поръчки, се определят в приложението.
Член 2
Настоящото решение влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 3 април 2014 година.
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,
annettu 3 päivänä huhtikuuta 2014,
julkisissa hankinnoissa viittausasiakirjoina käytettävien tieto- ja viestintätekniikan teknisten eritelmien yksilöimisestä
(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 2120)
(2014/188/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon eurooppalaisesta standardoinnista, neuvoston direktiivien 89/686/ETY ja 93/15/ETY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/9/EY, 94/25/EY, 95/16/EY, 97/23/EY, 98/34/EY, 2004/22/EY, 2007/23/EY, 2009/23/EY ja 2009/105/EY muuttamisesta ja neuvoston päätöksen 87/95/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1673/2006/EY kumoamisesta 25 päivänä lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1025/2012 (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 1 kohdan,
on kuullut tieto- ja viestintätekniikan standardointia käsittelevää eurooppalaista sidosryhmäfoorumia,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Standardoinnilla on merkittävä sija komission tiedonannossa ”Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” (2) vahvistetun Eurooppa 2020 -strategian tukemisessa. Useassa Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahankkeessa korostetaan tuote- tai palvelumarkkinoilla tehtävän vapaaehtoisen standardoinnin merkitystä tuotteiden ja palvelujen yhteensopivuuden ja yhteentoimivuuden varmistamisessa, teknologisen kehityksen edistämisessä ja innovoinnin tukemisessa.
(2)
Digitaalisessa yhteiskunnassa standardointituotteet ovat välttämättömiä, jotta varmistetaan laitteiden, sovellusten, tietovarastojen, palvelujen ja verkostojen yhteentoimivuus. Komission tiedonannossa ”Strateginen visio eurooppalaisille standardeille: lisätään ja nopeutetaan Euroopan talouden kestävää kasvua vuoteen 2020 mennessä” (3) tunnustetaan tieto- ja viestintätekniikan standardoinnin erityisyys, sillä tieto- ja viestintätekniikan ratkaisut, sovellukset ja palvelut laaditaan usein globaaleissa tieto- ja viestintätekniikan foorumeissa ja konsortioissa, joista on tullut johtavia tieto- ja viestintätekniikan standardien kehittämisorganisaatioita.
(3)
Asetuksella (EU) N:o 1025/2012 pyritään nykyaikaistamaan ja parantamaan eurooppalaista standardointikehystä. Sillä perustetaan järjestelmä, jonka mukaan komissio voi päättää yksilöidä merkityksellisimmät ja laajimmin hyväksytyt tieto- ja viestintätekniikan tekniset eritelmät, jotka eivät ole eurooppalaisten, kansainvälisten tai kansallisten standardointiorganisaatioiden julkaisemia. Mahdollisuus käyttää mahdollisimman laajaa tieto- ja viestintätekniikan teknisten eritelmien valikoimaa laitteiden, ohjelmistojen ja tietotekniikkapalvelujen hankinnoissa yhteentoimivuuden mahdollistamiseksi myötävaikuttaa siihen, että vältetään julkisen hallinnon sitoutumista yhteen toimittajaan, ja edistää kilpailua yhteentoimivien tieto- ja viestintäteknisten ratkaisujen hankinnoissa.
(4)
Julkisissa hankinnoissa viiteasiakirjoina käytettävien tieto- ja viestintätekniikan teknisten eritelmien on täytettävä asetuksen (EU) N:o 1025/2012 liitteessä II vahvistetut vaatimukset. Vaatimusten täyttäminen antaa viranomaisille varmuuden siitä, että kyseiset tieto- ja viestintätekniikan tekniset eritelmät laaditaan noudattaen avoimuuden, oikeudenmukaisuuden, objektiivisuuden ja syrjimättömyyden periaatteita, jotka Maailman kauppajärjestö (WTO) tunnustaa standardoinnin alalla.
(5)
Päätös tieto- ja viestintätekniikan eritelmien yksilöimisestä hyväksytään sen jälkeen, kun on kuultu komission päätöksellä 2011/C 349/04 (4) perustettua tieto- ja viestintätekniikan standardointia käsittelevää eurooppalaista sidosryhmäfoorumia sekä kun alakohtaisia asiantuntijoita on tämän täydennyksenä kuultu muulla tavoin.
(6)
Tieto- ja viestintätekniikan standardointia käsittelevä eurooppalainen sidosryhmäfoorumi arvioi 17 päivänä lokakuuta 2013 kuudesta tieto- ja viestintätekniikan teknisestä eritelmästä koostuvan ensimmäisen kokonaisuuden: Internet Protocol version 6 (”IPv6”), Lightweight Directory Access Protocol version 3 (”LDAPv3”), Domain Name System Security Extensions (”DNSSEC”), DomainKeys Identified Mail Signatures (”DKIM”), ECMAScript-402 Internationalisation Specification (”ECMA-402”) ja Extensible Markup Language version 1.0 (”W3C XML”). Foorumi antoi myönteisen lausunnon näiden eritelmien yksilöimisestä. Seuraavaksi näiden kuuden teknisen eritelmän osalta järjestettiin laaja julkinen kuuleminen, jonka tulokset vahvistivat foorumin lausunnon.
(7)
Internet Engineering Task Force -ryhmän (IETF) julkaisema IPv6-eritelmä käsittää joukon teknisiä eritelmiä, joita sovelletaan monenlaisiin laitteisiin ja palveluihin käyttäen erilaisia ”Requests for Comments” -kokonaisuuksia (”RFC”). Julkisia hankintoja tekevien olisi kontekstin ja sovelluksen mukaan valittava ne RFCt, joita tarvitaan kutakin tuotetta tai palvelua varten, estämättä yhteentoimivuutta. IPv6 kasvattaa käytettävissä olevien IP-osoitteiden lukumäärää ja mahdollistaa näin sen, että suurempi määrä käyttöjärjestelmiä, verkkopalvelimia, hakukoneita ja multimediasivustoja toimii moitteettomasti yhteen. IPv6 perustuu pitkälle kehittyneeseen tekniikkaan ja tukee internetin jatkuvaa kasvua mahdollistaen uudet internetskenaariot, kuten esineiden internet.
(8)
LDAPv3 on Internet Engineering Task Force -ryhmän (IETF) julkaisema internetyhteyskäytäntö, jonka avulla saadaan käyttöön jaeltuja hakemistopalveluita, jotka toimivat X.500-datan ja palvelumallien mukaisesti. LDAPv3 määritellään IETF:n ”Requests For Comments” -vakiosarjoina (RFCt), jotka esitetään yksityiskohtaisesti RFC 4510-4519:ssa ja joilla pystytään varmistamaan hyvä käytettävyysaste replikoimalla LDAP-palvelimia. Suurin osa markkinoiden kannalta merkityksellisistä hakemistopalvelutuotteista on yhteensopiva LDAPv3:n kanssa. Kyseessä on vakaa tekniikka, jolla voidaan mahdollisesti lisätä yhteentoimivuutta ja joka on käytännössä todentamista, valtuuttamista sekä käyttäjä- ja osoitehakemistoja koskeva tieto- ja viestintätekniikan standardi, joka voi lisätä käytettävyysastetta ja jatkuvuutta etenkin julkisen hallinnon toteuttamien julkisten palvelujen osalta.
(9)
Internet Engineering Task Force -ryhmän (IETF) julkaisema DNSSEC on DNS-verkkotunnusjärjestelmän turvalaajennus, joka todentaa tietojen alkuperän ja suojaa tiedon eheyttä itse DNS-verkkotunnusjärjestelmässä. DNSSEC-tunnistus käsittää joukon asiakirjoja, jotka muodostavat DNSSEC-lohkon julkisten hankintojen tueksi tarvittavien DNS-turvalaajennusten ytimen. DNSSEC lisää DNS:n soveltuvuutta sellaisten turvapalveluparametrien vaihtoon, joihin liittyy verkkotunnuksia. Tämä lisää DNS:n (internetin kriittisen palvelun ja peruspalvelun) luotettavuutta kokonaisuudessaan ja näin ollen mahdollistaa sen käytön todistusten varastointia, jakelua ja todentamista koskevissa sovellusten infrastruktuureissa.
(10)
DKIM on Internet Engineering Task Force -ryhmän (IETF) kehittämä tieto- ja viestintätekniikan tekninen eritelmä, joka mahdollistaa sen, että henkilö, tehtävä tai organisaatio, joka omistaa lähettäjän verkkotunnuksen, voi ottaa vastuuta viestistä liittämällä viestiin kyseisen tunnuksen. DKIM erottaa toisistaan viestin allekirjoittajan henkilöllisyyttä ja viestin oletettua kirjoittajaa koskevat käsitteet. Vastuullisuus validoidaan salausavaimella ja kysymällä allekirjoittajan verkkotunnusta suoraan asianmukaisen julkisen salausavaimen saamiseksi. DKIM:iä käytetään useilla markkinasektoreilla, kuten rahoitus- ja pankkisektorilla, sähköpostin palveluntarjoajien sektorilla, sosiaalisissa verkostoissa ja verkkokaupassa. Jos viranomaiset käyttäisivät DKIM:iä, tällä vahvistettaisiin perusluottamus viestinnän alkuperään, jolloin lähettävien ja vastaanottavien organisaatioiden yhteentoimivuus paranee.
(11)
Ecma International -organisaation kehittämä ECMA-402 on yleinen monikäyttöinen ohjelmointikieli, jota kuvataan useissa eritelmissä, jotka mukautuvat eri ihmiskielissä ja maissa käytettäviin kielellisiin ja kulttuurisiin konventioihin. ECMAScript on verkossa laajasti käytetty ohjelmointikieli myös Euroopassa. Sen käyttö on hyvin laaja-alaista ja kattaa verkkoasiakaspohjaiset sovellukset kuten verkkoselaimet, palvelinpohjaiset sovellukset kuten verkkopankkipalvelut, sähköpostipalvelimet tai jopa tietokonepelit, ja se on myös merkittävä WWW-ohjelmointikieli. ECMA-402:n tarjoamat kansainvälistämiseen liittyvät ominaisuudet ovat erityisen merkityksellinen parannus ECMAScriptiin monikielisessä eurooppalaisessa ympäristössä. ECMAScriptiä koskevat eritelmät ja standardit edistävät tehokkaasti yhteentoimivuutta, ja ne on hyvin yleisesti sisällytetty julkisissa hankinnoissa käytettäviin yhteentoimivuutta koskeviin kansallisiin standardeihin ja eritelmiin.
(12)
World Wide Web Consortium -yhteenliittymän (W3C) julkaisema W3C XML on joukko tietorakenne-eritelmiä, jotka edistävät laajasti laajennettavissa olevaa tieto- ja laskentaresurssien jakamista. XML:n versio 1.0 on nykyisin yksi laajimmin käytetyistä formaateista jäsennellyn tiedon jakamista varten, ja monet muut tiedon tallennusmuotoa koskevat eritelmät perustuvat XML:n laajennuksiin. Sen laaja-alainen käyttö sekä henkilöiden välisenä että tietokoneiden välisenä tiedonvälitysformaattina nivoo sen olennaiseksi osaksi lähes kaikkea internetin käyttöä. Hankintoja tekevien olisi valittava eritelmä, joka vastaa hankinnan vaatimuksia. XML:n käytön laajuus maailman tietopankeissa ja verkoissa varmistaa sen, että se on tulevina vuosikymmeninä keskeinen formaatti tieto- ja viestintätekniikan sovellusten, palvelujen ja tuotteiden maailmanlaajuisen yhteentoimivuuden kannalta,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Julkisissa hankinnoissa viittausasiakirjoina käytettävät tieto- ja viestintätekniikan tekniset eritelmät vahvistetaan liitteessä.
2 artikla
Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tehty Brysselissä 3 päivänä huhtikuuta 2014.