РЕШЕНИЕ (ЕС) 2015/455 НА КОМИСИЯТА
от 23 юли 2014 година
относно държавната помощ (SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN), предоставена от Гърция в полза на Piraeus Bank Group във връзка с рекапитализацията и преструктурирането на Piraeus Bank S.A.
(нотифицирано под номер C(2014) 5217)
(само текстът на английски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани държавите членки и други заинтересовани страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби (1),
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. ПРОЦЕДУРА, СВЪРЗАНА С PIRAEUS BANK
(1)
С решение от 19 ноември 2008 г. Комисията одобри схема с наименование „Мерки в помощ на кредитните институции в Гърция“ („схема за подпомагане на гръцките банки“), предназначена да гарантира стабилността на гръцката финансова система. Със схемата за подпомагане на гръцките банки се предвижда предоставянето на помощ по включените в нея три мерки: мярка за рекапитализация, мярка за гаранции и мярка за държавни облигационни заеми (2). През май 2009 г. Piraeus Bank („Банката“ (3)) беше рекапитализирана от Гърция по мярката за рекапитализация.
(2)
В съображение 14 от Решението от 19 ноември 2008 г. е отбелязано, че на Комисията следва да бъде представен план за преструктуриране по отношение на получателите на мярката за рекапитализация.
(3)
На 23 юли 2010 г. гръцките органи представиха на Комисията план за преструктуриране. Този план и последващите му актуализации, както и допълнителната информация, представена от гръцките органи, бяха регистрирани от Комисията като дело SA.30342 (PN 26/2010) и след това дело SA.32787 (2011/PN).
(4)
Банката нееднократно е ползвала държавни гаранции и държавни облигационни заеми в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки (4). Тя се е ползвала и от гарантирана от държавата спешна помощ за осигуряване на ликвидност („гарантирана от държавата СПОЛ“).
(5)
На 20 април 2012 г. Гръцкият фонд за финансова стабилност („HFSF“) предостави на Банката писмо за поемане на ангажимент да участва в планирано увеличение на акционерния капитал на Банката. На 28 май 2012 г. HFSF извърши мостова рекапитализация на Банката на стойност 4 700 млн. евро („първа мостова рекапитализация“).
(6)
На 10 май 2012 г. гръцките органи официално уведомиха Комисията за писмото за поемане на ангажимент от HFSF към Банката. Комисията го регистрира като помощ, за която не е постъпило уведомление (дело SA.34826 (2012/NN), тъй като мярката вече е била приведена в действие.
(7)
С решение от 27 юли 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване по отношение на първата мостова рекапитализация („решението за откриване по отношение на Piraeus“) (5).
(8)
През декември 2012 г. HFSF извърши втора мостова рекапитализация на Банката на стойност 1 553 млн. евро („втора мостова рекапитализация“). На 21 декември 2012 г. HFSF предостави на Банката и писмо за поемане на ангажимент за участие в увеличението на акционерния капитал на Банката и в конвертируемите капиталови инструменти, които трябва да бъдат емитирани, в общ размер на 1 082 млн. евро (6). Гръцките органи уведомиха Комисията за тези мерки на 20 декември 2012 г. (7).
(9)
През септември 2012 г. Банката обяви намерението си да придобие Geniki от Société Générale S.A. („Société Générale“). През септември и октомври Комисията проведе множество телеконференции и обмен на електронна кореспонденция с представители на гръцките органи и на Банката във връзка с придобиването на Geniki.
(10)
На 19 октомври 2012 г. Банката подписа споразумение за покупка на дялове със Société Générale относно придобиването на общия дял на Société Générale (99,08 %) в Geniki.
(11)
На 12 декември 2012 г. службите на Комисията изпратиха писмо до Гърция, включващо предварителната им оценка за придобиването на Geniki.
(12)
На 26 февруари 2013 г. Банката информира Комисията за намерението си да придобие Millennium Bank Greece S.A. („MBG“). Комисията проведе множество телеконференции и обмен на електронна кореспонденция с гръцките органи и с Банката във връзка с придобиването на MBG.
(13)
На 25 март 2013 г. службите на Комисията изпратиха писмо до Гърция, включващо предварителната им оценка за придобиването на MBG.
(14)
На 22 април 2013 г. Банката съобщи, че е сключила споразумение с Millennium Banco Comercial Portugues („BCP“) относно придобиването на целия акционерен капитал на MBG и участието на BCP в предстоящото увеличение на капитала на Piraeus.
(15)
На 3 юни 2013 г. HFSF частично преобразува първата и втората мостови рекапитализации в собствен капитал на обща стойност 5 891 млн. евро. HFSF предостави на Банката и допълнителна сума в размер на 1 094 млн. евро в съответствие с ангажимента, поет в момента, в който Банката придоби „добрата“ част на Agricultural Bank of Greece („ATE“) и гръцките клонове на трите кипърски банки (вж. раздел 1.2). В допълнение частни инвеститори вляха 1 444 млн. евро. Общата рекапитализация възлезе на 8 429 млн. евро и е известна като „рекапитализацията от пролетта на 2013 г.“
(16)
На 19 декември 2013 г. гръцките органи представиха на Комисията информация по отношение на условията на рекапитализацията от пролетта на 2013 г.
(17)
На 25 юни 2014 г. гръцките органи представиха на Комисията окончателен план за преструктуриране на Банката („план за преструктуриране“). На същата дата те предоставиха информация относно гарантирана от държавата СПОЛ. Те обявиха намерението си да продължат да предоставят помощ за ликвидност на Банката, както и държавни гаранции по дългови инструменти и държавни облигационни заеми в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки.
(18)
В хода на административната процедура Комисията проведе множество срещи, телеконференции и обмен на електронна кореспонденция с представители на гръцките органи и на Банката.
(19)
Гърция изрази съгласие по изключение настоящото решение да бъде прието само на английски език.
1.2. ПРОЦЕДУРА, СВЪРЗАНА С ПРИДОБИТИТЕ ПРЕДПРИЯТИЯ
1.2.1. Процедура, свързана с ATE
(20)
През април 2011 г. Гърция вля 1 445 млн. евро в ATE (сума, която включваше и 675 млн. евро, предоставени първоначално по линия на гръцката схема за рекапитализация). Освен това ATE получи помощ за осигуряване на ликвидност в размер на 6 103 млн. евро. С решение от 23 май 2011 г. Комисията одобри тези мерки въз основа на план за преструктуриране на ATE („решението за преструктуриране на ATE“) (8).
(21)
На 29 декември 2011 г. Гърция участва в емитиране на капиталови права на ATE на стойност 290 млн. евро.
(22)
На 22 март 2012 г. Гърция представи доклад на Банката на Гърция, в който се предлагаше преструктуриране на ATE посредством прилагането на процедура за придобиване и поемане на задължения (9) към избрани активи и пасиви на ATE („прехвърлените дейности на ATE“), докато оставащите активи и пасиви бъдат преструктурирани чрез отделянето им в „лоша“ банка.
(23)
През юли 2012 г. Банката обяви придобиването чрез поглъщане на „добрата“ част от ATE, която беше обявена за ликвидация.
(24)
В същото време HFSF се ангажира да покрие капиталовите нужди на Банката, произтичащи от придобитите активи. На 27 януари 2013 г. Банката на Гърция заключи, че капиталът, необходим за регулаторни цели в резултат на придобиването на прехвърлените дейности на ATE, възлиза на 570 млн. евро, които ще се покрият от HFSF.
(25)
С решение от 3 май 2013 г. (10) („решението за ликвидация на ATE“) Комисията заключи, че мерките за подпомагане, предоставени по време на трансфера на прехвърлените дейности на ATE, не представляват държавна помощ за Банката, а за прехвърлените дейности на ATE. Освен това Комисията заключи, че тази помощ би била съвместима с вътрешния пазар, ако планът за преструктуриране на Банката, който понастоящем включва и прехвърлените дейности на ATE, дава възможност за възстановяване на жизнеспособността ѝ в дългосрочен план.
(26)
През юни 2013 г. HFSF вля 570 млн. евро в Банката в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (11).
1.2.2. Процедура, свързана с гръцките дейности на Bank of Cyprus, Cyprus Popular Bank и Hellenic Bank („трите кипърски банки“)
(27)
След извънредното заседание на Еврогрупата (12) от 15 март 2013 г., кипърските власти и Европейският съюз, Международният валутен фонд („МВФ“) и Европейската централна банка („ЕЦБ“) постигнаха политическо съгласие по политиката в основата на бъдещата програма за макроикономически корекции. По-конкретно, наред с другото, беше договорено, че дейностите на трите кипърски банки в Гърция ще бъдат прехвърлени към гръцка банка.
(28)
Банката и други гръцки банки изразиха интерес към придобиването на дейностите на трите кипърски банки в Гърция.
(29)
На 22 март 2013 г. HFSF изрази съгласие Банката да направи оферта за придобиването на гръцките клонове, депозити и заеми на трите кипърски банки. Офертата на Банката беше обвързана с предоставянето на собствен капитал от HFSF за Банката в размер, равностоен на цената, платена за собствения капитал на придобитото предприятие.
(30)
Гръцките власти и HFSF информираха подробно службите на Комисията за напредъка на процеса, както и за условията на придобиването.
(31)
На 26 март 2013 г. Банката подписа споразумение за продажба и трансфер с всяка от трите кипърски банки по отношение на техните гръцки дейности (депозити, заеми и клонова мрежа).
(32)
В съответствие с договореното през март 2013 г. HFSF вля капитал в размер на 524 млн. евро в Банката (13), за да покрие капиталовите нужди, възникнали с придобиването на тези активи.
2. ОПИСАНИЕ
2.1. БАНКАТА И НЕЙНИТЕ ЗАТРУДНЕНИЯ
2.1.1. Общо положение на гръцкия банков сектор
(33)
Реалният брутен вътрешен продукт („БВП“) на Гърция спадна с 20 % в периода 2008-2012 г., както е показано в таблица 1. В резултат на това гръцките банки бяха изправени пред бързо повишаващ се процент на неизпълнение по кредитите на гръцките домакинства и дружества (14). Тези тенденции оказаха неблагоприятно въздействие върху показателите на активите на гръцките банки и породиха капиталови нужди.
Таблица 1
Ръст на реалния БВП на Гърция, 2008-2013 г.
Гърция
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.
Ръст на реалния БВП (%)
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Източник:
Евростат, на разположение онлайн на: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(34)
Освен това през февруари 2012 г. Гърция осъществи обмен на облигации с частния сектор, известен като участие на частния сектор („програма за PSI“). Гръцките банки взеха участие в програмата за PSI, в чиито рамки гръцкото правителство предлагаше на съществуващите частни притежатели на облигации нови ценни книжа (включително нови гръцки държавни облигации („гръцки държавни облигации“), ценни книжа, свързани с БВП, и известия за плащане по PSI, емитирани от Европейския фонд за финансова стабилност („ЕФФС“), срещу съществуващи гръцки държавни облигации с номинална отстъпка от 53,5 % и по-дългосрочен матуритет (15). На 9 март 2012 г. (16) гръцките органи обявиха резултатите от този обмен на облигации. Обменът доведе до значителни загуби за притежателите на облигации (изчислени от Банката на Гърция средно на 78 % от номиналната стойност на старите гръцки държавни облигации за гръцките банки) и капиталови нужди, които бяха записани със задна дата във финансовите отчети на гръцките банки за 2011 г. Общите загуби на основните гръцки банки, свързани с програмата за PSI, са обобщени в таблица 2.
Таблица 2
Общи загуби на основните гръцки банки, свързани с програмата за PSI (млн. EUR)
Банки
Номинална стойност на гръцките държавни облигации
Номинална стойност на свързаните с държавата кредити
Обща номинална стойност
Загуба по гръцките държавни облигации вследствие на PSI
Загуба по свързани с държавата кредити вследствие на PSI
Обща брутна загуба вследствие на PSI
Обща брутна загуба вследствие на PSI/Основен капитал от първи ред (%)
Обща брутна загуба вследствие на PSI/Общо активи (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
ATEbank
5 164
608
5 772
3 873
456
4 329
1 144
17,1
Geniki
384
7
391
287
5
292
78,1
8,9
MBG
185
0
185
137
0
137
29
2,2
Източник:
Банка на Гърция, Доклад относно рекапитализацията и преструктурирането на гръцкия банков сектор, (Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector), декември 2012 г., стр. 14.
(35)
Тъй като гръцките банки бяха изправени пред значителен недостиг на капитал в резултат на програмата за PSI и продължаващата рецесия, за рекапитализацията на тези банки бяха предоставени средства по линия на Меморандума за икономически и финансови политики („МИФП“) в рамките на Втората програма за корекции за Гърция между гръцкото правителство, Европейския съюз, МВФ и ЕЦБ от 11 март 2012 г. Гръцките органи направиха оценка, че общо нуждите от банкова рекапитализация и разходите за преструктуриране, които следва да бъдат финансирани по тази програма, възлизат на 50 млрд. евро (17). Тази сума беше изчислена въз основа на стрес тест, проведен от Банката на Гърция в периода декември 2011 г. - декември 2014 г. („стрес тест от 2012 г.“), който беше базиран на прогнозата за загуби по кредити, направена от Blackrock (18). Средствата за рекапитализацията на гръцките банки бяха предоставени чрез HFSF. В таблица 3 е обобщено изчислението на капиталовите нужди за основните гръцки банки, направено в резултат на стрес теста от 2012 г.
Таблица 3
Стрес тест от 2012 г.: капиталови нужди на основните гръцки банки (млн. EUR)
Банки
Референтен основен капитал от първи ред (дек. 2011 г.)
Обща брутна загуба вследствие на PSI (декември 2011 г.)
Провизии, свързани с PSI (юни 2011 г.)
Брутна кумулативна загуба Прогнози за кредитен риск
Резерви за загуби от кредити (декември 2011 г.)
Вътрешно генериране на капитал
Целеви основен капитал от първи ред (дек. 2014 г.)
Капиталови нужди
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
ATEbank
378
-4 329
836
-3 383
2 344
468
1 234
4 920
Geniki
374
- 292
70
-1 552
1 309
-40
150
281
MBG
473
- 137
0
- 638
213
-79
230
399
Източник:
Банка на Гърция, Доклад относно рекапитализацията и преструктурирането на гръцкия банков сектор (Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector), декември 2012 г., стр. 8.
(36)
В съответствие с МИФП от март 2012 г. „на банките, които представят жизнеспособни планове за набиране на капитал, ще се предостави възможност да кандидатстват за публично подпомагане и да получат такова по начин, който да запази стимулите за вливане на капитал от частния сектор и следователно да сведе до минимум тежестта за данъкоплатците“ (19). Банката на Гърция установи, че само четирите най-големи банки (Eurobank, National Bank of Greece, Банката и Alpha Bank) са представили жизнеспособни планове за набиране на капитал (20). Те получиха от HFSF средства за първа рекапитализация през май 2012 г.
(37)
Вътрешните депозити в банките в Гърция намаляха с общо 37 % между края на 2009 г. и юни 2012 г. вследствие на рецесията и политическата несигурност. Тези банки трябваше да плащат по-високи лихвени проценти, за да се опитат да задържат депозитите. Разходите по депозитите нараснаха, което намали нетния лихвен марж на банките. Тъй като гръцките банки нямаха достъп до пазарите за финансиране на едро, те станаха изцяло зависими от финансирането от Евросистемата (21), все по-голяма част от което е под формата на гарантирана от държавата СПОЛ, предоставена от Банката на Гърция.
(38)
На 3 декември 2012 г. Гърция стартира програма за обратно изкупуване на новите гръцки държавни облигации, получени от инвеститорите в рамките на програмата за PSI, по цени в диапазона 30,2 % - 40,1 % от тяхната номинална стойност (22). Гръцките банки участваха в тази програма за обратно изкупуване, вследствие на което реализираха допълнителни загуби по техните счетоводни баланси, тъй като по-голямата част от счетоводната загуба (т.е. разликата между пазарната стойност и номиналната стойност), записана на тези нови гръцки държавни облигации по времето на програмата за PSI, става окончателна и необратима (23).
(39)
През декември 2012 г. четирите най-големи гръцки банки получиха средства за втора мостова рекапитализация от HFSF.
(40)
През пролетта на 2013 г. мостовата рекапитализация на четирите банки беше преобразувана в постоянна рекапитализация под формата на обикновени акции, като HFSF държеше повече от 80 % от дяловото участие на всяка от четирите банки. За банките, които успяха да привлекат предварително определена сума частен капитал (Банката, Alpha Bank и National Bank of Greece), HFSF получи дялове без право на глас, а частните инвеститори получиха гаранции за акциите на HFSF.
(41)
През юли 2013 г. Банката на Гърция възложи на консултант задачата да извърши диагностично проучване на кредитните портфейли на всички гръцки банки. Въпросният консултант направи прогнози за загуби по кредити („ПЗК“) по всички вътрешни кредитни портфейли на гръцките банки, както и по кредити, които носят гръцки риск в чуждестранни клонове и дъщерни дружества, за период, надвишаващ над три и половина години, и за целия срок на кредитите. След анализа бяха направени ПЗК при два макроикономически сценария - базов и неблагоприятен. Банката на Гърция направи ПЗК за чуждестранните кредитни портфейли въз основа на сведения от консултанта.
(42)
Въз основа на оценката на ПЗК от консултанта през есента на 2013 г. Банката на Гърция стартира нов стрес тест („стрес тестът от 2013 г.“), за да прецени стабилността на капиталовата позиция на гръцките банки при базов и при неблагоприятен сценарий. Банката на Гърция направи оценка на капиталовите нужди с техническата помощ на втори консултант.
(43)
Основните компоненти на оценката на капиталовите нужди по стрес теста от 2013 г. бяха следните: i) ПЗК (24) по кредитните портфейли на банките на консолидирана база за гръцки риск и чуждестранен риск, без съществуващи резерви за заеми; и ii) прогнозната доходност от дейността на банките за периода от юни 2013 г. до декември 2016 г. въз основа на консервативна корекция на плановете за преструктуриране, които са били представени на Банката на Гърция през четвъртото тримесечие на 2013 г. В таблица 4 е обобщено изчислението на капиталовите нужди на основните гръцки банки на консолидирана база при базовия сценарий за въпросния стрес тест от 2013 г.
Таблица 4
Стрес тест от 2013 г.: капиталови нужди на гръцките банки на консолидирана база при базовия сценарий (млн. евро)
Банки
Референтен основен капитал от първи ред (юни 2013 г.) (1)
Резерви за загуби от кредити (юни 2013 г.) (2)
ПЗК за гръцки риск (3)
ПЗК за чуждестранен риск (25) (4)
Вътрешно генериране на капитал (5)
Съотношение на основния капитал от първи ред при стрес теста (дек. 2016 г.) (6)
Капиталови нужди (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (26)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (27)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
(44)
На 6 март 2014 г. Банката на Гърция обяви резултатите от стрес теста от 2013 г. и поиска от банките да представят до средата на април 2014 г. своите планове за набиране на капитал с оглед на покриването на капиталовите нужди при базовия сценарий.
(45)
Между края на март 2014 г. и началото на май 2014 г. банките извършиха увеличенията на капитала.
2.1.2. Бенефициерът
(46)
Банката предоставя универсални банкови услуги основно в Гърция и в Централна, Източна и Югоизточна Европа (Румъния, България, Сърбия, Албания, Украйна и Кипър), както и в Египет. Тя предлага пълната гама от банкови и финансови продукти и услуги за домакинства и за фирми. Банката осъществява банкиране на дребно, корпоративно и частно банкиране, управление на активи, трезор и инвестиционно банкиране. Банката е учредена в Гърция и акциите ѝ се котират на Атинската фондова борса. На 30 декември 2012 г. служителите на Банката наброяват общо 18 597 души (28).
(47)
Банката взе участие в програмата за PSI, като обмени гръцки държавни облигации и свързани с държавата кредити с номинална стойност от 7,7 млрд. евро. Общата начислена сума, свързана с PSI, е в размер на около 5 911 млн. евро преди данъчно облагане и е изцяло записана в отчетите ѝ за 2011 г. (29). В рамките на програмата за обратно изкупуване от декември 2012 г. Банката продаде новите гръцки държавни облигации, които получи по линия на програмата за PSI, с голяма отстъпка от номиналната стойност. Вследствие на тази продажба станаха ясни загубите ѝ по новите гръцки държавни облигации.
(48)
Основните цифри за Банката към декември 2010 г., декември 2011 г., декември 2012 г. и декември 2013 г. (консолидирани данни) са представени в таблица 5.
Таблица 5
Основни цифри на Piraeus Bank, 2010 г., 2011 г., 2012 г. и 2013 г.
Печалба и загуба
(млн. евро)
2010 г.
2011 г.
2012 г. (30)
2013 г. (31)
Нетни приходи от лихви
1 207
1 194
1 047
1 664
Общо приходи от дейността
1 510
1 245
1 921
2 205
Общо разходи от дейността
(884)
(840)
(931)
(1 680)
Приходи преди провизии
625
405
989
525
Загуби от обезценка за покриване на кредитния риск
(611)
(1 973)
(2 519)
(2 536)
Загуби от обезценка, свързани с гръцки държавни облигации, и кредити, които отговарят на условията за PSI
(5 911)
Отрицателна репутация
351
3 810
Нетна печалба/загуба
(21)
(6 618)
(507)
2 546
Селективни цифри за обемите
(млн. EUR)
31 декември 2010 г.
31 декември 2011 г.
31 декември 2012 г. (31)
31 декември 2013 г. (32)
Общо нетни кредити и авансови плащания към клиенти
(нетна стойност)
40 150
35 634
44 613
62 366
Депозити
29 475
21 796
36 971
54 279
Общо активи
57 561
49 352
70 408
92 010
Общ собствен капитал (30)
3 273
(1 940)
(2 316)
8 543
(49)
От таблица 5 е видно, че, освен огромните загуби, записани през 2011 г. вследствие на програмата за PSI (5 911 млн. евро (33)), Банката бележи спад в приходите (наред с другото и поради по-високите разходи по депозитите) и високи и нарастващи загуби от обезценка по нейните кредитни портфейли в Гърция и в чужбина до средата на 2012 г. Позицията на ликвидност на Банката е сериозно засегната от отлива на депозити. Тази ситуация се подобри донякъде след като Банката започна да прави придобивания през юли 2012 г.
(50)
При стрес теста от 2013 г. Банката на Гърция определи капиталовите нужди на Банката на 465 млн. евро при базовия сценарий.
(51)
През март 2014 г. Банката извърши увеличение на капитала в размер на 1 752 млн. евро за покриване на капиталовите нужди, посочени в съображение 50, и за изплащане на 940 млн. евро в привилегировани акции, държани от Гърция (34). За разлика от увеличението на капитала на Eurobank от април 2014 г., HFSF не пое към Банката задължение за вливане на капитал в рамките на увеличението на капитала в случай на недостатъчно търсене от частния сектор. Увеличението на капитала на Банката е осъществено чрез непреференциално предлагане на собствен капитал (т.е. увеличение на капитала с отменяне на правата на акционерите на преференциално изкупуване) на международни инвеститори и чрез публично предлагане в Гърция. Цената на записването е определена на 1,7 евро на акция.
(52)
След увеличението на капитала Банката обяви на 22 май 2014 г., че е изкупила обратно привилегированите акции на Гърция, за обща сума в размер на 750 млн. евро (35).
2.2. ПРИДОБИВАНИЯ ОТ БАНКАТА НА БАНКОВИ ДЕЙНОСТИ В ГЪРЦИЯ
2.2.1. Придобиване на ATE
(53)
ATE е учредена от Гърция през 1929 г. като организация с нестопанска цел. До началото на 90-те години ATE е специализирана финансова институция, която подпомага развитието на селскостопанския сектор от името на гръцката държава. През декември 2000 г. дружеството започва да се котира на Атинската фондова борса. На 14 ноември 2011 г. Гърция е основният акционер на ATE с дял от 89,9 %.
(54)
ATE извършва всички банкови дейности, както банкиране на дребно, така и корпоративно банкиране, предоставя финансови услуги като застраховане и лизинг, и придобива мажоритарно участие в дружества с дейност в нефинансовия сектор, включително сектора на производство на захар и сектора на производство на мляко и млечни продукти.
(55)
През юли 2012 г. ATE предлага своите услугите чрез мрежата си от 468 клона и има 5 024 служители. През юли 2012 г. общата сума на депозитите ѝ възлиза на 14,9 млрд. евро при обща сума на активите в размер на 21,8 млрд. евро (36).
(56)
От 2006 г. насам ATE предлага услугите си и извън пределите на Гърция с 74 % дял в ATE Bank Romania и дял от 20,3 % от общия акционерен капитал и 25 % от привилегированите акции в AIKBanka Serbia.
(57)
Трудностите на ATE възникват преди кризата с гръцкия държавен дълг основно в резултат на лошо качество на активите и на традиционно ниската рентабилност преди загубите. Освен това кризата с гръцкия държавен дълг засегна всички гръцки банки, включително ATE, по два начина: i) загубата на достъп на Гърция до международните дългови пазари засегна сериозно позицията на ликвидност на гръцките банки, и ii) качеството на активите се влоши и се увеличиха загубите.
(58)
През април 2011 г. Гърция вля 1 445 млн. евро в ATE (включително 675 млн. евро, предоставени първоначално по линия на гръцката мярка за рекапитализация). Освен това ATE получи помощ за осигуряване на ликвидност в размер на 6 103 млн. евро. Комисията одобри тези мерки в Решението за преструктуриране на ATE.
(59)
Въпреки това, през втората половина на 2011 г. положението на ATE по отношение на капитала се влоши основно поради нейното участие в програмата за PSI. Както е показано в таблица 2, общата начислена сума, свързана с PSI, е в размер на около 4 329 млн. евро преди данъчно облагане и е изцяло записана в отчетите ѝ за 2011 г. Както е показано в таблица 3, капиталовите нужди на прехвърлените дейности на ATE са оценени на 4 920 млн. евро.
(60)
На 22 март 2012 г. Гърция представи доклад на Банката на Гърция, съдържащ предложение за преструктуриране на ATE посредством процедура за придобиване и поемане на задълженията по отношение на прехвърлените дейности на ATE и за преструктуриране на оставащите активи и пасиви чрез отделянето им в „лоша“ банка. Банката и друга голяма гръцка банка представиха необвързващи оферти на HFSF. На 26 юли 2012 г. съветът на директорите на HFSF одобри предложението на Банката.
(61)
На 27 юли 2012 г. Банката на Гърция осъществи трансфера на прехвърлените дейности на ATE към Банката (37).
(62)
Тъй като прехвърлените дейности на ATE съдържат по-малко активи по справедлива стойност, отколкото пасиви, HFSF, в съответствие с решението на Банката на Гърция от 28 януари 2013 г., трябваше да покрие разликата между прехвърлените активи и прехвърлените пасиви, т.е. недостига от финансиране. Банката на Гърция заключи въз основа на одитираните стойности, че недостигът от финансиране би бил в размер на 7 471 млн. евро и че HFSF е предоставил на Банката облигации на Европейския инструмент за финансова стабилност („облигации на EFSF“) на стойност 7 471 млн. евро.
(63)
Освен това HFSF се ангажира да предостави капитал на Банката, за да може прехвърлените дейности на ATE да бъдат капитализирани до 9 %. Тази сума първоначално е определена на 500 млн. евро, но окончателната сума е определена на 570 млн. евро. HFSF вля окончателната сума в Банката срещу обикновени акции в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г.
(64)
Банката придоби прехвърлените дейности на ATE на покупна цена от 95 млн. евро.
2.2.2. Придобиване на Geniki
(65)
Geniki е създадена през 1937 г. Geniki предоставя финансови услуги в секторите банкиране на дребно, корпоративно банкиране и услуги на капиталовия пазар. През 2004 г. Société Générale придоби мажоритарен дял от акциите на Geniki. Geniki има 104 клона и 1 391 служители към 31 декември 2012 г. (38) Общата стойност на активите възлиза на 2,6 млрд. евро, общите нетни кредити - на 1,9 млрд. евро, а депозитите - на приблизително 2 млрд. евро (39).
(66)
Кризата с гръцкия държавен дълг оказа много отрицателно въздействие върху резултатите в банковия сектор. Освен това, участието на гръцките банки в програмата за PSI доведе до бързо влошаване на положението им по отношение на капитала. Както е показано в таблица 2, общата начислена сума на Geniki, свързана с PSI, е в размер на приблизително 292 млн. евро преди данъчно облагане и е изцяло записана в отчетите ѝ за 2011 г. Както е показано в таблица 3, капиталовите нужди на Geniki са оценени на 281 млн. евро и са изчислени въз основа на стрес теста, извършен от Банката на Гърция.
(67)
През юни 2012 г. Société Générale осъществи връзка и с четирите големи гръцки банки в опит да продаде Geniki. Единствено Банката изрази интерес към придобиването на Geniki.
(68)
Преговорите между Société Générale и Банката за продажбата на Geniki доведоха до официално споразумение на 19 октомври 2012 г., съгласно което: i) Société Générale трябваше да продаде, а Банката да закупи дела от 99,08 %, който Société Générale държи в Geniki, и ii) Société Générale трябваше да преотстъпи и прехвърли, а Банката да придобие 100 % от авансовите плащания за акционерен капитал на Geniki, които Société Générale е договорила и ще договори в бъдеще. В крайна сметка Société Générale се съгласи да направи авансово плащане на приблизително 290 млн. евро на Geniki и да закупи облигации, емитирани от Банката в размер на приблизително 170 млн. евро. След това Банката придоби Geniki за 1 млн. евро.
(69)
На 14 декември 2012 г. Банката обяви, че придобиването на дела на Société Générale в Geniki е приключено.
2.2.3. Придобиване на гръцките дейности на трите кипърски банки
(70)
Bank of Cyprus, Cyprus Popular Bank и Hellenic Bank са създадени съответно през 1899 г., 1901 г. и 1976 г.
(71)
След извънредното заседание на Еврогрупата от 15 март 2013 г. беше постигнато споразумение относно основните параметри на плана за спасяване на Кипър от Европейския съюз, МВФ и ЕЦБ. Гръцкият съвет за системна стабилност („HSSB“) с единодушие предложи гръцките активи и пасиви от клоновете на трите кипърски банки в Гърция да бъдат прехвърлени към съществуваща гръцка банка. По-конкретно, HSSB посочи, че „[…] (40) споразумението дава пълна сигурност на вложителите на гръцките клонове [на трите кипърски банки], гарантира гръцкия обществен интерес и финансовата стабилност и не представлява тежест за гръцкия държавен дълг“.
(72)
Банката на Гърция е натоварена да проучи дали гръцките банки са потенциално заинтересовани и в този контекст отправи покана за изразяване на интерес. Освен това, HFSF постигна съгласие да покрие капиталовите нужди (на купувача), които ще възникнат при придобиването на гръцките клонове на трите кипърски банки.
(73)
В таблица 6 са обобщени активите и пасивите на трите кипърски банки, които в крайна сметка са прехвърлени към Банката („кипърски прехвърлени дейности“).
Таблица 6
Прехвърлени дейности на трите кипърски банки
Прехвърлени дейности
Активи
Всички гръцки кредити, включително лизинг и факторинг
Кредити от сектора на корабоплаването и други кредити, предоставени и управлявани в Гърция и записани в кипърския кредитен портфейл
Дълготрайни активи (без активите с отсрочен данък)
Пасиви
Всички депозити на трите кипърски банки, събирани в Гърция
Източник:
Договорености, „Обособяване и продажба на гръцките активи на кипърските банки“ (Carve out and sale of the Greek assets of Cypriot banks), 10 април 2013 г.
(74)
Активите, прехвърлени на Банката, възлизат на приблизително 18,9 млрд. евро, а пасивите - на приблизително 15 млрд. евро. Въпреки това, страните по сделката постигнаха съгласие да вземат под внимание размера на загубите, който беше прогнозиран в доклада на PIMCO за банките в Кипър, при неблагоприятен сценарий (41). Съгласно доклада на PIMCO стойността на активите, които ще се прехвърлят на Банката, възлиза на приблизително 16,5 млрд. евро. Прехвърлените пасиви възлизат на приблизително 14,5 млрд. евро.
(75)
На 21 и 22 март 2013 г. само три банки, включително Банката, представиха необвързващи оферти.
(76)
На 22 март 2013 г. HFSF даде съгласието си за придобиването на дейностите на трите кипърски банки в Гърция от Банката. Общата сума, платена от Банката за придобиването на кипърските прехвърлени дейности, е 524 млн. евро. По-конкретно е постигната договореност, че Банката ще плати 237 млн. евро за придобиването на прехвърлените дейности на Bank of Cyprus, 258 млн. евро за придобиването на прехвърлените дейности на Cyprus Popular Bank и 29 млн. евро за придобиването на прехвърлените дейности на Hellenic Bank.
(77)
През юни 2013 г., в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (42), HFSF вля капитал в размер на 524 млн. евро в Банката, за да покрие покупната цена, платена от Банката.
2.2.4. Придобиване на MBG
(78)
MBG е създадена през 2000 г. MBG има 119 клона и 1 174 служители към 31 декември 2012 г. (43).
(79)
На 22 април 2013 г. Банката подписа окончателно споразумение с BCP относно придобиването на целия акционерен капитал на MBG и участието на BCP в предстоящото увеличение на капитала на Банката.
(80)
Съгласно това споразумение BCP трябваше да допринесе с 400 млн. евро за регулаторната рекапитализация на MBG (от която 139 млн. евро вече са предоставени от BCP през декември 2012 г.) посредством преобразуването на подчинените и първостепенните кредити от BCP на MBG в собствен капитал. Освен това, цялото финансиране, предоставено от BCP на MBG в миналото, трябваше да бъде възстановено от MBG в два транша: 650 млн. евро да бъдат платени на датата на приключване на сделката, а сумата от приблизително 250 млн. евро да бъде платена в срок от шест месеца от приключването. Накрая, BCP трябваше да допринесе с 400 млн. евро за рекапитализацията на Банката посредством частни емисии на ценни книжа с изключение на преференциални права. Тогава Банката трябваше да придобие изцяло рекапитализираната MBG за 1 млн. евро.
(81)
На 19 юни 2013 г. Банката обяви, че придобиването на MBG е приключено.
2.2.5. Преглед на комбинирания ефект от придобиванията
(82)
В таблица 7 се прави преглед на последиците от последователните придобивания върху размера и състоянието на Банката в Гърция (нито един от придобитите субекти не включва чуждестранни активи, с изключение на прехвърлените дейности на ATE, които съдържат малко румънски активи). В резултат на тези придобивания Банката понастоящем има най-големия пазарен дял от гръцкия пазар на депозити и кредити.
Таблица 7
Последици от последователните придобивания върху размера на Piraeus в Гърция
31.12.2012 г.
Само Гърция
Само Piraeus
ATE
Geniki
Кипърски банки
MBG
НОВА ГРУПА
Общо заеми
27 727
12 200
3 308
24 194
4 710
72 138
част от новата група
38 %
17 %
5 %
34 %
7 %
100 %
Нетни кредити
24 811
11 527
1 909
19 481
4 236
61 964
част от новата група
40 %
19 %
3 %
31 %
7 %
100 %
Депозити
15 412
14 986
2 014
14 427
2 912
49 752
част от новата група
31 %
30 %
4 %
29 %
6 %
100 %
Служители
5 926
5 019
1 420
5 268
1 186
18 819
част от новата група
31 %
27 %
8 %
28 %
6 %
100 %
Клонове
325
460
104
307
120
1 316
част от новата група
25 %
35 %
8 %
23 %
9 %
100 %
Източник:
данни, представени на 10 юни 2014 г. от Piraeus Bank
2.3. МЕРКИ ЗА ПОМОЩ
2.3.1. Мерки за помощ, предоставени на Банката по схемата за подпомагане на гръцките банки (мерки L1 & A)
(83)
Банката е получила помощ под различна форма по схемата за подпомагане на гръцките банки, по мярката за рекапитализация, по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми.
2.3.1.1. Държавна помощ за ликвидност, предоставена по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми (мярка L1)
(84)
Банката е ползвала и продължава да ползва помощ по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми. Въпросната помощ ще бъде наричана в настоящото решение „мярка L1“. През 2010 г. Банката емитира държавно гарантирани облигации на обща стойност 9,9 млрд. евро. Гърция също отпуска заем на Банката в размер на 1 289 млн. евро под формата на държавни облигации. В края март 2014 г. размерът на неизкупените държавни облигации възлиза на 1 024 млн. евро (44).
(85)
В плана за преструктуриране на Банката, представен от гръцките органи на Комисията на 25 юни 2014 г., гръцките органи поискаха разрешение да продължат да предоставят гаранции и заеми от държавни облигации на Банката по схемата за подпомагане на гръцките банки по време на периода на преструктуриране, ако възникне необходимост от подобна помощ за ликвидност, въпреки че не се очаква това да се случи.
2.3.1.2. Държавна рекапитализация, предоставена по мярката за рекапитализация (мярка A)
(86)
През май 2009 г. и декември 2011 г. Банката получи от Гърция по мярката за рекапитализация към схемата за подпомагане на гръцките банки вливания на капитал съответно в размер на 370 млн. евро и 380 млн. евро, в общ размер от 750 млн. евро (мярка А), които се равняват на приблизително 2,1 % от рисково претеглените активи (45) на Банката за този период.
(87)
Рекапитализацията е извършена под формата на привилегировани акции, записани от Гърция, като купонът е 10 %, а падежът - пет години.
(88)
Банката е изкупила привилегированите акции на 22 май 2014 г., както е посочено в съображение 52.
2.3.2. Гарантирана от държавата СПОЛ (мярка L2)
(89)
СПОЛ представлява извънредна мярка, която дава възможност на платежоспособна финансова институция, изправена пред временни проблеми с ликвидността, да получи финансиране от Евросистемата, без въпросната операция да е включена в единната парична политика. Лихвеният процент, който дадена финансова институция заплаща за СПОЛ, е […] базисни пункта по-висок, отколкото лихвата, която тя плаща за обичайното рефинансиране от Централната банка.
(90)
Банката на Гърция отговаря за програмата за СПОЛ, което означава, че всички разходи за предоставянето на СПОЛ и рисковете, които произтичат от това, са за сметка на Банката на Гърция (46). Гърция е предоставила на Банката на Гърция държавна гаранция, която важи за целия размер на СПОЛ, предоставена от Банката на Гърция. Приемането на член 50, параграф 7 от Закон 3943/2011, с който се изменя член 65, параграф 1 от Закон 2362/1995, дава възможност на министъра на финансите да предоставя на Банката на Гърция гаранции от името на държавата, за да бъдат обезпечени вземанията на Банката на Гърция от кредитни институции. Банките, които се ползват от СПОЛ, трябва да заплащат на държавата такса за гаранцията в размер на […] базисни пункта.
(91)
Към 31 декември 2011 г. банката е ползвала гарантирана от държавата СПОЛ в размер на 11,64 млрд. евро, докато към 31 декември 2012 г. банката е ползвала гарантирана от държавата СПОЛ в размер на 31,4 млрд. евро (47). След рязък спад през 2013 г. към края на същата година Банката се е възползвала от гарантирана от държавата СПОЛ в размер на едва от 750 млн. евро.
2.3.3. Мерки за помощ, предоставени на Банката по линия на HFSF (мерки B1, B2, B3 & B4)
(92)
От 2012 г. насам Банката се е възползвала от няколко мерки за капиталова подкрепа, предоставени от HFSF. В таблица 8 е направен преглед на споменатите мерки за помощ.
Таблица 8
Мерки за помощ, предоставени на Банката чрез HFSF
1-ва мостова рекапитализация - май 2012 г.
(млн. евро)
2-ра мостова рекапитализация - декември 2012 г.
(млн. евро)
Писмо за поемане на ангажимент - декември 2012 г.
(млн. евро)
Участие в рекапитализацията от май 2013 г.
(млн. евро) (48)
Мярка
B1
B2
B3
B4
Размер
(млн. евро)
4 700
1 553
1 082
5 891
2.3.3.1. Първата мостова рекапитализация (мярка B1)
(93)
В съображения 14-33 от решението за откриване по отношение на Piraeus е дадено подробно описание на първата мостова рекапитализация от май 2012 г. (мярка B1). В настоящия раздел са представени контекстът и основните характеристики на тази мярка.
(94)
На 20 април 2012 г. HFSF предостави на Банката писмо с ангажимент за участие в планираното увеличение на капитала на Банката със сума в размер до 5 млрд. евро.
(95)
По мярка B1 през май 2012 г. HFSF прехвърля на Банката 4,7 млрд. евро под формата на облигации на Европейския инструмент за финансова стабилност (EFSF) в съответствие с разпоредбите за мостови рекапитализации, определени в Закон 3864/2010 за създаването на HFSF („Закон за HFSF“). В съображение 53 от решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията вече е определила, че „Мостовата рекапитализация, която е била финализирана на 28 май 2012 г., е извършена в изпълнение на поетото задължение в писмото за поемане на ангажимент и следователно представлява продължение на същата помощ“. Както предвидените в писмото за поемане на ангажимент суми, така и тези в първата мостова рекапитализация, са били изчислени от Банката на Гърция по такъв начин, че да се гарантира, че Банката ще достигне капиталово съотношение от общо 8 % към 31 декември 2011 г. - датата, на която мостовата рекапитализация е записана със задна дата в отчетите на Банката. Както е видно от таблица 3, мярка B1 покрива само част от общите капиталови нужди, които са били установени от стрес теста от 2012 г. Предвидено е било Банката да набере капитал чрез бъдещо увеличение на капитала, а целта на мостовата рекапитализация е била единствено да гарантира, че Банката ще отговаря на условията за финансиране от ЕЦБ до извършването на въпросното увеличение на капитала.
(96)
За периода между датата на първата мостова рекапитализация и датата на преобразуването на първата мостова рекапитализация в обикновени акции и други конвертируеми финансови инструменти, в сключеното между Банката и HFSF споразумение преди записването е било предвидено Банката да плаща на HFSH годишна такса в размер на 1 % от номиналната стойност на дълговите ценни книжа на EFSF и че всички плащания на купони и начислени лихви по дългови ценни книжа на EFSF за този период ще се считат за допълнителна вноска в капитала, направена от HFSF за Банката (49).
2.3.3.2. Втората мостова рекапитализация (мярка B2)
(97)
През есента на 2012 г. Банката е записала допълнителни загуби. По тази причина капиталът ѝ отново е спаднал под минималните капиталови изисквания, на които трябва да отговаря за да се ползва от рефинансиране от ЕЦБ.
(98)
В резултат на това се е наложило да бъде извършена втората мостова рекапитализация. На 20 декември 2012 г. HFSF извърши втора мостова рекапитализация в размер на 1 553 млн. евро (мярка B2), която отново е платена посредством прехвърлянето на облигации на EFSF към Банката.
2.3.3.3. Писмото за поемане на ангажимент от 20 декември 2012 г. (мярка B3)
(99)
В допълнение към втората мостова рекапитализация, на 20 декември 2012 г. HFSF предостави на Банката писмо за поемане на ангажимент, че ще участва в увеличението на акционерния капитал на Банката и в конвертируемите инструменти, които трябва да бъдат емитирани, със сума в общ размер до 1 082 млн. евро (мярка B3).
(100)
Общият размер на двете мостови рекапитализации (мерки B1 и B2) и на допълнителната сума, за която е поет ангажимент през декември 2012 г. (мярка B3), означава, че HFSF е поел ангажимент за покриване на всички капиталови нужди, които са били установени от стрес теста от 2012 г. (7 335 млн. евро (50)).
2.3.3.4. Участие на HFSF в рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (мярка B4) и частично изплащане по мерки B1 и B2
(101)
На 23 април 2013 г. общото събрание на акционерите на Банката одобри увеличение на акционерния капитал в размер на 8 429 млн. евро (51). Тази сума е изчислена като сумата от:
i)
7 335 млн. евро за покриване на капиталовите нужди, установени от стрес теста от 2012 г.; от тази сума HFSF записа 5 891 млн. евро (мярка B4), а частните инвеститори записаха 1 444 млн. евро;
ii)
570 млн. евро, предоставени от HFSF с цел да се отговори на регулаторните капиталови изисквания, възникнали от придобитата стопанска дейност на ATE Bank, в съответствие с ангажимента, поет през юли 2012 г.; Комисията оцени тази мярка в Решението за ликвидация на ATE и установи, че тя не представлява помощ за Банката;
iii)
524 млн. евро, предоставени от HFSF с цел да се отговори на капиталовите нужди, възникнали при плащането на покупната цена за гръцките дейности на трите кипърски банки; тази част от увеличението на капитала представлява мярка C (52).
(102)
Цената на новите акции е определена на 1,70 евро за акция, което съответства на 50 % от средната цена, претеглена спрямо обема на акциите, през 50-те дни на търгуване преди определянето на цената.
(103)
На 3 юни 2013 г. съветът на директорите на Банката обяви емитирането на 3 888 268 914 нови акции с номинална стойност от 0,30 евро при цена от 1,70 евро за акция (53). Банката обяви на 28 юни 2013 г. (54), че съветът на директорите е удостоверил пълното изплащане на общото увеличение на акционерен капитал на обща стойност от 8 429 млн. евро, включително размера на премиите.
(104)
Общото частно участие в увеличението на акционерния капитал на Банката възлиза на 1 444 млн. евро (55). Тази сума включва и участието на BCP, както е описано в съображение 80.
(105)
Поради това участието на HFSF в увеличението на акционерния капитал на Банката възлиза на 6 985 млн. евро.
(106)
Непосредствено след рекапитализацията от пролетта на 2013 г. HFSF става мажоритарен акционер в Банката с дял от 81 % (56). HFSF предостави гаранции и предостави на частните инвеститори гаранция за всяка закупена акция безвъзмездно (57). Всяка гаранция включва право на закупуване на 4,48 акции от HFSF през определени периоди и по цени на упражняване. Първата възможна дата е 2 януари 2014 г., а след тази дата правата, включени в гаранциите, могат да се упражняват на всеки шест месеца до 2 януари 2018 г. Цената на упражняване е равна на цената на записване от 1,70 евро, увеличена с годишен лихвен процент (4 % за първата година, 5 % за втората година, 6 % за третата година, 7 % за четвъртата година и след това 8 % на годишна основа за останалите шест месеца) (58).
(107)
Съгласно закона за HFSF в изменения му вид от 2014 г. само цените на упражняване на гаранциите могат да бъдат коригирани при емитиране на права. Освен това, всяка подобна корекция ще се извършва впоследствие и само в границите на размера на сумата от реализираните постъпления от продажбата на преференциални права на HFSF. Не се предвиждат корекции в случай на незадължително увеличение на акционерния капитал.
2.3.4. Мерки за помощ за придобитите предприятия (мярка C)
2.3.4.1. Мерки за помощ за ATE
(108)
Както е посочено в съображение 58, към момента на приемането на Решението за преструктуриране на ATE, ATE вече се е ползва от мерки за помощ.
(109)
През декември 2011 г. гръцката държава вля 290 млн. евро в ATE.
(110)
Преструктурирането от 27 юли 2012 г., както е описано в съображения 62 и 63, включва също допълнително подпомагане от държавата. HFSF предостави на Банката облигации на EFSF на стойност 7 471 млн. евро с цел да покрие недостига от финансиране. HFSF пое и ангажимент да рекапитализира Банката за сума в размер на 570 млн. евро.
(111)
Като цяло помощта, свързана с процедурата за придобиване и поемане на задължения, възлиза на 8 041 млн. евро.
2.3.4.2. Мерки за помощ за гръцките дейности на трите кипърски банки (мярка C)
(112)
Както вече е посочено в съображения 77 и 101, по време на придобиването на гръцките дейности на трите кипърски банки, HFSF пое ангажимент да предостави на Банката капитал в размер на 524 млн. евро (мярка C). Този ангажимент е изпълнен през юни 2013 г. (59).
2.4. ПЛАНЪТ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ
2.4.1. Национални операции
(113)
Според плана за преструктуриране Банката ще се съсредоточи върху своите основни банкови дейности в Гърция.
(114)
Основният акцент е да се възстанови доходността и жизнеспособността на гръцките банкови дейности. За тази цел в плана за преструктуриране са включени редица мерки, целящи подобряването на оперативната ефективност и нетния лихвен марж на Банката, както и мерки за подобряване на нейната капиталова позиция и структурата на счетоводния ѝ баланс.
(115)
По отношение на оперативната ефективност, Банката вече започна да изпълнява мащабна програма за рационализиране.
(116)
От 31 декември 2011 г. до 31 декември 2013 г. Банката намали физическото си присъствие в Гърция с общо 322 клона, като отчете преструктурирането на придобитите субекти след датата на придобиване. Банката продължи да поддържа възприетия ритъм през 2014 г., като още през първото полугодие приключи затварянето на […] субекта.
Таблица 9
Преструктуриране на гръцката клонова мрежа 2010 г. - първо полугодие на 2014 г.
Период
2011 г.
2012 г.
2013 г.
Първо полугодие на 2014 г.
Общ брой на клоновете в началото на периода или към датата на придобиване
360
918
1 316
1 037
От които на банка Piraeus
[…]
[…]
[…]
[…]
На банка ATE
[…]
[…]
На банка Geniki
[…]
[…]
Клоновете в Кипър
[…]
[…]
[…]
На банка MBG
[…]
[…]
[…]
Общо в края на периода
346
889
1 037
899
Общо закриване на клонове в рамките на периода
14
29
279
138
Източник:
план за преструктуриране, представен на 25 юни 2014 г., стр. 40 и 125, годишни доклади за 2011 и 2012 г.
(117)
Банката съкрати и общия брой на персонала, зает в осъществяването на банкови и небанкови действия в Гърция, през периода 2011-2013 г. с 2 519 служители. По-специално, 2 114 поста бяха освободени в рамките на прилаганата от Банката схема за доброволно оттегляне.
Таблица 10
Съкращаване на персонал в Гърция за периода 2010-2013 г.
Период
2011 г.
2012 г.
2013 г.
Обща численост на персонала в началото на периода или към датата на придобиване
6 370
12 616
18 628
От които на банка Piraeus
[…]
[…]
[…]
На банка ATE
[…]
[…]
На банка Geniki
[…]
[…]
Клоновете в Кипър
[…]
[…]
[…]
На банка MBG
[…]
[…]
[…]
Общо в края на периода
6 172
12 365
16 558
Съкращаване на персонал
198
251
2 070
Източник:
план за преструктуриране, представен на 25 юни 2014 г., стр. 40 и 125, годишни доклади за 2011 и 2012 г.
(118)
Банката планира допълнително съкращаване на персонала си в Гърция за периода от декември 2013 г. до края на 2017 г. (от 16 558 на […] служители) и на размера на мрежата си (от 1 037 на […] клона) (60) […].
(119)
Повишената ефективност от гледна точка на клонове и персонал ще допринесе за намаляването на общите разходи за дейностите на Банката в Гърция с […] % от 1 394 млн. евро на прогнозна база през 2013 г. на […] млн. евро (61) през 2017 г. (62). В резултат на това очакваното съотношение на разходите към приходите на дейностите на Банката в Гърция следва да спадне под […] % в края на периода на преструктуриране.
(120)
В плана за преструктуриране е описано също как Банката ще намали своите разходи за финансиране, което е от съществено значение за възстановяването на жизнеспособността. Банката очаква да може да плаща по-ниски лихвени проценти по депозитите в нея благодарение на по-стабилната среда, и по-специално очакваното стабилизиране и възстановяване на гръцката икономика, която трябва да започне да отбелязва растеж от 2014 г. нататък.Очаква се спредовете по депозитите в Гърция да се понижат (63). Това понижение на спредовете ще бъде постигнато главно посредством плащането на много по-ниски проценти по срочните депозити. По същия начин, зависимостта на Банката от спешна помощ за осигуряване на ликвидност (СПОЛ) и по-голямо финансиране от Евросистемата ще намалее от над 45 % от общите ѝ активи през 2012 г. на по-малко от […] % през 2017 г. (64).
(121)
Според плана за преструктуриране се очаква Банката да укрепи също така своя счетоводен баланс. Нетното ѝ съотношение на кредитите към депозитите в Гърция ще намалее до […] % през 2017 г. (от 114 % през 2013 г. (65)), а капиталовата ѝ адекватност ще се подобри допълнително.
(122)
Друг приоритет на Банката е управлението на необслужваните кредити. Банката ще подобри своята кредитна политика както по отношение на предоставянето на кредити (по-добро покритие на обезпечението и по-малки лимити), така и по отношение на управлението на необслужваните кредити. Делът на необслужваните кредити ще бъде близо […]% през […] г. и след това ще започне да се понижава, като се очаква да достигне приблизително […] % в края на периода на преструктуриране (66). Свързаните с риска разходи (загуби от обезценка на заемите) ще се понижат от близо 2 млрд. евро през 2013 г. до по-малко от […] млн. евро през 2018 г. (67).
(123)
Подобряването на оперативната ефективност, повишаването на нетния лихвен марж и намаляващите разходи за риска ще дадат възможност на Банката да възстанови своята доходност в Гърция от […] г. нататък. Банката очаква печалбите ѝ да надвишат […] млрд. евро през 2018 г. за вътрешни дейности.
2.4.2. Международни банкови дейности
(124)
С оглед на подобряването на доходността от чуждестранните дейности Банката вече започна да изпълнява програма за значително намаляване на разходите в международната мрежа. За периода от края на 2011 г. до март 2014 г. броят на служителите беше намален с 10 %, от 6 634 на 5 948 души, а броят на клоновете с 18 %, от 499 на 410 (68). Структурата на международния портфейл на Банката също беше опростена, за да се намали разходната база (69).
(125)
В плана за преструктуриране е подчертана необходимостта да се намали зависимостта на чуждестранните дъщерни предприятия от тяхното гръцко дружество майка, що се касае до техните нужди от финансиране, и да се продължи поддържането на капиталовата позиция на Банката.
(126)
През септември 2012 г. Банката продаде дъщерното си предприятие в САЩ, на което се падаха приблизително 0,7 млрд. евро от активите (13 клона и 158 служители).
(127)
Банката ще намали експозицията си в чуждестранни активи до […] млрд. евро към края на юни 2018 г. Тази стойност представлява намаление от […]% (70) спрямо края на 2012 г. (71).
(128)
Намалението на чуждестранните активи ще бъде малко по-незначително - до […] млрд. евро в случай […] (72). При това положение общото намаление на чуждестранните активи ще възлезе на […]% спрямо равнището от края на 2012 г.
(129)
Вместо обаче да се съобрази с горепосочения размер на общите активи към края на юни 2018 г., Банката може да реши да пристъпи към продажба […] (73). В този случай запазените дейности няма да представляват повече от […]% от общите чуждестранни дейности на Банката към края на 2012 г.
(130)
Банката ще намали своето общо финансиране на чуждестранните си дъщерни предприятия.
2.4.3. Набиране на частен капитал и вноски от съществуващите акционери и подчинени кредитори
(131)
Банката успя да набере значителен капитал на пазара и по този начин намали размера на необходимата ѝ държавна помощ.
(132)
Първо, Банката успя да набере определен частен капитал през 2011 г. чрез емитирането на права в размер на 807 млн. евро (74). Както е посочено в съображение 104, Банката успя да набере капитал и от частни инвеститори чрез рекапитализацията от пролетта на 2013 г. Броят на вече съществуващите акционери също намаля значително като резултат от рекапитализацията от пролетта на 2013 г., след която 81 % от акциите на Банката се държат от HFSF, 17 % от нови инвеститори, което оставя на старите акционери едва 2 % дялово участие. От 2008 г. насам не са плащани никакви дивиденти в парични средства.
(133)
Банката успя да набере на пазара капитал в размер на 1 750 млн. евро през април 2014 г. за покриване на нуждите от допълнителен капитал и изплащане на държаните от Гърция привилегировани акции. Новите акции бяха емитирани на цена 1,7 евро, което представлява цената, платена от HFSF в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г.
(134)
Банката генерира капитал и чрез обратно изкупуване на собствените си хибридни и подчинени дългови инструменти с отстъпка от номиналната стойност. През март 2012 г. Банката предложи да изкупи обратно част от хибридните инструменти и инструменти от по-нисък втори ред. Цената, изчислена на базата на пазарната стойност и включваща премия от най-много десет процентни пункта, беше определена на 37 % от номиналната стойност за хибридните инструменти и на 50 % от номиналната стойност за инструментите от по-нисък втори ред. Процентите на участие бяха съответно 52,8 % и 18,2 %. През май 2013 г. Банката стартира допълнителна операция по управление на пасивите за обратно изкупуване на ценни книжа, задълженията по които не са погасени, на стойност до 321 млн. евро. Процентът на участие беше 20 %. Тази поредица от обратни изкупувания доведе до реализиране на обща капиталова печалба от приблизително 120 млн. евро (75).
2.5. ПОЕТИ ЗАДЪЛЖЕНИЯ ОТ ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ
(135)
На 25 юни 2014 г. Гърция пое задължение Банката и нейните филиали да изпълнят представения на същия ден план за преструктуриране, както и допълнителни задължения по отношение на изпълнението на плана за преструктуриране („поети задължения“). В настоящия раздел са обобщени задълженията, които са изложени в приложението.
(136)
Първо, гръцките органи поеха задължение Банката да преструктурира своите търговски операции в Гърция, като определиха максимален брой клонове и служители към 31 декември 2017 г. в Гърция, както и максимален размер на общите разходи за дейностите в Гърция през 2017 г. (76).
(137)
Освен това гръцките органи поеха задължение Банката да намали разходите за депозити, събирани в Гърция. Това следва да е съобразено с максималното съотношение на нетните кредити към депозитите към 31 декември 2017 г. (77) […].
(138)
Що се отнася до чуждестранните дъщерни предприятия на Банката, гръцките органи поеха задължението Банката да намали задлъжнялостта по отношение на чуждестранните си активи до 30 юни 2018 г. (78). Освен това подкрепата за ликвидността и капиталовата подкрепа за тези дъщерни предприятия е силно ограничена като номинален размер и може да се използва само при конкретни обстоятелства.
(139)
Гръцките органи поеха задължението Банката да продаде някои ценни книжа. Освен това Банката няма да купува неинвестиционни ценни книжа с някои ограничени изключения (79).
(140)
Гръцките органи поеха редица задължения, свързани с корпоративното управление на Банката. Те се задължиха да ограничат възнаграждението на служителите и управителите на Банката (80).
(141)
Гръцките органи поеха и задължението Банката да прилага разумна кредитна политика, за да се гарантира, че решенията за предоставянето и преструктурирането на кредити целят увеличаване до максимум на жизнеспособността и доходността на Банката. Банката ще съблюдава високите стандарти по отношение на наблюдението на кредитния риск и преструктурирането на кредитите (81).
(142)
Поети са редица задължения по отношение на операциите на Банката със свързани кредитополучатели. Целта на тези задължения е да се гарантира, че Банката няма да се отклони от благоразумните банкови практики при предоставянето или преструктурирането на кредити на своите служители, управители и акционери, както и на публични субекти, политически партии и медийни дружества (82).
(143)
Накрая, гръцките органи поеха задължението Банката да се съобразява с някои ограничения по отношения на дейността като забрана за изплащане на дивиденти и купони, забрана за придобиване и забрана за рекламиране на държавна подкрепа (83).
(144)
Изпълнението на тези задължения ще се следи до 31 декември 2018 г. от контролиращо доверено лице.
(145)
Отделно, в представените на 25 юни 2014 г. документи гръцките органи посочиха, че ще искат одобрението на Комисията преди обратно изкупуване на гаранции от Банката или от държавен орган, включително HFSF (84).
3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МОСТОВА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
(146)
На 27 юли 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване, за да провери дали са изпълнени условията на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. (85) по отношение на целесъобразността, необходимостта и пропорционалността на първата мостова рекапитализация, предоставена от HFSF в полза на Банката (мярка B1).
(147)
Що се отнася до целесъобразността на мярката, предвид факта, че помощта е предоставена след предходна рекапитализация и помощ за осигуряване на ликвидност, и предвид продължителния период на оздравяване, Комисията изрази съмнения относно това дали Банката е предприела всички възможни действия, за да избегне необходимостта от помощ в бъдеще (86). Освен това за Комисията не е ясно кой ще контролира Банката в бъдеще, след като първата мостова рекапитализация бъде заменена от постоянна рекапитализация (87), тъй като Банката може да попадне или под контрола на държавата, или под контрола на миноритарни частни собственици. Комисията посочи, че и в двата случая качеството на управление на Банката, и по-специално дейността по отпускане на кредити, следва да се запази, за да се приеме първата мостова рекапитализация за целесъобразна.
(148)
Що се отнася до необходимостта от първата мостова рекапитализация, в съображение 70 от решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията постави под въпрос дали са били взети всички възможни мерки, за да се избегне възможността Банката отново да има нужда от помощ в бъдеше. Освен това, тъй като не беше ясно колко ще продължи мостовата рекапитализация, Комисията не успя да стигне до заключение дали е била достатъчна и дали е отговаряла на принципите за възнаграждение и споделяне на тежестта в съответствие с правилата за държавна помощ. Освен това, тъй като условията на преобразуването на първата мостова рекапитализация в постоянна рекапитализация не са били известни към момента на вземане на решението за откриване по отношение на Piraeus, Комисията не беше в състояние да ги оцени.
(149)
Що се отнася до пропорционалността на мярката, Комисията изрази съмнения относно това дали предпазните мерки (забрана за рекламиране на държавна подкрепа, забрана за изплащане на купони и дивиденти, забрана за кол опция и забрана за обратно изкупуване, както са описани в съображение 76 от решението за откриване по отношение на Piraeus) са били достатъчни по отношение на първата мостова рекапитализация. Освен това, в съображение 77 от решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията посочи, че липсата на правила, които да не позволяват на HFSF да координира четирите основни гръцки банки (а именно Банката, Eurobank, NBG и Alpha Bank), и отсъствието на адекватни предпазни мерки, които да не допускат споделянето на чувствителна търговска информация между тях, би могло да доведе до нарушаване на конкуренцията. В този контекст Комисията предложи да бъде назначено контролиращо доверено лице, което физически да присъства в Банката.
4. КОМЕНТАРИ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МОСТОВА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
4.1. КОМЕНТАРИ НА БАНКАТА
(150)
На 30 август 2012 г. Комисията получи коментарите на Банката във връзка с решението за откриване по отношение на Piraeus.
(151)
По отношение на целесъобразността на мерките Банката отбеляза, че ситуацията с дълговата криза в Гърция и в еврозоната е безпрецедентна. Вливането на капитал от май 2009 г., който се равнява на 1,0 % от рисково претеглените активи, представлява конкретен отговор на извънредните смущения на световните финансови пазари. В края на 2011 г. допълнителното вливане на капитал в размер на 380 млн. евро, получено от Гърция, се равнява на 1,1 % от рисково претеглените активи на Банката към този момент и е предназначено да покрие недостига от капитал, очакван вследствие на задълбочаващата се рецесия. Извършената от HFSF рекапитализация на Банката на стойност 4,7 млрд. евро е първата част на рекапитализацията, имаща за цел да покрие недостига на капитал, който е резултат от участието на частния сектор, оценката на кредитните портфейли, извършена от Blackrock (88), и задълбочаващата се рецесия.
(152)
Беше изразено становището, че назначаването от гръцките органи и от HFSF съответно на един и двама представители в съвета на директорите на Банката и на един представител на HFSF като член на комитета на Банката за оценка на риска, наред с останалото гарантира, че няма да се поема прекомерен риск.
(153)
По отношение на необходимите мерки Банката посочи, че решението за провеждане на рекапитализацията под формата на мостово финансиране е взето от гръцките власти и от Европейския съюз, МФВ и ЕЦБ, и че сумата на мостовата рекапитализация в размер на 4,7 млрд. евро до голяма степен компенсира ефекта от участието на частния сектор. Що се отнася до преобразуването на мостовата рекапитализация в постоянен капитал, Банката посочи, че след продължителния период през второто тримесечие на 2012 г., в който Гърция нямаше правителство, и след одобряването на окончателната структура, неминуемо ще произтече значително намаляване на дяловото участие на съществуващите акционери и ще се договори адекватно възнаграждение (в зависимост от прилаганите условия и инструменти).
(154)
По отношение на пропорционалността на мерките Банката отбеляза, че от 2009 г. насам са коригирани кредитните политики чрез прилагането на по-строги кредитни критерии, по-кратки срокове за погасяване и по-ниски кредитни лимити. От първото тримесечие на 2009 г. всички искания за кредити над конкретна сума се преразглеждат и одобряват от заместник-директора и управителя на отдел „Кредити“. Това няма да промени настоящите бизнеспрактики, посочени в представения на Банката на Гърция бизнесплан, и няма да изложи на риск настоящите стандарти за кредитиране. Тези стандарти са едни от най-стриктните в сектора, което беше потвърдено и посредством добрите резултати на Банката при надзорната проверка на Blackrock Solutions. Осъществяването на тези намерения ще бъде подсигурено и от факта, че гръцките органи и HFSF имат свои представители в съвета на директорите на Банката.
(155)
По отношение на предложението на Комисията да бъде назначено контролиращо доверено лице, Банката смята, че няколко трети страни вече извършват внимателно наблюдение, в т.ч. Банката на Гърция, външни одитори, представителите на гръцките органи и представителите на HFSF.
4.2. КОМЕНТАРИ НА ДРУГА ГРЪЦКА БАНКА
(156)
На 3 януари 2013 г. Комисията получи коментарите на една гръцка банка във връзка с решението за откриване по отношение на Piraeus. Въпросната гръцка банка посочва, че рекапитализацията на гръцки банки от HFSF по принцип представлява желана стъпка в посока на една по-здрава и по-жизнеспособна банкова система и не изразява възражения по отношение на рекапитализацията на Банката.
(157)
Въпреки че изразява пълната си подкрепа за принципната рекапитализация на гръцките банки от HFSF, въпросната банка обаче обясни, че за да се сведат до минимум нарушенията на конкуренцията и да се избегне дискриминация, тя е очаквала рекапитализацията от HFSF да бъде на разположение на всички банки, които осъществяват дейност в Гърция, при сходни условия.
5. КОМЕНТАРИ НА ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МОСТОВА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
(158)
На 5 септември 2012 г. гръцките органи представиха кометнарите си, изготвени от Банката на Гърция и от HFSF.
5.1. КОМЕНТАРИ НА БАНКАТА НА ГЪРЦИЯ
(159)
Що се отнася до целесъобразността на първата мостова рекапитализация, Банката на Гърция отбеляза, че сумата в размер на 18 млрд. евро капитал, с която HFSF е рекапитализирал четирите най-големи гръцки банки през май 2012 г., е била по-малка от окончателната сума, необходима за постепенното постигане и поддържане от тези банки на съотношението на базовия капитал от първи ред, определено на 10 %, до юни 2012 г., и съотношението на базовия капитал от първи ред, определено на 7 %, при тригодишен неблагоприятен сценарий. Тя отбеляза също, че първата мостова рекапитализация е била временна предвид факта, че процесът на рекапитализация ще приключи с увеличения на акционерния капитал на тези четири банки.
(160)
Банката на Гърция посочи още, че рекапитализацията на най-големите гръцки банки е част от по-дългосрочното преструктуриране на гръцкия банков сектор. Тя отбеляза, че ако дадена банка остане частна собственост, най-вероятно ще се запази същото ръководство, а ако стане държавна собственост (т.е. притежавана от HFSF), HFSF може да назначи ново ръководство, което при всички случаи ще бъде оценявано от Банката на Гърция. Банката на Гърция отбеляза, че редовно оценява рамката за корпоративно управление, адекватността на управлението и рисковия профил на всяка банка, за да се увери, че не се поема прекомерен риск. Тя отбеляза също, че HFSF вече е назначил представители в съвета на директорите на рекапитализираните банки.
(161)
Що се отнася до необходимостта от първата мостова рекапитализация, Банката на Гърция посочи, че рекапитализацията на Банката е била ограничена, за да се гарантира покриването на приложимите към въпросния момент минимални капиталови изисквания (8 %). Тя посочи още, че продължителният период от време преди рекапитализациите е бил следствие от бързото влошаване на работната среда в Гърция и въздействието на програмата за участието на частния сектор, сложността на целия проект и необходимостта от постигане на максимално участие на частните инвеститори в увеличенията на акционерния капитал.
(162)
Що се отнася до пропорционалността на първата мостова рекапитализация, Банката на Гърция посочи, че цялостното изпълнение на плана за преструктуриране, който трябва да бъде представен на Комисията, ще се гарантира въз основа на факта, че при съществено нарушение на плана за преструктуриране ще бъде преустановено временното отнемане на правото на глас на HFSF. Банката на Гърция отбеляза също, че затрудненията на Банката не се дължат нито на подценяването на риска от страна на ръководството на Банката, нито на агресивни търговски действия.
5.2. КОМЕНТАРИ НА HFSF
(163)
Що се отнася до целесъобразността на първата мостова рекапитализация, с цел да се избегне потенциална държавна намеса в случай на предоставяне на държавна помощ в голям размер чрез HFSF и пълно право на глас на HFSF, HFSF посочи, че банките, които финансира, не се считат за публични субекти или за субекти под държавен контрол и че те няма да се контролират от държавата след постоянната им рекапитализация от HFSF. HFSF отбеляза, че той е напълно независимо юридическо лице по частното право, което взема автономни решения. Фондът не е предмет на държавен контрол в съответствие с член 16В, параграф 2 от Закона за HFSF, според който кредитните институции, на които HFSF е предоставил капиталова подкрепа, не са част от по-широкия публичен сектор. Той се позова също така на структурата на управление на HFSF.
(164)
Що се отнася до намесата на HFSF в управлението на Банката, HFSF отбеляза, че ще зачита автономността на Банката и няма да се намесва в ежедневното ѝ управление, като се има предвид, че функциите му са ограничени до предвиденото в Закона за HFSF. Фондът посочва, че няма да има каквато и да било държавна намеса или координиране и че решенията на Банката по отношение на кредитния процес (наред с останалото, по отношение на обезпечения, ценообразуване и платежоспособност на кредитополучателите) ще се вземат на базата на търговски критерии.
(165)
HFSF отбеляза, че в Закона за HFSF и в споразумението преди записването са предвидени подходящи предпазни мерки, за да се предотврати поемането на прекомерен риск от съществуващите частни акционери. Фондът изтъкна следните елементи i) назначаването на представители на HFSF като независими членове на съвета на директорите на Банката без изпълнителни функции, и присъствието им в комитетите; ii) извършването на надлежна проверка на Банката от HFSF, както и iii) факта, че след окончателната рекапитализация правото му на глас ще бъде ограничено само дотолкова, доколкото Банката спазва условията на плана за преструктуриране.
(166)
Освен това HFSF заяви, че са взети подходящи мерки, за да се гарантира, че банките, в които участва HFSF, няма да споделят помежду си чувствителна търговска информация. Тези мерки включват назначаването на различни представители на HFSF във въпросните банки, предоставянето на мандати на тези представители, които осигуряват специфична гаранция срещу изтичането на информация от един представител към друг, и ясни вътрешни инструкции за тези представители да не предават чувствителна търговска информация за банките. Освен това HFSF заяви, че не упражнява правата си във връзка с банките по начин, който може да попречи, ограничи, наруши или значително намали или възпрепятства ефективната конкуренция. На последно място, HFSF посочи, че членовете на съвета на директорите и служителите му са предмет на строги правила за поверителност и фидуциарни задължения и са обвързани от разпоредби за професионална тайна по отношение на действията на фонда.
6. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, СВЪРЗАНА С ПРИДОБИВАНЕТО НА ATE И ГРЪЦКИТЕ ДЕЙНОСТИ НА ТРИТЕ КИПЪРСКИ БАНКИ
6.1. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, СВЪРЗАНА С ATE
(167)
В решението относно преструктурирането на ATE Комисията заключи, че мерките, които се съдържат в съображения 58 и 108 от посоченото решение, представляват държавна помощ и са в съответствие с вътрешния пазар.
(168)
В решението относно ликвидацията на ATE Комисията заключи, че мерките, които се съдържат в съображения 109 и 110 от посоченото решение, представляват държавна помощ за прехвърлените дейности на ATE. Освен това Комисията заключи, че помощта за АТЕ би била съвместима с вътрешния пазар единствено ако интегрирането на прехвърлените дейности на ATE бъде осъществено по план и ако планът за преструктуриране на Банката, който включва прехвърлените дейности на ATE, позволи възстановяване на жизнеспособността в дългосрочен план. Възстановяването на жизнеспособността в дългосрочен план ще бъде разгледано в раздел 7.6.2.
(169)
Поради тази причина не е необходимо Комисията да прави нова оценка на посочените мерки и потвърждава, че те са съвместими с вътрешния пазар.
6.2. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, СВЪРЗАНА С ГРЪЦКИТЕ ДЕЙНОСТИ НА ТРИТЕ КИПЪРСКИ БАНКИ (МЯРКА C)
6.2.1. Наличие и размер на помощта
(170)
Комисията трябва да установи наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора по отношение на мярка С. Съгласно посочената по-горе разпоредба държавна помощ е всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки.
(171)
Рекапитализацията на Банката от страна на HFSF в размер на 524 млн. евро беше възложена през март 2013 г. по време на тръжната процедура за придобиването на прехвърлените кипърски дейности. Мярката следователно е била одобрена през март 2013 г. Действителната рекапитализация беше осъществена в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (89).
(172)
Рекапитализацията на Банката е осъществена от HFSF, който е създаден и се финансира от Гърция за подкрепа на банките, и следователно плащанията са направени с държавни ресурси.
(173)
Що се отнася до бенефициера на държавната помощ, рекапитализацията, както е посочено в съображение 72, е била необходима за покриване на капиталовите нужди, които ще възникнат в резултат от придобиването на прехвърлените кипърски дейности. Освен това която и да е гръцка банка, която придобие прехвърлените кипърски дейности, ще има възможност за рекапитализация. В офертата на Банката, представена за одобрение на HFSF, беше взета предвид рекапитализация от HFSF. В този момент гръцките банки разполагат с ограничен капитал и никоя от тях нямаше да придобие прехвърлените кипърски дейности без обещание за рекапитализация. Следователно, макар Банката да е формалният получател на предоставения от HFSF капитал, Комисията счита, че бенефициер на държавната помощ са прехвърлените кипърски дейности, тъй като мярката позволява прехвърлените кипърски дейности да бъдат купени от гръцка банка. Без рекапитализацията на Банката прехвърлените кипърски дейности нямаше да бъдат придобити от гръцка банка. Те щяха да останат част от групи с извънредно големи затруднения (и Cyprus Popular Bank, и Bank of Cyprus са били в процес на преструктуриране предвид нуждата им от значителен капитал), поради което щяха да фалират или най-малко да претърпят масово изтегляне на депозити. По отношение на наличието на предимство Комисията отбелязва още, че рекапитализацията на Банката от HFSF не отговаря на принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика: при висока степен на несигурност частен инвеститор, който действа при нормални пазарни условия, няма да се ангажира с бъдещото вливане на капитал в големи размери в Банката, без да знае предварително условията за това вливане (т.е. емисионната цена).
(174)
Освен това, мярката е по дефиниция селективна, тъй като се прилага изключително за прехвърлените кипърски дейности (всяка от които представлява дружество) и за никое друго дружество.
(175)
На последно място, прехвърлените кипърски дейности, т.е. гръцките клонове на три кипърски банки, се конкурират с други банки, включително дъщерни предприятия на чуждестранни банки, които развиват дейност в Гърция или са потенциално заинтересовани да навлязат на гръцкия пазар. Следователно оздравяването на тези дейности нарушава конкуренцията и въздейства върху търговския обмен между държавите членки.
(176)
По тази причина Комисията стига до заключението, че рекапитализацията на Банката от страна на HFSF в размер на 524 млн. евро представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
Бенефициер на държавната помощ
(177)
Както вече беше обяснено в съображение 173, Комисията счита прехвърлените кипърски дейности за бенефициер на средствата, отпуснати от HFSF под формата на облигации на Европейския инструмент за финансова стабилност (EFSF).
(178)
Освен това, както вече беше обяснено в съображения 71 и 173, прехвърлените кипърски дейности, т.е. гръцките клонове на три кипърски банки, е трябвало да бъдат придобити от друга банка от съображения за финансова стабилност и главно поради факта, че трите кипърски банки са били в много трудно положение. Следователно продажбата на прехвърлените кипърски дейности и доколко тази продажба е свързана с държавна помощ за купувача, т.е за Банката, следва да се разгледат в съответствие с раздел „Жизнеспособност чрез продажба на банка“ от Съобщението относно преструктурирането (90).
(179)
За целите на тази продажба Банката на Гърция реши да се свърже само с най-големите местни банки, опериращи в Гърция, от които само Банката и две други банки представиха необвързващи оферти. Банката е единственият оферент, подал валидна обвързваща оферта. Ограниченият брой потърсени купувачи не изключва открития характер на тръжната процедура предвид факта, че разумно не е можело да се очаква официално предложение от други инвеститори. Действително, към този момент, поради финансовата нестабилност на гръцката банкова система, която отчиташе големи загуби по кредитите поради дълбоката и продължителна рецесия, чуждестранните банки в Гърция са продали или е предстояло да продадат гръцките си активи (напр. Geniki, MBG, Emporiki Bank). С други думи, те са били на етап да напуснат гръцкия пазар, а не да търсят нови възможности за инвестиране в Гърция. Освен това може разумно да се приеме, че само инвеститор, който е в състояние бързо да стабилизира и да направи жизнеспособни придобитите дейности - т.е. голяма банкова група - би проявил интерес към тези дейности. Накрая, поради твърде кратките срокове за приключване на продажбата, наложени от финансовата криза, в условията на която са работели продаващите банки, е било много малко вероятно в процедурата по продажбата да се включат чуждестранни банки или други видове инвеститори; такива инвеститори нормално биха изисквали да извършат надлежна проверка на предлаганите за продажба активи, преди да представят официална оферта.
(180)
Ето защо Комисията прави заключението, че продажната цена на прехвърлените кипърски дейности е била пазарната цена и че може да се изключи държавна помощ за купувача, т.е. за Банката.
6.2.2. Правно основание на оценката на съвместимостта
(181)
С член 107, параграф 3, буква б) от Договора Комисията се оправомощава да определи помощта за съвместима с вътрешния пазар, ако тя е предназначена „за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава членка“.
(182)
Комисията е признала, че световната финансова криза може да създаде сериозни затруднения в икономиката на дадена държава членка и че с мерките за подпомагане на банките тези затруднения могат да се преодолеят. Това е потвърдено в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно преструктурирането. Комисията поддържа мнението си, че изискванията за одобряване на държавната помощ в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора са изпълнени с оглед на повторната поява на напрежение на финансовите пазари. Комисията потвърди това становище, като прие Съобщението относно удължаването от 2011 г. (91) и Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. (92).
(183)
Що се отнася до гръцката икономика, в решенията си за одобряване и удължаване на схемата за подпомагане на гръцките банки, както и в своите разрешения за мерките за държавна помощ, предоставени от Гърция на отделни банки (93), Комисията потвърди, че е налице заплаха от сериозни затруднения в гръцката икономика и че чрез държавната подкрепа за банките тези затруднения биха могли да бъдат преодолени. Следователно правното основание за оценката на мерките за помощ следва да бъде член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(184)
По време на финансовата криза Комисията разработи критерии за съвместимост на различните видове мерки за помощ. Принципите за оценка на мерките за помощ са посочени за пръв път в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(185)
В съответствие с точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., помощта е съвместима с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост:
а)
Целесъобразност: помощта трябва да бъде насочена правилно, за да може ефективно да постигне целта за преодоляване на сериозно затруднение в икономиката. Случаят не би бил такъв, ако мярката не е целесъобразна за преодоляване на затруднението.
б)
Необходимост: мярката трябва да е необходима по размер и форма за постигането на целта. Следователно размерът ѝ трябва да бъде минималният необходим за постигането на целта и тя трябва да е под най-целесъобразната форма за преодоляване на затруднението.
в)
Пропорционалност: положителните въздействия от мярката трябва да бъдат балансирани по подходящ начин спрямо нарушенията на конкуренцията, за да може нарушенията да се сведат до необходимия минимум за постигането на целите на мярката.
(186)
По време на финансовата криза Комисията разработи критерии за съвместимост на различните видове мерки за помощ. Принципите за оценка на мерките за помощ бяха посочени за пръв път в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(187)
В Съобщението относно рекапитализацията Комисията дава допълнителни насоки относно равнището на възнаграждението, което се изисква при вливания на капитал от държавата.
(188)
Накрая, в Съобщението относно преструктурирането Комисията обяснява как ще оценява плановете за преструктуриране. В оценката си на плана за преструктуриране на Банката в съответствие със Съобщението относно преструктурирането Комисията ще вземе предвид всички мерки, посочени в таблица 11.
6.2.3. Съвместимост на мярката за помощ C със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
6.2.3.1. Целесъобразност
(189)
По отношение на целесъобразността на мярката, т.е. на ангажимента на HFSF да рекапитализира Банката с 524 млн. евро, Комисията счита, че тази мярка е целесъобразна, тъй като е позволила гръцките дейности на трите кипърски банки да бъдат продадени на Банката.
(190)
Без тази мярка нито една гръцка банка, в т.ч. Банката, не би пожелала да придобие прехвърлените кипърски дейности в момент, когато нито една банка извън Гърция не е желаела да навлезе на пазара. Ако прехвърлените кипърски дейности не са били придобити, тези дейности и по-специално депозитите на гръцките клонове биха били застрашени. Следователно мярката е гарантирала запазването на финансовата стабилност в Гърция. На тази база Комисията счита, че мярката е целесъобразна като помощ за оздравяване.
6.2.3.2. Необходимост
(191)
В съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., от гледна точка на своя размер и форма мярката за помощ трябва да е необходима за постигането на своята цел. Това предполага, че вливането на капитал например трябва да е в минималния необходим размер за постигането на въпросната цел.
(192)
В момент, когато за гръцките банки е било много трудно да намерят капитал, мярката е покрила капиталовите нужди, които биха произтекли от плащането на покупната цена за придобиване на прехвърлените кипърски дейности, така че придобиването да стане възможно.
(193)
Нещо повече, Комисията отбелязва със сигурност, че помощта е приела формата на вливане на капитал в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г., тъй като HFSF не е предоставил безвъзмездни средства на Банката, а е получил обикновени акции на същата стойност.
(194)
Ето защо мярката е необходима за постигането на целта за ограничаване на затрудненията в гръцката банкова система и в икономиката като цяло.
6.2.3.3. Пропорционалност
(195)
Дейностите, за които е отпусната помощта, са продадени, след като гръцките органи отправят покана за оферти. Освен това придобитите дейности са интегрирани бързо в Банката. Помощта не е позволила дейностите, за които е отпусната, да останат като отделни конкуренти на пазара.
(196)
Нещо повече, размерът на помощта е бил относително малък, тъй като възлиза на около 3 % от общите нетни кредити на прехвърлените кипърски дейности (или около 3 % от техните рисково претеглени активи) (94).
(197)
Ето защо Комисията счита, че тази мярка е замислена по начин, който да сведе до минимум ненужните нарушения на конкуренцията.
6.2.3.4. Заключение относно съвместимостта на мерките за помощ със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
(198)
Въз основа на анализа в съображения (189)-(197) се налага заключението, че рекапитализацията на Банката от страна на HFSF в размер на 524 млн. евро е била целесъобразна, необходима за постигане на целта да се ограничат затрудненията в гръцката банкова система и в икономиката като цяло и е замислена по начин, който да сведе до минимум ненужните нарушения на конкуренцията, както и че тя съответства на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията.
6.2.4. Съответствие на мярката за помощ със Съобщението относно преструктурирането
(199)
Както е обяснено в съображение 178, продажбата на прехвърлените кипърски дейности попада в обхвата на раздел „Жизнеспособност чрез продажба на банка“ от Съобщението относно преструктурирането. В съответствие с точка 17 от Съобщението относно преструктурирането при продажбата на банка в затруднение на друга финансова институция трябва да се спазват изискванията за жизнеспособност, собствен принос и ограничения на нарушенията на конкуренцията.
6.2.4.1. Жизнеспособност в дългосрочен план на прехвърлените кипърски дейности чрез продажба
(200)
В точка 17 от Съобщението относно преструктурирането е пояснено, че продажбата на банка в затруднение на друга финансова институция може да допринесе за възстановяването на жизнеспособността в дългосрочен план, ако купувачът е жизнеспособен и е в състояние да поеме трансфера на Банката в затруднение, и може да спомогне за възвръщането на доверието на пазара.
(201)
Банката е интегрирала успешно прехвърлените кипърски дейности. Както е посочено в раздел 7.6, според нейния план за преструктуриране Банката може да се счита за жизнеспособен субект. Следователно фактът, че прехвърлените кипърски дейности са били прехвърлени на Банката, дава възможност за възстановяването на тяхната жизнеспособност в дългосрочен план.
6.2.4.2. Собствен принос и споделяне на тежестта
(202)
По отношение на приноса на акционерите на трите кипърски банки за разходите по преструктурирането Комисията отбелязва, че трите кипърски банки не са продали прехвърлените кипърски дейности по счетоводна стойност, а по стойност, коригирана в съответствие с доклада на PIMCO. Освен това дори и след корекцията трите кипърски банки са прехвърлили повече активи, отколкото пасиви на Банката. Ето защо е постигнато достатъчно споделяне на тежестта от страна на акционерите, тъй като загубата от стойността на прехвърлените кипърски дейности е понесена от продавачите.
6.2.4.3. Мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията
(203)
По отношение на мерките за ограничаване на нарушенията на конкуренцията, в точка 30 от Съобщението относно преструктурирането е предвидено, че „[п]ри оценката си на нуждата от такива мерки Комисията взема за отправна точка размера, мащаба и обхвата на дейностите, които въпросната банка би имала след прилагане на надежден план за преструктуриране... Естеството и формата на тези мерки ще зависят от два критерия: първо, от размера на помощта и от условията и обстоятелствата, при които е предоставена, и второ, от характеристиките на пазара или пазарите, на които извършва дейност Банката бенефициер.“
(204)
Както е описано в съображение 196, размерът на помощта възлиза на около 3 % от рисково претеглените активи на прехвърлените кипърски дейности. Ето защо Комисията счита, че тази помощ е относително малка, предвид факта, че е позволила продажбата на прехвърлените кипърски дейности и, както е обяснено в съображение 190, е осигурила запазването на финансовата стабилност в Гърция.
(205)
След продажбата на прехвърлените кипърски дейности гръцките клонове са спрели да съществуват като самостоятелни конкуренти, тъй като са били цялостно интегрирани в Банката.
(206)
Заключението на Комисията е, че предвид относително малкия размер на помощта, отпусната на прехвърлените кипърски дейности, и на факта, че те няма да продължат да съществуват като самостоятелни конкуренти, не са налице ненужни нарушения на конкуренцията.
6.2.4.4. Заключение относно съответствието със Съобщението относно преструктурирането
(207)
Въз основа на анализа в съображения 199-206 се счита, че продажбата на прехвърлените кипърски дейности и интегрирането им в Банката гарантира тяхната жизнеспособност в дългосрочен план, така също че помощта е ограничена до необходимия минимум и че не е налице ненужно нарушаване на конкуренцията, в съответствие със Съобщението относно преструктурирането.
(208)
Следователно рекапитализацията на Банката от страна на HFSF в размер на 524 млн. евро следва да бъде обявена за съвместима с вътрешния пазар.
7. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, ПРЕДОСТАВЕНА НА БАНКАТА
7.1. НАЛИЧИЕ И РАЗМЕР НА ПОМОЩТА
(209)
Комисията трябва да установи наличието на отпусната държавна помощ в полза на Банката по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
7.1.1. Наличие на помощ в мерките, предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки
7.1.1.1. Държавно подпомагане за осигуряване на ликвидност, предоставено по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми (мярка L1)
(210)
В своите решения за одобряване и удължаване на схемата за подпомагане на гръцките банки (95) Комисията вече е установила, че предоставеното по схемата подпомагане за осигуряване на ликвидност представлява помощ. През 2011 г. Банката е емитирала държавно гарантирани облигации на обща стойност 9,9 млрд. евро. Гърция също е отпуснала заем на Банката в размер на 1 289 млн. евро под формата на държавни облигации. В края на март 2014 г. размерът на неизкупени държавно гарантирани облигации и държавни облигации възлиза съответно на 9,9 млрд. евро и 1 024 млн. евро (96). Бъдещо подпомагане за осигуряване на ликвидност по линия на схемата за подпомагане на гръцките банки също би представлявало помощ.
7.1.1.2. Държавна рекапитализация, предоставена по мярката за рекапитализация (мярка A)
(211)
В решението си от 19 ноември 2008 г. относно схемата за подпомагане на гръцките банки Комисията вече е установила, че рекапитализациите, които ще се предоставят по включената в схемата за подпомагане на гръцките банки мярка за рекапитализация, представляват помощ. Банката е получила 750 млн. евро под формата на привилегировани акции, което представлява 2,1 % от рисково претеглените активи на Банката (97).
7.1.2. Наличие на помощ в гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2)
(212)
В точка 51 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. Комисията пояснява, че предоставянето на средства от централните банки за финансови институции не представлява помощ, ако са изпълнени четири кумулативни условия, свързани с платежоспособността на финансовата институция, обезпечеността на механизма, лихвения процент, начислен на финансовата институция, и липсата на насрещна гаранция от държавата. Тъй като предоставената на Банката гарантирана от държавата СПОЛ не съответства на тези четири кумулативни условия, по-специално тъй като е гарантирана от държавата и се отпуска успоредно с други мерки за подпомагане, не може да се направи изводът, че гарантираната от държавата СПОЛ не представлява държавна помощ.
(213)
Гарантираната от държавата СПОЛ отговаря на изискванията, определени в член 107, параграф 1 от Договора. Първо, тъй като тази мярка включва държавна гаранция в полза на Банката на Гърция, всяка евентуална загуба ще е за сметка на държавата. Следователно мярката включва държавни ресурси. СПОЛ дава възможност на банките да получат финансиране в момент, в който нямат достъп до пазара за финансиране на едро и до редовни операции за рефинансиране от Евросистемата. Следователно гарантираната от държавата СПОЛ предоставя предимство на Банката. Понеже СПОЛ е ограничена до банковия сектор, мярката е селективна. Поради това, че гарантираната от държавата СПОЛ дава възможност на Банката да продължи да осъществява своята дейност на пазара и да избегне неизпълнение и необходимостта да напусне пазара, тя нарушава конкуренцията. Тъй като Банката осъществява дейност в други държави членки и тъй като финансови институции от други държави членки осъществяват дейност или потенциално биха били заинтересовани от осъществяването на дейност в Гърция, предоставеното на Банката предимство засяга търговията между държавите членки.
(214)
Въз основа на посоченото по-горе Комисията счита, че гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2) представлява държавна помощ. Размерът на гарантираната от държавата СПОЛ се е променял с течение на времето. Към 31 декември 2012 г. нейният размер е бил около 31,4 млрд. евро. След рязък спад през 2013 г., към края на същата година тя възлиза едва на 750 млн. евро.
7.1.3. Наличие на помощ в мерките, предоставени чрез HFSF
7.1.3.1. Първа мостова рекапитализация (мярка B1)
(215)
В раздел 5.1 от решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията вече е определила, че първата мостова рекапитализация представлява държавна помощ. Полученият капитал е бил в размер на 4,7 млрд. евро.
7.1.3.2. Втора мостова рекапитализация (мярка B2)
(216)
Мярка B2 е била осъществена с ресурси на HFSF, което, както е обяснено в съображение 65 от решението за откриване по отношение на Piraeus, включва държавни ресурси.
(217)
Що се отнася до наличието на предимство, мярка B2 е довела до увеличаване на капиталовото съотношение на Банката до равнище, което ѝ е дало възможност да продължи да функционира на пазара и да има достъп до финансиране от Евросистемата. Освен това възнаграждението за мярка B2 се е състояло от начислените лихви по дълговите ценни книжа на EFSF и допълнителна такса от 1 %. Тъй като посоченото възнаграждение очевидно е по-ниско от възнаграждението по сходни капиталови инструменти на пазара, Банката определено не би могла да набере този капитал при същите условия на пазара. Следователно мярка B2 е предоставила предимство с държавни ресурси на Банката. Тъй като мярката е била предоставена само на Банката, по своя характер тя е селективна.
(218)
Позицията на Банката е била засилена в резултат на мярка B2, тъй като са ѝ били предоставени необходимите финансови ресурси, за да продължи да изпълнява капиталовите изисквания, което е довело до нарушения на конкуренцията. Тъй като Банката осъществява дейност на банковите пазари в други държави членки и тъй като финансови институции от други държави членки осъществяват дейност или потенциално биха били заинтересовани от осъществяването на дейност в Гърция, мярка B2 засяга търговията между държавите членки.
(219)
Комисията счита, че мярка B2 представлява държавна помощ. Националните органи са изпратили уведомление за нея като за държавна помощ. Полученият капитал е бил в размер на 1 553 млн. евро.
7.1.3.3. Писмо за поемане на ангажимент (мярка B3)
(220)
С мярка B3 HFSF е поел ангажимент да предостави допълнителния капитал, необходим за завършването на рекапитализацията на Банката, до размера, изискван от Банката на Гърция в рамките на стрес теста от 2012 г. HFSF получава средствата си от държавата. Следователно с писмото се поема ангажимент за отпускането на държавни ресурси. Обстоятелствата, при които HFSF може да предоставя подпомагане на финансови институции, са точно определени и ограничени от закона. Съответно използването на тези държавни ресурси е присъщо на държавата. HFSF е поел ангажимент да предостави допълнителен капитал в размер до 1 082 млн. евро.
(221)
Писмото за поемане на ангажимент е предоставило предимство на Банката, тъй като чрез него вложителите са получили увереност, че Банката ще може да набере цялата сума на необходимия ѝ капитал, т.е. HFSF е щял да предостави капитала, ако Банката не успее да го набере на пазара. Този ангажимент е улеснил така също набирането на частен капитал на пазара, тъй като инвеститорите са се уверили, че ако Банката не може да намери част от капитала на пазара, HFSF ще го предостави. Никой частен инвеститор не би се съгласил да поеме ангажимент, преди да са известни условията на рекапитализацията, а към въпросния момент Банката не е имала достъп до капиталовите пазари. Предимството е селективно, тъй като не е предоставено на всички банки, извършващи дейност в Гърция.
(222)
Тъй като Банката осъществява дейност в други държави членки и тъй като финансови институции от други държави членки осъществяват дейност или потенциално биха били заинтересовани от осъществяването на дейност в Гърция, мярка В3 има вероятност да засегне също търговията между държавите членки и да наруши конкуренцията.
(223)
Следователно мярка B3 представлява помощ и гръцките органи са изпратили уведомление за нея като за държавна помощ.
7.1.3.4. Участие на HFSF в рекапитализацията от пролетта на 2013 г. за покриване на капиталовите нужди на стрес теста от 2013 г. (мярка В4)
(224)
Участието на HFSF в рекапитализацията от пролетта на 2013 г., която има за цел да бъдат покрити капиталовите нужди, набелязани по време на стрес теста от 2012 г. (мярка В4), се изразява в частичното преобразуване на първата и втората мостова рекапитализация (мерки В1 и В2) в постоянна рекапитализация в размер на 5 891 млн. евро под формата на обикновени акции. Тъй като мярка B4 представлява частично преобразуване на вече предоставена помощ, тя отново включва държавни ресурси, но не увеличава номиналния размер на помощта. За определена номинална стойност на помощта обаче тя увеличава предимството за Банката (а оттам и нарушенията на конкуренцията), тъй като представлява постоянна рекапитализация, а не временна рекапитализация, както в случая на мерки B1 и B2.
(225)
Комисията отбелязва, че такова подпомагане не е било предоставено на всички банки, осъществяващи дейност в Гърция. Що се отнася до нарушенията на конкуренцията и последиците за търговията, Комисията отбелязва например, че помощта е дала възможност на Банката да продължи да осъществява дейността си в други държави членки. Ликвидацията на Банката би довела до прекратяване на нейните дейности в чужбина чрез ликвидиране на въпросните дейности или тяхната продажба. Освен това някои банки от други държави членки са осъществявали дейност в Гърция. Следователно мярката нарушава конкуренцията и засяга търговията между държавите членки. Поради това Комисията счита, че мярка B4 представлява държавна помощ.
7.1.3.5. Заключение относно мерки B1, B2, B3 и B4
(226)
Мерки B1, B2, B3 и B4 представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Размерът на държавната помощ, включена в мерки B1, B2, B3 и B4, е 7 335 млн. евро. Както е посочено в точка 7.1.3.3, тъй като Банката е привлякла частен капитал в размер на 1 444 млн. евро при рекапитализацията от пролетта на 2013 г., само част от първата и втората мостова рекапитализация (мерки В1 и В2) е била преобразувана в постоянна рекапитализация (мярка В4). Допълнителният капитал в размер на 1 082 млн. евро (мярка В3), за който HFSF е поел ангажимент, не е бил необходим и поради тази причина не е изплатен. Следователно размерът на изплатената държавна подкрепа е бил равен само на сбора от първата и втората мостова рекапитализация, т.е. 6 253 млн. евро, и част от тази помощ е била върната в рамките на шест месеца при рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (мярка В4), тъй като частното участие е превишило размера на сумата, за която е бил поет ангажимент.
(227)
В точка 31 от Съобщението относно преструктурирането е посочено, че освен абсолютния размер на помощта Комисията трябва да вземе предвид помощта „във връзка с рисково претеглените активи на Банката“. Мерки B1, B2 и B3 са били предоставени в рамките на период от една година - от месец април 2012 г. до месец май 2013 г. През този период рисково претеглените активи на Банката са нараснали значително след поредицата от придобивания. Следователно възниква въпросът кое ниво на рисково претеглените активи следва да се използва, и по-конкретно дали държавната помощ следва да бъде оценявана спрямо рисково претеглените активи, съществували към началото на периода или към края на периода. Целта на мерки B1, B2 и B3 е да бъде покрита капиталова нужда, която е била установена от Банката на Гърция през месец март 2012 г. (стрес теста от 2012 г.). С други думи, капиталовите нужди, към които са насочени тези мерки за държавна подкрепа, са съществували още през март 2012 г. Ето защо Комисията счита, че размерът на помощта, включена в мерки В1, В2 и В3, следва да бъде сравняван с рисково претеглените активи на Банката към 31 март 2012 г. Комисията напомня също така, че след месец март 2012 г. и до рекапитализацията от пролетта на 2013 г. Банката на Гърция не е взела предвид придобиванията, извършени от гръцките банки, за да коригира, било то в посока нагоре или надолу, техните капиталови нужди. Този фактор допълнително показва, че мерки B1, B2 и B3 са били мерки за помощ, свързани с периметъра на Банката във вида му към 31 март 2012 г.
(228)
Отпуснатата помощ на Банката възлиза на сбора от първата и втората мостова рекапитализация (мерки В1 и В2) и поетия ангажимент на HFSF (мярка В3), т.е. 7 335 млн. евро или 21,5 % от рисково претеглените активи на Банката към 31 март 2012 г.
(229)
Изплатената помощ на Банката възлиза на сбора от първата и втората мостова рекапитализация (мерки В1 и В2), а именно 6 253 млн. евро или 18,4 % от рисково претеглените активи на Банката към 31 март 2012 г.
(230)
Тъй като Банката е успяла да привлече частен капитал, размерът на сумата, влята окончателно от HFSF в Банката под формата на обикновени акции, е възлязъл на 5 891 млн. евро, което представлява 17,3 % от рисково претеглените активи на Банката към 31 март 2012 г.
7.1.4. Заключение относно наличието и общия размер на получената помощ от Банката
(231)
Мерки A, B1, B2, B3, B4, L1 and L2 представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Тези мерки са обобщени в таблица 11.
Таблица 11
Преглед на общия размер на помощта, получена от Банката
Реф.
Мярка
Вид на мярката
Размер на помощта
Помощ/Рисково претеглени активи
A
Привилегировани акции
Капиталова подкрепа
750 млн. евро
2,1 %
B1
B2
B3
Първа мостова рекапитализация
Втора мостова рекапитализация
Писмо за поемане на ангажимент
Капиталова подкрепа
4 700 млн. евро
1 553 млн. евро
1 082 млн. евро
13,8 %
4,5 %
3,2 %
Общ размер на капиталовата помощ, отпусната на Банката A + B1 + B2 + B3
8 085 млн. евро
23,7 %
Общ размер на капиталовата помощ, отпусната на Банката A + B1 + B2
7 003 млн. евро
21,6 %
B4
Рекапитализация
Капиталова подкрепа
5 891 млн. евро
17,3 %
Общ размер на капиталовата помощ, изплатена на Банката, минус помощта, върната в рамките на 6 месеца
6 641 млн. евро
19,4 %
Реф.
Мярка
Вид на мярката
Номинален размер на помощта
L1
Подпомагане за осигуряване на ликвидност
Гаранция
Облигационен заем
Гаранции: 9,9 млрд. евро
Облигационни заеми: 1,3 млрд. евро
L2
Гарантирана от държавата СПОЛ
Финансиране и гаранция
31,4 млрд. евро
Общ размер на помощта за осигуряване на ликвидност, предоставена на Банката
42,6 млрд. евро
7.2. ПРАВНО ОСНОВАНИЕ НА ОЦЕНКАТА НА СЪВМЕСТИМОСТТА
(232)
Както е посочено в съображение 183, правното основание за оценката на мерките за помощ следва да бъде член 107, параграф 3, буква б) от Договора (98).
(233)
По време на финансовата криза Комисията разработи критерии за съвместимост за различните видове мерки за помощ. Принципите за оценка на мерките за помощ бяха посочени за пръв път в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(234)
Насоки относно мерките за рекапитализация са дадени в Съобщението относно рекапитализацията и в Съобщението относно удължаването от 2011 г.
(235)
В Съобщението относно преструктурирането е определен възприетият от Комисията подход по отношение на оценката на планове за преструктуриране, по-специално необходимостта да се възвърне жизнеспособността, да се гарантира надлежното участие на получателя на помощта и да се ограничат нарушенията на конкуренцията.
(236)
Тази рамка беше допълнена от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., като се прилага за мерки за помощ, за които е изпратено уведомление или които са предоставени без предварително одобрение от Комисията след 31 юли 2013 г.
7.2.1. Правно основание на оценката на съвместимостта на подпомагането за осигуряване на ликвидност на Банката (мярка L1)
(237)
Подпомагането за осигуряване на ликвидност, което вече е било получено от Банката, е било одобрено окончателно чрез поредица от решения за разрешаване на мерките по схемата за подпомагане на гръцките банки и измененията и удълженията на тази схема (99). Всяка бъдещо подпомагане за осигуряване на ликвидност за Банката ще трябва да бъде предоставено по надлежно одобрена от Комисията схема. Комисията ще трябва да даде разрешение по отношение на условията на въпросното подпомагане преди предоставянето му и следователно не е необходимо тези условия да се оценяват по-нататък в настоящото решение.
7.2.2. Правно основание на оценката на съвместимостта на привилегированите акции (мярка A)
(238)
Предоставената през 2009 г. рекапитализация под формата на привилегировани акции (мярка A) е била осигурена по мярката за рекапитализация в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки, одобрена през 2008 г. по силата на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. Следователно не е необходимо да ѝ се прави нова оценка по Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и тя трябва да бъде оценена единствено в съответствие със Съобщението относно преструктурирането.
7.2.3. Правно основание на оценката на съвместимостта на гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2)
(239)
Съвместимостта на гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2) първо следва да бъде оценена въз основа на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно удължаването от 2011 г. Всяка гарантирана от държавата СПОЛ, предоставена без предварително одобрение от Комисията след 31 юли 2013 г., попада в приложното поле на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
7.2.4. Правно основание на оценката на съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4)
(240)
Съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4), по-специално по отношение на възнаграждението, първо следва да бъде оценена в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г. В решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията изрази съмнения относно съвместимостта на мярка B1 със споменатите съобщения. Тъй като тези мерки са били осъществени преди 1 август 2013 г., те не попадат в приложното поле на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. Съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) следва да бъде оценена така също в съответствие със Съобщението относно преструктурирането.
7.3. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЯРКА L2 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2008 г., СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯТА И СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО УДЪЛЖАВАНЕТО ОТ 2011 г.
(241)
Помощта е съвместима с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост: целесъобразност, необходимост и пропорционалност.
(242)
Тъй като гръцките банки не са имали достъп до пазарите на едро и са станали изцяло зависими от финансирането от централната банка, както е посочено в съображение (37), и тъй като Банката не е могла да заеме достатъчно средства посредством стандартни операции за рефинансиране, Банката е разчитала на гарантирана от държавата СПОЛ, за да получи достатъчна ликвидност, което да я предпази от неизпълнение. Комисията счита, че мярка L2 представлява целесъобразен механизъм за преодоляване на сериозните затруднения, които биха били причинени от неизпълнението на Банката.
(243)
Тъй като гарантираната от държавата СПОЛ води до относително високи разходи за финансиране за Банката, тя има достатъчен стимул да избягва да разчита на този източник на финансиране за развитието на своите дейности. Банката е трябвало да плаща лихва, по-висока с […] базисни пункта, отколкото по стандартните операции за рефинансиране от Евросистемата. Освен това Банката е трябвало да плати на държавата гаранционна такса в размер на […] базисни пункта. В резултат на това общите разходи за гарантираната от държавата СПОЛ за Банката са много по-високи от нормалните разходи за рефинансиране от ЕЦБ. По-специално, разликата между първите и вторите е по-голяма от гаранционната такса, която се изисква в съответствие със Съобщението относно удължаването от 2011 г. Това означава, че общото възнаграждение, което се изисква от държавата, може да се счита за достатъчно. Що се отнася до размера на гарантираната от държавата СПОЛ, той редовно се преразглежда от Банката на Гърция и от ЕЦБ въз основа на действителните нужди на Банката. Те следят отблизо използването на СПОЛ, за да гарантират ограничаването ѝ до необходимия минимум. Следователно мярка L2 не осигурява на Банката прекомерно голяма ликвидност, която би могла да се използва за финансиране на дейности, нарушаващи конкуренцията. Помощта по тази мярка е ограничена до минималния необходим размер.
(244)
Подобно наблюдение отблизо на използването на гарантираната от държавата СПОЛ и редовната проверка дали използването ѝ е ограничено до минимум гарантират също така, че ликвидността е пропорционална и не води до ненужно нарушаване на конкуренцията. Комисията отбелязва също, че Гърция е поела ангажимент Банката да изпълни план за преструктуриране, с който да се намали зависимостта ѝ от финансиране от централната банка, и да спазва ограниченията по отношение на дейността, анализирани в раздел 7.6. Тези фактори гарантират, че зависимостта от подпомагане за осигуряване на ликвидност ще приключи възможно най-скоро и че тази помощ е пропорционална.
(245)
Следователно мярка L2 съответства на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и на Съобщението относно удължаването от 2011 г. Тъй като със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. не са въведени допълнителни изисквания по отношение на гаранциите, мярка L2 отговаря също така на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
7.4. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЕРКИ B1, B2, B3 И B4 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2008 г., СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯТА, СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО УДЪЛЖАВАНЕТО ОТ 2011 г. И СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2013 г.
(246)
Както е посочено в съображение 241 и в съответствие с точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., помощта е съвместима с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост (100): целесъобразност, необходимост и пропорционалност.
(247)
В Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г. са определени допълнителни насоки относно равнището на изискваното възнаграждение за вливания на капитал от държавата.
7.4.1. Целесъобразност на мерките
(248)
Комисията счита, че рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) са целесъобразни, защото позволяват на Банката да спази капиталовите изисквания. Без рекапитализациите от HFSF Банката нямаше да може да продължи да осъществява своите дейности и би загубила достъп до операциите за рефинансиране на ЕЦБ.
(249)
В това отношение в решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията отбеляза, че Банката е една от най-големите банкови институции в Гърция както от гледна точка на отпускането на кредити, така и на приемането на депозити. В това си качество Банката е от системно значение за Гърция. Следователно неизпълнението на Банката би създало сериозни затруднения в гръцката икономика. Предвид преобладаващите по това време обстоятелства, финансовите институции в Гърция са имали затруднения в достъпа до финансиране. Липсата на финансиране е ограничила тяхната възможност да предоставят кредити на гръцката икономика. В този контекст затрудненията на икономиката биха били допълнително влошени от неизпълнението на Банката. Освен това, мерки B1, B2, B3 и B4 са били наложени в значителна степен поради програмата за PSI - едно крайно извънредно и непредвидимо обстоятелство - а не в резултат на погрешно управление или прекомерно поемане на рискове от Банката. Следователно мерките са насочени главно към справянето с последиците от програмата за PSI и допринасят за запазване на финансовата стабилност в Гърция.
(250)
В решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията изрази съмнения относно това дали незабавно са били предприети всички възможни мерки, за да се избегне вероятността в бъдеще Банката отново да има нужда от помощ. Както е посочено в съображения 140 и 141 от настоящото решение, Гърция е поела ангажимент да осъществи редица действия, свързани с корпоративното управление и търговските дейности на Банката. Както е описано в съображения 115, 116 и 117, Банката е преструктурирала също дейността си в значителна степен, като е намалила много от разходите си. Следователно съмненията на Комисията бяха разсеяни.
(251)
В решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията изрази съмнения също така дали са били предвидени достатъчни предпазни мерки, в случай че Банката попадне под контрола на държавата или в случай че частните акционери запазят контрола си, като същевременно по-голямата част от акциите са собственост на държавата. Описаните в съображения 140 и 141 от настоящото решение поети задължения гарантират, че кредитните дейности на Банката ще се осъществяват на търговска основа и ежедневната ѝ дейност ще бъде предпазена от държавна намеса. Договорената между HFSF и Банката рамка на взаимоотношенията също гарантира защита на интересите на държавата като основен акционер от прекомерно поемане на рискове от страна на ръководството на Банката.
(252)
Следователно мерки B1, B2, B3 и B4 гарантират запазването на финансовата стабилност в Гърция. Предприети са били важни действия, за да бъдат сведени до минимум бъдещите загуби и за да се гарантира, че дейностите на Банката няма да бъдат застрашени вследствие на неудачно управление. Въз основа на това Комисията определя, че мерки B1, B2, B3 и B4 са целесъобразни.
7.4.2. Необходимост - ограничаване на помощта до минимум
(253)
В съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., от гледна точка на своя размер и форма мярката за помощ трябва да е необходима за постигането на своята цел. Това означава, че вливането на капитал трябва да бъде в минималния необходим размер за постигането на целта.
(254)
Размерът на капиталовата подкрепа е бил изчислен от Банката на Гърция в рамките на стрес теста от 2012 г., за да се гарантира, че съотношението на базовия капитал от първи ред на Банката ще остане над определено равнище през периода 2012-2014 г., което е отразено в таблица 3. Ето защо с мерки В1, В2, В3 и В4 на Банката не се осигурява прекомерно голям капитал. Както е обяснено в съображение 250, били са предприети действия за намаляване на риска Банката да има нужда от допълнителна помощ в бъдеще.
(255)
Що се отнася до възнаграждението за първата и втората мостова рекапитализация (мерки B1 и B2), Комисията напомня, че то е било предоставено съответно през месец май 2012 г. и през месец декември 2012 г. и е било осъществено чрез непарични вноски под формата на дългови ценни книжа на EFSF. От датата на изплащането на тези дългови ценни книжа на EFSF до датата на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. HFSF е получил като възнаграждение начислената лихва по дълговите ценни книжа на EFSF плюс такса от 1 % (101). Както е подчертано в решението за откриване по отношение на Piraeus, това възнаграждение е по-ниско от диапазона 7 % - 9 %, посочен в Съобщението относно рекапитализацията. Периодът с ниско възнаграждение обаче е бил ограничен до една година за мярка B1 и пет месеца за мярка B2 (т.е. до преобразуването на мостовата рекапитализация в стандартна рекапитализация в обикновени акции, а именно мярка B4). Макар че първата и втората мостова рекапитализация не са довели до намаляване на дяловото участие на съществуващите акционери, рекапитализацията от пролетта на 2013 г., която се е изразявала в частично преобразуване на първата и втората мостова рекапитализация, сериозно е намалила дяловото участие на въпросните акционери, тъй като делът им в собствения капитал на Банката е спаднал до 2,3 %. Това е сложило край на необичайната ситуация, настъпила от датата на първата мостова рекапитализация. Следователно изразените в решението за откриване по отношение на Piraeus съмнения са разсеяни.
(256)
Второ, предвид необичайния източник на затрудненията на Банката, където загубите са следствие главно от опрощаване на дългове в полза на държавата (програмата за PSI и обратното изкупуване на дългове, което осигурява значително предимство за държавата, т.е намаляване на дълговете) и от последиците от продължителната рецесия на националната икономика, Комисията може да приеме подобно временно отклонение от стандартните изисквания за възнаграждение, определени в Съобщението относно рекапитализацията (102).
(257)
По отношение на мярка В3, тя е представлявала ангажимент за предоставянето на капитал в рамките на бъдещо увеличение на капитала. Този ангажимент, поет през декември 2012 г., е могъл да бъде изпълнен при действително капиталово вливане през май-юни 2013 г., едва пет месеца по-късно, когато Банката е увеличила капитала си. Тъй като Банката е привлякла частни инвеститори, не се е наложило HFSF да влее капитала, за който е бил поел ангажимент. Предвид краткия период, през който е съществувал ангажиментът за предоставяне на капитал, и поради причините, изложени в съображение 256, фактът, че за този ангажимент не е платено възнаграждение, е приемлив.
(258)
Що се отнася до мярка B4, в съответствие с точка 8 от Съобщението относно удължаването от 2011 г., вливанията на капитал следва да се впишат при достатъчна отстъпка от цената на акция (след корекция по отношение на „ефекта на разреждане“), за да се даде разумна гаранция за подходящо възнаграждение за държавата. Въпреки че в рамките на мярка В4 не е била предвидена значителна отстъпка от цената на акция, коригирана по отношение на ефекта на разреждане, всъщност не е било възможно да се постигне значителна отстъпка от теоретичната цена на минали права (103). Преди рекапитализацията от пролетта на 2013 г. пазарната капитализация на Банката е била едва няколко стотин милиона евро. При такива обстоятелства възниква въпросът дали съществуващите акционери е трябвало да бъдат напълно отстранени. Комисията отбелязва, че емисионната цена е била определена с 50 % отстъпка от средната пазарна цена през петдесетте дни, предшестващи определянето на емисионната цена. Комисията отбелязва също така, че е било налице значително намаляване на дяловото участие на старите акционери, тъй като след рекапитализацията от пролетта на 2013 г. те са притежавали едва 2,3 % дялово участие в Банката. Следователно, прилагането на допълнителна отстъпка от пазарната цена би оказало слабо въздействие върху възнаграждението на HFSF. С оглед на специфичната ситуация на гръцките банки, обяснена в съображение 256, и предвид факта, че необходимостта от помощ произтича в голяма степен от опрощаването на дългове в полза на държавата, Комисията счита, че емисионната цена на акциите, записани от държавата, е била достатъчно ниска.
(259)
HFSF също така е емитирал гаранции и е предоставил по една гаранция за всяка нова акция, записана от частен инвеститор, участвал в рекапитализацията от пролетта на 2013 г. HFSF епредоставил тези гаранции безвъзмездно. Както бе обяснено в съображение 106, във всяка гаранция е заложено правото на закупуване на 4,48 акции от HFSF през определени периоди от време по цени на упражняване. Цената на упражняване е равна на цената на записване от HFSF, увеличена с годишен и кумулативен марж (4 % за първата година, 5 % за втората година, 6 % за третата година, 7 % за четвъртата година и 8 % на годишна основа за останалите шест месеца). Таванът на полученото от HFSF възнаграждение за притежаваните от него акции де факто е бил на тези равнища. Това възнаграждение е по-ниско от диапазона 7 % - 9 %, посочен в Съобщението относно рекапитализацията. Тъй като обаче тези гаранции са били решаващ фактор за успеха на емисията на права и на емисията за частни инвестиции, направени от Банката в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г., Комисията счита, че тези гаранции са позволили на Банката да намали размера на помощта с 1 444 млн. евро. Действително, поради ниския коефициент на капиталова адекватност на Банката преди рекапитализацията и високата несигурност, която преобладава към този момент, наличните тогава симулации са показали, че без гаранциите частните инвеститори е нямало да постигнат достатъчна възвращаемост и е нямало да участват. Поради причините, обяснени в съображения 249 и 256, тъй като HFSF е щял да получи минимално положително възнаграждение при евентуално упражняване на гаранциите и понеже целта на МИФП е била да се привлекат някои частни инвеститори, за да бъде запазено частното управление в някои банки и да се избегнат ситуациите, в които целият банков сектор се контролира от HFSF, Комисията може да приеме това отклонение от стандартните изисквания за възнаграждение, определени в Съобщението относно рекапитализацията. Това приемане се основава и на факта, че в изменения през март 2014 г. закон за HFSF не е предвидена никаква корекция на гаранциите в случай на непреференциално увеличение на акционерния капитал и че в случай на емисия на права може да се коригира единствено цената на упражняване на гаранциите и корекцията е възможна единствено впоследствие и само до сумата на постъпленията, реализирани от продажбата на права на предпочтително изкупуване на HFSF. Нещо повече, ангажиментът, поет от Гърция, да потърси одобрението на Комисията, преди каквото и да било обратно изкупуване на гаранциите, емитирани от HFSF, ще позволи на Комисията да направи необходимото евентуалното бъдещо обратно изкупуване да не намали допълнително възнаграждението на HFSF и да увеличи възнаграждението на притежателите на гаранциите.
(260)
Колкото до факта, че акциите на HFSF са без право на глас, Комисията припомня, че необходимостта от помощ не произтича главно от поемането на прекомерни рискове. Освен това МИФП е имал за цел да бъде запазено частното управление в някои банки. Нещо повече, рамката на взаимоотношенията и автоматичното повторно въвеждане на правата на гласуване в случай на неизпълнение на плана за преструктуриране са предпазна мярка срещу бъдещо поемане на прекомерни рискове от страна на частните управители. Накрая, PSI и обратното изкупуване от декември 2012 г. са един вид възнаграждение за държавата, тъй като нейният дълг към Банката е намалял с няколко милиарда евро. Поради всички тези причини Комисията може да приеме, че HFSF получава акции без право на глас. Ето защо заключението на Комисията е, че мярка В4 е била необходима.
(261)
В заключение мерки B1, B2, B3 и B4 са необходими като помощ за оздравяване от гледна точка както на техния размер, така и на тяхната форма.
7.4.3. Пропорционалност - мерки за ограничаване на разпространението на отрицателните последици
(262)
Банката е получила държавна помощ в много голям размер. Поради това тази ситуация може да доведе до сериозни нарушения на конкуренцията. Гръцките органи обаче са поели задължение да осъществят редица мерки, целящи намаляването на разпространението на отрицателните последици. По-специално, поето е задължение да продължи осъществяването на дейностите на Банката на търговска база, както е обяснено в съображения 136 и 137. Гърция се е ангажирала също със забрана на придобиванията и с редица намаления на задълженията, както е описано в съображения 138, 139 и 143. Ограниченията на нарушенията на конкуренцията ще бъдат оценени допълнително в раздел 7.6.
(263)
В Банката е било назначено контролиращо доверено лице, което да следи за правилното изпълнение на поетите задължения във връзка с корпоративното управление и търговските дейности. С това ще се избегнат каквито и да било вредни промени в търговската практика на Банката и ще бъде намалено потенциалното разпространение на отрицателните последици.
(264)
Накрая, на 25 юни 2014 г. на Комисията беше представен нов всеобхватен план за преструктуриране. Този план за преструктуриране ще бъде оценен в раздел 7.6.
(265)
В заключение може да се посочи, че изразените в решението за откриване по отношение на Piraeus съмнения са разсеяни. Мерки B1, B2, B3 и B4 са пропорционални с оглед на точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
7.4.4. Заключение относно съответствието на рекапитализациите от HFSF със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г.
(266)
Във връзка с посоченото по-горе заключението на Комисията е, че рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) са целесъобразни, необходими и пропорционални предвид точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г.. Следователно мерки B1, B2, B3 и B4 съответстват на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г.
7.5. СЪОТВЕТСТВИЕ НА ПРИДОБИВАНИЯТА НА ПРЕХВЪРЛЕНИТЕ ДЕЙНОСТИ НА ATE, GENIKI, ПРЕХВЪРЛЕНИТЕ КИПЪРСКИ ДЕЙНОСТИ И MBG СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО
(267)
В точка 23 от Съобщението относно преструктурирането е обяснено, че придобиванията на предприятия от подпомогнати банки не могат да бъдат финансирани чрез държавна помощ, освен ако това е от основно значение за възстановяването на жизнеспособността на предприятието. Освен това, в точки 40 и 41 от Съобщението относно преструктурирането се посочва, че банките не следва да използват държавна помощ за придобиване на конкурентни дружества, освен ако придобиването е част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност или за осигуряване на ефективна конкуренция. В допълнение, придобиванията могат да застрашат или да усложнят възстановяването на жизнеспособността. Следователно Комисията трябва да прецени дали извършените от Банката придобивания могат да бъдат определени за съответстващи на Съобщението относно преструктурирането.
7.5.1. Съответствие на придобиването на прехвърлените дейности на ATE със Съобщението относно преструктурирането
7.5.1.1. Въздействие на придобиването на прехвърлените дейности на ATE върху жизнеспособността на Банката в дългосрочен план
(268)
Придобиването на прехвърлените дейности на ATE донесе на Банката голяма съвкупност от депозити и много по-малко количество нетни кредити (104). Следователно то допринесе за значителното намаляване на извънредно високото съотношение на кредитите към депозитите в Банката.
(269)
Освен това, придобиването даде възможност за значителни синергии, например по отношение на разходите - чрез намаляване на клоновете, на служителите и чрез интегриране на ИТ, по отношение на финансирането и по отношение на приходите.
(270)
Ето защо се счита, че придобиването е оказало много благотворно въздействие за възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
7.5.1.2. Въздействие на придобиването на прехвърлените дейности на ATE върху размера на помощта, от която е имала нужда Банката
(271)
В съответствие с точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не следва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на Банката.
(272)
Заплатената от Банката сума за придобиването на прехвърлените дейности на АТЕ беше определена на 0,6 % от стойността на прехвърлените депозити и възлизаше приблизително на 95 млн. евро. Тази сума се равняваше на 0,02 % от общите активи на Банката към момента на придобиването. Следователно тази сума може да се счита за малка, но не за незначителна.
(273)
Придобиването на прехвърлените дейности на ATE подобри драстично силно затруднената позиция на ликвидност на Банката и я направи много по-жизненоспособна. Комисията припомня, че […]. Следователно може да се приеме, че придобиването с ниската заплатена за него цена е от съществено значение за възстановяването на дългосрочната жизнеспособност на Банката и попада в рамките на изключението по точка 23 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.1.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиването на прехвърлените дейности на ATE
(274)
В съответствие с точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането държавната помощ не следва да бъде използвана в ущърб на неподпомогнати дружества, и по-специално за придобиването на конкурентни дружества. В точка 41 от Съобщението относно преструктурирането е посочено също, че придобиванията могат да бъдат разрешени, когато са част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност или за осигуряване на ефективна конкуренция. При такива обстоятелства процесът на придобиване следва да бъде справедлив и придобиването да гарантира условия на ефективна конкуренция на съответния пазар.
(275)
ATE не беше счетена за жизнеспособна сама по себе си от Банката на Гърция при направения от последната преглед на жизнеспособността на всички гръцки банки в началото на 2012 г. Освен това, Банката на Гърция анализира различни алтернативи за ATE (например ликвидация) и стигна до заключението, че продажбата на прехвърлените дейности на ATE е най-благоприятният вариант, тъй като ще ограничи риска от изпълнението и ще намали до минимум разходите за Гърция. Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(276)
Освен това, нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил оферта за придобиването на прехвърлените дейности на ATE.
(277)
Накрая, тъй като придобиването на прехвърлените дейности на ATE е било разрешено от Гръцкия орган за защита на конкуренцията (105), може да се приеме, че резултатът от процеса на продажба не застрашава ефективната конкуренция в Гърция.
(278)
Ето защо придобиването на прехвърлените дейности на ATE е в съответствие с раздел 4 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.1.4. Заключение относно придобиването на прехвърлените дейности на ATE
(279)
Заключението е, че с оглед на уникалната по рода си ситуация на гръцките банки и специфичните особености, свързани с придобиването на прехвърлените дейности на ATE, въпросното придобиване е в съответствие с изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.5.2. Съответствие на придобиването на Geniki със Съобщението относно преструктурирането
7.5.2.1. Въздействие на придобиването на Geniki върху жизнеспособността на Банката в дългосрочен план
(280)
От гледна точка на доходността на дейността, придобиването на Geniki ще подобри възвръщането на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план. Според анализа, представен от Банката към момента на това придобиване, сливането на две банки в рамките на един и същи географски пазар ще създаде синергии, например по отношение на спестяването на разходи чрез намаляване на служителите и затваряне на клонове. Банката ще придобие клиентите и вложителите на Geniki и следователно значително ще намали разходите за своята издръжка.
(281)
От гледна точка на позицията на ликвидност, както е посочено в съображение 65, Geniki е имала повече депозити, отколкото нетни кредити. Следователно придобиването е увеличило ликвидността на Банката и е спомогнало за намаляването на съотношението на кредитите към депозитите. Освен това, Geniki е била адекватно капитализирана, преди да бъде придобита от Банката. Ето защо, няма вероятност придобиването да генерира каквито и да било бъдещи капиталови нужди за Банката.
(282)
Поради това се счита, че придобиването е оказало положително въздействие за възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
7.5.2.2. Въздействие на придобиването на Geniki върху размера на помощта, от която е имала нужда Банката
(283)
В съответствие с точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не следва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на Банката. В този случай, макар че придобиването е оказало положително въздействие върху жизнеспособността на банката, то не е от съществено значение за нейната жизнеспособност по смисъла на точка 23 от Съобщението относно преструктурирането.
(284)
Банката обаче е платила само 1 млн. евро за закупуването на Geniki, което се счита за много малка сума. Освен това, Geniki е била адекватно капитализирана и, като условие за сключване на сделката, Société Générale е вляла значителен капитал в Банката (106).
(285)
Комисията стига до заключение, че с оглед на особеностите на сделката (придобиване на много ниска цена на напълно капитализирана банка и вливане на капитал от страна на продавача в Банката) придобиването не генерира допълнителна капиталова нужда за Банката и поради това придобиването на Geniki по изключение не противоречи на принципа, че помощта следва да бъде ограничена до необходимия минимум.
7.5.2.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиването на Geniki
(286)
Както е посочено в съображение 274, в съответствие с точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането, държавната помощ не следва да бъде използвана в ущърб на неподпомогнати дружества, и по-специално за придобиването на конкурентни дружества, освен при специфични обстоятелства.
(287)
Geniki не беше счетена за жизнеспособна сама по себе си от Банката на Гърция при направения от последната преглед на жизнеспособността на всички гръцки банки в началото на 2012 г. Geniki носеше големи загуби на Société Générale, която по тази причина поиска да я продаде или евентуално да я остави да фалира, в случай че не може да се осъществи продажба. Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(288)
Освен това, нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил валидна оферта за придобиването на Geniki. Следователно Банката не е изместила никой участник в търга, който не получава подкрепа.
(289)
В допълнение, тъй като въпросното придобиване е било разрешено от Гръцкия орган за защита на конкуренцията (107), може да се приеме, че резултатът от процеса на продажба не застрашава ефективната конкуренция в Гърция.
(290)
Накрая, покупната цена е била много ниска. Следователно не може да се счита, че Банката е получила държавна помощ за финансиране на придобиването. С оглед на тези елементи може да се направи заключение, че придобиването на Geniki попада в рамките на изключението по точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.2.4. Заключение относно придобиването на Geniki
(291)
Заключението е, че с оглед на уникалната по рода си ситуация на гръцките банки и специфичните особености, свързани с придобиването на Geniki, въпросното придобиване е в съответствие с изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.5.3. Съответствие на придобиването на прехвърлените кипърски дейности със Съобщението относно преструктурирането
7.5.3.1. Въздействие на придобиването на прехвърлените кипърски дейности върху жизнеспособността на Банката в дългосрочен план
(292)
Придобиването на прехвърлените кипърски дейности повишава жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
(293)
Според анализа, представен от Банката към момента на придобиването, сделката ще доведе до значителни синергии, например по отношение на разходите, чрез спестявания по линия на административните процедури и служителите и значително подобрение на разходите за депозити. След придобиването Банката е интегрирала напълно гръцките дейности на трите кипърски банки, променила е търговското наименование на всички клонове на въпросните три банки и е осъществила добър напредък в оптимизирането на мрежата.
(294)
Провизиите по кредитните портфейли на гръцките дейности на трите кипърски банки бяха в голям размер. Действително Банката придоби тези кредити на цена, по-ниска от номиналната им стойност: покупната цена беше занижена, за да бъдат отразени бъдещите загуби, изчислени от PIMCO в рамките на стрес тест. По този начин рискът от загуби по кредити, надвишаващи вече заложените в ниската покупна цена, е ограничен.
(295)
Банката придоби и голяма съвкупност от депозити - почти толкова голяма, колкото придобитите нетни кредити. Следователно тя е укрепила позицията си на ликвидност.
(296)
Поради това придобиването е оказало положително въздействие за възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
7.5.3.2. Въздействие на придобиването на прехвърлените кипърски дейности върху размера на помощта, от която е имала нужда Банката
(297)
В съответствие с точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не следва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на Банката.
(298)
Съгласно анализа в раздел 7.3 помощта е била необходима за покриването на капиталовите нужди на купувача на прехвърлените кипърски дейности, тъй като тяхното придобиване би допринесло за поддържането на финансовата стабилност в Гърция. Крайната изплатена от Банката цена за придобиването на прехвърлените кипърски дейности е била много по-ниска от балансовата стойност на придобития портфейл. Тя е била по-ниска дори от стойността на кредитите след коригирането на последната в посока надолу, за да бъдат отразени бъдещите загуби по кредитите, изчислени от PIMCO в рамките на стрес тест. Следователно цената на придобиването би могла да се приеме за отрицателна. Това заключение се подкрепя и от факта, че при придобиването на прехвърлените кипърски дейности Банката е добавила в баланса си голяма сума по перо „отрицателна репутация“, което е довело до увеличаване на капитала ѝ.
(299)
Обаче ако въпреки това се приеме, че Банката е платила положителна цена, Комисията отбелязва, че като предварително условие за осъществяване на придобиването HFSF е поела задължение към купувача да влее стойността, съответстваща на покупната цена, в капитала. HFSF е изпълнила това задължение в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. Това вливане на капитал представлява помощ за прехвърлените кипърски дейности, а не за Банката, както е обяснено в раздел 6.2.1. Поради това придобиването не е създало нужда от допълнителна държавна помощ за Банката.
(300)
Заключението е, че предвид необичайните условия (ниска покупна цена и поето от HFSF задължение за вливане на покупната цена в капитала с цел увеличаването му) придобиването на прехвърлените кипърски дейности по изключение не противоречи на принципа, че помощта следва да е ограничена до необходимия минимум.
7.5.3.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиването на прехвърлените кипърски дейности
(301)
Както е посочено в съображение 274, в съответствие с точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането, държавната помощ не следва да бъде използвана в ущърб на неподпомогнати дружества, и по-специално за придобиването на конкурентни дружества, освен при специфични обстоятелства.
(302)
Продажбата на гръцките дейности на кипърските банки е имала за цел да се запази стабилността на гръцката банкова система и да се гарантира, че кипърските банки ще могат да продадат тези дейности, преди те да загубят каквато и да било част от стойността си. Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(303)
Освен това, нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил валидна оферта за придобиването на трите кипърски банки. Процесът на продажба е бил открит, прозрачен и недискриминационен.
(304)
Накрая, тъй като въпросното придобиване е било разрешено от Гръцкия орган за защита на конкуренцията (108), може да се приеме, че резултатът от процеса на продажба не застрашава ефективната конкуренция в Гърция.
(305)
С оглед на тези елементи може да се направи заключението, че придобиването на прехвърлените кипърски дейности попада в рамките на изключението по точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.3.4. Заключение относно придобиването на прехвърлените кипърски дейности
(306)
В заключение се счита, че с оглед на уникалната по рода си ситуация на гръцките банки и специфичните особености, свързани с придобиването на прехвърлените кипърски дейности, въпросното придобиване е съвместимо с изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.5.4. Съответствие на придобиването на MBG със Съобщението относно преструктурирането
7.5.4.1. Въздействие на придобиването на MBG върху жизнеспособността на Банката в дългосрочен план
(307)
Придобиването на напълно рекапитализираната MBG повишава жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
(308)
Според анализа, представен от Банката към момента на придобиването, сделката ще доведе до значителни синергии, например по отношение на разходите - чрез намаляване на клоновете, служителите и на разходите по депозитите, както и по отношение на приходите. Междувременно Банката напълно интегрира MBG.
(309)
Освен това, тъй като MBG е била адекватно капитализирана, преди да бъде придобита от Банката и тъй като Банката е заплатила покупна цена от 1 млн. евро, няма вероятност придобиването да генерира каквито и да било бъдещи капиталови нужди за Банката. Наред с това, купувачът е поел задължение, като част от сделката, да влее в Банката капитал на стойност 400 млн. евро. Това задължение е било изпълнено в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г., по време на която BCP е вляла в Банката 400 млн. евро.
(310)
В заключение се счита, че придобиването е оказало положително въздействие за възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план и че покупната цена за MBG е била достатъчно ниска, за да не попречи на това помощта да бъде ограничена до необходимия минимум.
7.5.4.2. Въздействие на придобиването на MBG върху размера на помощта, от която е имала нужда Банката
(311)
В съответствие с точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не следва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на Банката. В този случай, макар че придобиването е оказало положително въздействие върху жизнеспособността на банката, то не е от съществено значение за нейната жизнеспособност по смисъла на точка 23 от Съобщението относно преструктурирането.
(312)
Банката обаче е платила само 1 млн. евро за закупуването на MBG, което се счита за много малка сума. Освен това, MBG е била адекватно капитализирана от BCP и, като условие за сключване на сделката, BCP е вляла в Банката капитал в размер на 400 млн. евро (109).
(313)
В заключение се счита, че с оглед на особеностите на сделката (придобиване на много ниска цена на напълно капитализирана банка и вливане на капитал от страна на продавача в Банката) придобиването на MBG не генерира допълнителни капиталови нужди за Банката и поради това то по изключение не противоречи на изискването, че помощта следва да бъде ограничена до минимум.
7.5.4.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиването на MBG
(314)
Както е посочено в съображение 274, в съответствие с точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането, държавната помощ не следва да бъде използвана в ущърб на неподпомогнати дружества, и по-специално за придобиването на конкурентни дружества, освен при специфични обстоятелства.
(315)
MBG не беше счетена за жизнеспособна сама по себе си от Банката на Гърция при направения от последната преглед на жизнеспособността на всички гръцки банки в началото на 2012 г. MBG е носела големи загуби на BCP, която по тази причина е поискала да я продаде или евентуално да я остави да фалира, в случай че не може да се осъществи продажба. Продажбата на MBG е била освен това част от плана за преструктуриране на BCP (110). Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(316)
Освен това, нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил валидна оферта за придобиването на MBG.
(317)
С оглед на тези елементи може да се заключи, че придобиването на MBG попада в рамките на изключението по точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.4.4. Заключение относно придобиването на MBG
(318)
В заключение се счита, че с оглед на уникалната по рода си ситуация на гръцките банки и специфичните особености, свързани с придобиването на MBG, въпросното придобиване е съвместимо с изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.6. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЕРКИТЕ A, B1, B2, B3 И B4 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО
7.6.1. Източници на затруднения и последици във връзка с оценката според Съобщението относно преструктурирането
(319)
Както е посочено в раздели 2.1.1 и 2.1.2, затрудненията, пред които е изправена Банката, са следствие главно от кризата с гръцкия държавен дълг и дълбоката рецесия в Гърция и Южна Европа. Що се отнася до първия фактор, гръцкото правителство е изгубило достъп до финансовите пазари и в крайна сметка е трябвало да договори споразумение със своите вътрешни и международни кредитори (програма за PSI), което е довело до процентното намаление на вземанията от държавата с 53,3 %. Освен това, 31,5 % от вземанията са били обменени за нови гръцки държавни облигации с по-ниски лихвени проценти и по-продължителен срок на падежа. Държавата е изкупила обратно тези нови гръцки държавни облигации от гръцките банки през декември 2012 г. на цена между 30,2 % и 40,1 % от тяхната номинална стойност, което е довело до реализирането на допълнителна загуба за гръцките банки. Освен въздействието върху нейната капиталова позиция, оказано от програмата за PSI и обратното изкупуване на дълга, Банката е претърпяла също така значителен отлив на депозити между 2010 г. и средата на 2012 г. поради риска, че Гърция може да излезе от еврозоната вследствие на неустойчивия си публичен дълг и икономическата рецесия.
(320)
Предоставената на Банката помощ, т.е. сумата по мерки B1, B2, B3 и B4 или 7 335 млн. евро, надвишава стойността на загубите, записани вследствие на програмата за PSI (5 911 млн. евро).
(321)
Голяма част от капиталовите нужди произтичат от стандартната експозиция на финансова институция по отношение на държавния риск на собствената ѝ държава. Този факт е отбелязан също в съображения 63 и 74 от решението за откриване по отношение на Piraeus. В резултат на това не е имало толкова голяма нужда Банката да разглежда въпроси, свързани с моралния риск, в своя план за преструктуриране, колкото при други подпомагани финансови институции, които са поемали прекомерно големи рискове. Тъй като мерките за помощ не са толкова нарушаващи, предприетите мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията следва съответно да бъдат смекчени по пропорционален начин. Тъй като програмата за PSI и обратното изкупуване на дълга представляват опрощаване на дългове в полза на държавата, възнаграждението на държавата за рекапитализирането на банките може да е по-ниско. Комисията отбелязва обаче, че експозицията на Банката по отношение на гръцкия държавен риск е била по-голяма, отколкото тази на другите големи гръцки банки (111). В резултат на това не всички загуби, свързани с гръцки държавни облигации, могат да бъдат отдадени на стандартната експозиция на финансова институция по отношение на държавния риск на собствената ѝ държава.
(322)
Вторият източник на загуби за Банката са загубите по нейните кредити за гръцките домакинства и фирми. Комисията счита, че тези загуби се дължат главно на изключително сериозното и продължително свиване на БВП, в резултат на рецесията, с приблизително 25 % за период от пет години, а не на практики на Банката, свързани с рисково кредитиране. В резултат на това предоставената помощ за покриването на тези загуби не създава морален риск, какъвто е случаят, когато помощта предпазва дадена Банката от последиците от нейните рискови практики в миналото. Следователно помощта предизвиква по-малки нарушения (112).
(323)
Част от капиталовите нужди и загубите по кредити на Банката обаче са реализирани от някои международни дъщерни предприятия. Проведените през 2012 г. стрес тестове с цел определяне на капиталовите нужди на Банката са показали, че прогнозите за загуби по чуждестранните кредити са в размер на 1 314 млн. евро според базовия сценарий и 1 624 млн. евро според неблагоприятния сценарий. Няколко от тези чуждестранни предприятия са били на загуба през последните години. Загубите от международните дейности са били на стойност 244 млн. евро преди данъците през 2012 г. (113). Чуждестранните активи също допринесоха за намаляването на ликвидността.
(324)
Следователно може да се направи заключението, че значителна част от загубите и нуждата от помощ попадат в обхвата на точка 14 от Съобщението относно удължаването от 2011 г., което дава възможност на Комисията да смекчи своите изисквания. По същия начин, част от нуждата от помощ произтича от изключително дълбоката рецесия в Гърция, а не от рисково кредитиране. Тази помощ не създава морален риск и следователно не води до толкова големи нарушения.
(325)
Накрая, част от нуждата от помощ идва от поемането на рискове от самата Банка, по-специално свързани с притежаването в голям размер на държавен дълг и с чуждестранните ѝ дъщерни предприятия.
7.6.2. Жизнеспособност
(326)
Планът за преструктуриране трябва да гарантира, че финансовата институция може да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план до края на периода на преструктуриране (раздел 2 от Съобщението относно преструктурирането). В разглеждания случай периодът на преструктуриране е определен като периода между датата на приемане на настоящото решение и 31 декември 2018 г.
(327)
В съответствие с точки 9, 10 и 11 от Съобщението относно преструктурирането гръцките органи са представили цялостен и подробен план за преструктуриране, който дава пълна информация за бизнес модела на Банката. В плана са посочени също така причините за затрудненията, с които се е сблъскала Банката, както и предприетите мерки за справяне с всички срещнати от нея проблеми, свързани с жизнеспособността. По-специално в плана за преструктуриране е описана избраната стратегия за запазване на оперативната ефективност на Банката и за справяне с високото равнище на необслужваните кредити, уязвимите ѝ позиции на ликвидност и капиталови позиции, както и чуждестранните ѝ предприятия, които през последните години са разчитали на дружеството майка за финансирането и капитала си.
7.6.2.1. Гръцки банкови дейности
(328)
Що се отнася до ликвидността (114) и зависимостта на Банката от финансиране от Евросистемата, в плана за преструктуриране е предвиден ограничен растеж на счетоводния баланс в Гърция, докато базата на депозитите отново следва да започне да се разраства. Зависимостта от гарантираната от държавата СПОЛ, която вече е намаляла, ще продължи да се понижава, което също ще помогне на Банката да намали разходите си за финансиране.
(329)
С посоченото в съображение 137 поето задължение, свързано със съотношението на кредитите към депозитите, се гарантира, че структурата на счетоводния баланс на Банката ще бъде устойчива към края на периода на преструктуриране. Продажбата на ценни книжа и други странични дейности ще укрепи също позицията на ликвидност на Банката. Поради все още затруднената позиция на ликвидност на Банката Комисията може да приеме искането на гръцките органи да им бъде разрешено да предоставят средства за осигуряване на ликвидност на Банката по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки и гарантираната от държавата СПОЛ.
(330)
С оглед намаляване на разходите за финансиране Гърция също така е поела задължение Банката да продължи да намалява лихвените проценти, които плаща по депозити в Гърция, както е описано в съображение 137 Осъществяването на подобно намаляване на разходите по депозити ще изиграе ключова роля за подобряване на доходността на Банката преди включването на провизии.
(331)
От началото на кризата Банката е реализирала големи придобивания, които драстично увеличиха нейния размер и база на депозити. Банката успешно интегрира придобитите предприятия в изключително кратък срок. Понастоящем Банката се опитва да осъществи всички възможни синергии в резултат на тези придобивания. Тя започна да рационализира своята търговска мрежа в Гърция посредством намаляване на броя на клоновете и на служителите (115). До 2017 г. общите разходи на Банката в Гърция ще са намалели с още […]% спрямо 2013 г. За да постигне тази цел, Гърция е поела задължение Банката да намали клоновете и служителите си в Гърция съответно на […] и […] към 31 декември 2017 г., при максималната сума на разходите в Гърция от […] млрд. евро. Очакваното съотношение на разходите към приходите ще бъде под […] % в края на периода на преструктуриране. Комисията счита, че с плана за преструктуриране се запазва ефективността на Бнката в новата пазарна среда.
(332)
Една от най-важните области е управлението на необслужваните кредити, тъй като те са били в размер на 36 % от портфейла на Банката към 31 декември 2013 г. (116). Банката планира да засили кредитната си политика (ограничения, покритие на обезпечението) и да се съсредоточи върху основната дейност, за да ограничи до минимум загубите си. Гърция е поела също задължение Банката да изпълни високите стандарти по отношение на кредитната си политика, за да овладее рисковете и да увеличи до максимум стойността за Банката на всеки етап от кредитния процес, включително преструктурирането на кредитите, както е описано в съображение 141.
7.6.2.2. Корпоративно управление
(333)
Друг аспект, който заслужава внимание, е управлението на Банката, предвид това, че HFSF притежава по-голямата част от акциите на Банката след рекапитализацията от пролетта на 2013 г., но има ограничени права на гласуване. Освен това, някои от частните инвеститори, които контролират Банката, притежават и гаранции и следователно ще получат максимална полза, в случай че цените на акциите се покачат през периода на преструктуриране. Тъй като тази ситуация може да създаде морален риск, през 2013 г. Банката и HFSF договориха специална рамка за отношенията си. С това споразумение се защитава ежедневната дейност на Банката от всякаква намеса от страна на основните ѝ акционери, като в същото време се гарантира, че HFSF ще може да следи изпълнението на плана за преструктуриране и да възпира поемането на прекомерни рискове от страна на ръководството на Банката посредством подходящи процедури за консултиране. Банката е поела и задължение да следи отблизо експозицията си по отношение на свързани кредитополучатели. Комисията отбелязва с одобрение факта, че HFSF автоматично възстановява своите права на гласуване, ако Банката не изпълни плана си за преструктуриране.
7.6.2.3. Международни дейности
(334)
В миналото някои от международните дейности на Банката са довели до постепенното намаляване на нейния капитал и ликвидност, както е обяснено в съображение 323.
(335)
Според плана за преструктуриране се очаква Банката да продължи пренасочването си към своя вътрешен пазар. Банката вече е продала дъщерното си предприятие в САЩ. Тя е започнала също да рационализира другите дъщерни предприятия, да укрепва процеса на гарантиране на кредити и да намалява недостига от финансиране на дъщерните си предприятия. Тя планира по-нататъшна рационализация на мрежата си в запазените дъщерни предприятия, както е описано в съображение 130.
(336)
Следователно общата сума на чуждестранните активи ще намалее в бъдеще. Към края на периода на преструктуриране те ще са в размер на […] част от общия счетоводен баланс на Банката.
(337)
Следователно Комисията е убедена, че Банката ще успее в достатъчна степен да преструктурира и намали размера на тези чуждестранни предприятия, за да се избегне излагането ѝ в бъдеще на допълнителни капиталови нужди и недостиг на ликвидност. Описаното в съображение 138 задължение Банката да се въздържа от вливането на капитал в големи размери в международните си дъщерни предприятия допринася също за това да се гарантира, че чуждестранните дъщерни предприятия няма да представляват заплаха за капиталовата позиция или позицията на ликвидност на Банката.
7.6.2.4. Заключение относно жизнеспособността
(338)
Описаният в раздел 2.4 базов сценарий показва, че към края на периода на преструктуриране Банката ще може да реализира възвръщаемост, даваща ѝ възможност да покрива всички свои разходи и да осигури подходяща възвръщаемост на собствения капитал, като се вземе предвид нейният рисков профил. Същевременно капиталовата позиция на Банката се очаква да остане на задоволително ниво.
(339)
Накрая, Комисията отбелязва неблагоприятния сценарий, описан в представения от гръцките органи план за преструктуриране на Банката. Неблагоприятният сценарий е базиран на набор от допускания, които са били съгласувани с HFSF. При него е отчетена по-продължителна и по-дълбока рецесия, както и по-голяма дефлация на цените на недвижимите имоти. Планът за преструктуриране показва, че Банката може да устои на разумно напрежение, тъй като - дори при неблагоприятния сценарий - тя ще продължи да реализира печалба и ще остане добре капитализирана към края на периода на преструктуриране.
(340)
Размерът на допълнителния капитал, който беше набран през 2014 г., а именно 1 750 млн. евро, е достатъчен за справяне при базовия сценарий със стрес теста от 2013 г. през периода на преструктуриране и за изплащане на привилегированите акции, което Банката направи през май 2014 г. (117) […] Комисията напомня, че в оценката на капиталовите нужди при базовия сценарий Банката на Гърция вече е направила някои корекции, които са довели до увеличаване на прогнозните капиталови нужди в сравнение с изчислените от Банката капиталови нужди в собствения ѝ базов сценарий. Поради това Комисията счита, че изчислените от Банката на Гърция базови капиталови нужди съответстват на определена степен на напрежение. За да направи заключението, че Банката е жизнеспособна, Комисията не изисква Банката предварително да разполага с достатъчно капитал, за да покрие капиталовите нужди при неблагоприятния сценарий, които са изчислени от Банката на Гърция, тъй като така изчислените нужди съответстват на високо равнище на напрежение и тъй като набраният през март 2014 г. капитал показва, че Банката е възвърнала достъпа си до капиталовите пазари.
(341)
Друг положителен факт е, че Банката няма да извършва допълнителни инвестиции в неинвестиционни ценни книжа, което спомага за запазването на нейната капиталова позиция и позиция на ликвидност.
(342)
Поради това заключението е, че комбинацията от вече извършеното преструктуриране и предложеното допълнително преструктуриране е достатъчна за възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
7.6.3. Собствен принос и споделяне на тежестта
(343)
Както е посочено в раздел 3 от Съобщението относно преструктурирането, банките и техните акционери трябва да участват в преструктурирането във възможно най-голяма степен, за да се гарантира, че помощта е ограничена до необходимия минимум. Следователно банките следва да използват свои собствени ресурси за финансиране на преструктурирането, например чрез продажбата на активи, докато акционерите трябва по възможност да поемат загубите на банката.
7.6.3.1. Собствен принос на Банката: продажби и съкращаване на разходите
(344)
Банката вече е продала някои малки чуждестранни предприятия (в САЩ) и е намалила задлъжнялостта по част от портфейла си, за да укрепи капиталовата си адекватност и позицията си на ликвидност. В плана за преструктуриране се предвижда намаляване на задлъжнялостта по отношение на чуждестранните ѝ дейности, както е описано в съображения 125-129. Като се има предвид вече извършеното намаляване на задлъжнялостта и предприетите продажби и след приключването на задълженията, свързани с намаляването на задлъжнялостта и продажбата на чуждестранните предприятия, Банката в значителна степен ще е намалила своето географско присъствие в […]. Намаляването на международните активи на Банката също ще намали значително условния риск от необходимост от помощ в бъдеще. Следователно то допринася за намаляването на размера на помощта до минимум.
(345)
С цел да ограничи капиталовите си нужди Банката няма да използва капитал за подпомагане или за разширяване на чуждестранните си дъщерни предприятия, както е описано в съображение 138. Също така, Гърция е поела задължения да гарантира, че Банката няма да осъществява скъпоструващи придобивания.
(346)
Банката се е ангажирала също така с мащабна програма за намаляване на разходите, както е посочено в раздел 2.4.2. Разходите ѝ ще се понижават допълнително до 2017 г. […] В момента служителите ѝ се намаляват и заплатите се понижават. Гърция е поела задължение и да ограничи възнаграждението на управителите на Банката […].
7.6.3.2. Споделяне на тежестта от старите акционери и нов капитал, набран на пазара
(347)
Участието на старите акционери на Банката намаля с извършеното през 2009 г. емитиране на права (118) и след това с рекапитализацията на HFSF (мярка B4) и набирането на частен капитал през 2013 г. и март 2014 г. Например притежаваният от акционерите на Банката дял, който по онова време включваше и инвеститорите, които са влели средства през 2009 г., намаля от 100 % преди рекапитализацията от пролетта на 2013 г. на едва 2,3 % след тази рекапитализация. Освен това, Банката не е плащала никакви дивиденти в парични средства от 2008 г. насам. Освен споделянето на тежестта от старите акционери, от началото на кризата през 2008 г. Банката набра значително количество частен капитал, а именно 807 млн. евро през 2009 г., 1 444 млн. евро през 2013 г. и 1 750 млн. евро през 2014 г.
7.6.3.3. Споделяне на тежестта от притежателите на подчинен дълг
(348)
Притежателите на хибриден и на подчинен дълг на Банката са допринесли за разходите за преструктурирането ѝ. Банката е извършила няколко операции за управление на пасивите, за да генерира капитал, както е описано в съображение 134.
(349)
Все още неизплатените инструменти са обект на забраната за изплащане на купони, посочена в съображение 143. Следователно Комисията счита, че е осигурено адекватно споделяне на тежестта от страна на притежателите на хибриден и на подчинен дълг на Банката и че са изпълнени изискванията на Съобщението относно преструктурирането в това отношение.
7.6.3.4. Заключение относно собствения принос и споделянето на тежестта
(350)
В сравнение с получената обща рекапитализация от държавата, собственият принос и споделянето на тежестта, особено под формата на продажба на активи и намаляване на кредитния портфейл, са много по-ниски от нивата, които Комисията обикновено би приела за достатъчни. Намаляването засяга само чуждестранни дейности, които представляват ограничена част от дейността на Банката (119), а в рамките на преструктурирането не се предвижда никакво намаляване на размера на кредитните и депозитните портфейли в Гърция, които вместо това са се увеличили драстично през последната година в резултат на придобиванията. Комисията обаче взема под внимание разгледаните в раздел 7.6.1 елементи, и по-конкретно фактите, че получената помощ частично отговаря на условията за освобождаване, изложени в точка 14 от Съобщението относно удължаването от 2011 г., според които Комисията може да приеме по-ниски нива на собствен принос и споделяне на тежестта. Комисията също отбелязва като положителен факта, че Банката е набрала 1 444 млн. евро на пазара през май 2013 г. и 1 750 млн. евро през март 2014 г., […]. Освен това, капиталът през март 2014 г. е бил набран при цена на акция, равна на цената на акция, при която HFSF е записала акции в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (мярка B4). Следователно високата емисионна цена е ограничила ефекта на разреждане за HFSF. Банката също така е изплатила привилегированите акции (мярка A). Предвид всички тези елементи може да се счита, че планът за преструктуриране предвижда достатъчно мерки по отношение на собствения принос и споделянето на тежестта, за да се ограничи помощта до необходимия минимум.
7.6.4. Мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията
(351)
В Съобщението относно преструктурирането се изисква планът за преструктуриране да предлага мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията и за гарантиране на конкурентоспособността на банковия сектор. Освен това, тези мерки следва да отстраняват също така моралния риск и да гарантират, че държавната помощ не се използва за финансиране на антиконкурентни практики.
(352)
В точка 31 от Съобщението относно преструктурирането е посочено, че при оценяването на размера на помощта и произтичащите нарушения на конкуренцията Комисията трябва да вземе предвид както абсолютния, така и относителния размер на получената държавна помощ, както и степента на споделянето на тежестта и позицията на финансовата институция на пазара след преструктурирането. В това отношение Комисията напомня, че Банката е получила капиталова подкрепа от държавата в размер на 23,7 % от нейните рисково претеглени активи (120). Наред с това през 2010 г. Банката е получила гаранции за осигуряване на ликвидност в размер на 9,9 млрд. евро и държавни облигационни заеми в размер на 1,3 млрд. евро, които заедно представляват почти 25 % от счетоводния баланс на Банката. Освен това, Банката е получила гарантирана от държавата СПОЛ. Поради това, с оглед на големия размер на помощта, са необходими мерки за ограничаване на евентуалните нарушения на конкуренцията. Освен това, пазарният дял на Банката в Гърция е голям. Придобиването на прехвърлените дейности на ATE, Geniki, MBG и прехвърлените кипърски дейности увеличи пазарните дялове на Банката. След тези придобивания пазарният дял на Банката от депозитите в Гърция достигна до 29 % в края на 2013 г., докато пазарните ѝ дялове от жилищните ипотеки, потребителските кредити и корпоративните кредити бяха съответно 25 %, 22 % и 35 % (в сравнение със съответно 10 %, 8 %, 8 % и 14 % през 2011 г.) (121).
(353)
Комисията припомня, че затрудненията на Банката се дължат до голяма степен на външни сътресения като кризата с гръцкия държавен дълг и продължителната рецесия, които причиниха срив в гръцката икономика от 2008 г. насам, както вече беше отбелязано в съображение 74 от решението за откриване по отношение на Piraeus. Следователно е намалена необходимостта от разглеждане на въпроси, свързани с моралния риск. Както е посочено в раздел 7.6.1 от настоящото решение, предвид тези фактори нарушенията на конкуренцията вследствие на мерките за помощ не са толкова големи, което важи и за необходимостта от мерки за ограничаването на такива нарушения. Поради тези причини Комисията по изключение може да приеме, въпреки големия размер на помощта и големите пазарни дялове, че в плана за преструктуриране не е предвидено намаляване на размера на счетоводния баланс и кредитите в Гърция. Би било проблематично обаче, ако най-подпомаганата от четирите големи гръцки банки, която също се разрасна най-много в резултат на придобивания през последните години, продължи да расте в периода на преструктуриране с по-бързи от пазарните темпове и евентуално измести по-малко подпомаганите банки. Поради това Комисията приветства ангажимента Банката да не се разраства с по-бързи от пазарните темпове.
(354)
Комисията обаче отбелязва, че рекапитализациите от държавата са дали възможност на Банката да продължи да осъществява банковите си дейности на чуждестранни пазари.
(355)
Комисията посочва, че в допълнение към вече извършеното намаляване на задлъжнялостта и преструктуриране, Банката ще продължи преструктурирането и ще намали още повече своите чуждестранни активи до 30 юни 2018 г. (122). Освен това, Банката е поела задължение да не използва помощта за финансиране на разрастването на тези дейности. Следователно помощта няма да се използва за нарушаване на конкуренцията на тези чуждестранни пазари.
(356)
Гърция е поела също така задължение Банката да не осъществява скъпоструващи придобивания, като следи тя да не използва получената държавна помощ, за да придобива нови предприятия. Тази забрана допринася за това да се гарантира, че помощта ще се използва единствено за подпомагане на възстановяването на жизнеспособността на банковите дейности в Гърция, а не например за разрастване на чуждестранните пазари.
(357)
Задължението за намаляване на неустойчиво високите нива на лихвата, плащана по гръцките депозити, също гарантира, че помощта няма да се използва за финансиране на неустойчиви стратегии за привличане на депозити, които нарушават конкуренцията на гръцкия пазар. Аналогично, задължението за въвеждане на строги насоки по отношение на ценообразуването на нови кредити, базирано на надлежна оценка на кредитния риск, ще възпрепятства Банката да нарушава конкуренцията на гръцкия пазар чрез нецелесъобразни стратегии за ценообразуване на потребителските кредити.
(358)
Като се има предвид специфичната ситуация, описана в раздел 7.6.1, и предвидените в плана за преструктуриране мерки, Комисията счита, че са налице достатъчни предпазни мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
7.6.5. Мониторинг
(359)
В съответствие с раздел 5 от Съобщението относно преструктурирането са необходими редовни доклади, за да може Комисията да следи за надлежното изпълнение на плана за преструктуриране. Както е посочено в поетите от Гърция задължения (123), гръцките органи ще гарантират, че до края на периода на преструктуриране, а именно 31 декември 2018 г., контролиращото доверено лице, което е назначено от Банката с одобрението на Комисията, ще следи за спазването на поетите от гръцките органи задължения във връзка с преструктурирането на дейностите в Гърция и в чужбина и във връзка с корпоративното управление и търговските дейности. Следователно Комисията счита, че е осигурен надлежен мониторинг на изпълнението на плана за преструктуриране.
7.6.6. Заключение относно съответствието на мерките A, B1, B2, B3 и B4 със Съобщението относно преструктурирането
(360)
Комисията счита, че планът за преструктуриране, разглеждан заедно с поетите задължения в приложението към настоящото решение, гарантира възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план, достатъчен е от гледна точка на споделяне на тежестта и собствен принос, целесъобразен е, за да бъдат компенсирани последиците от нарушенията на конкуренцията вследствие на разглежданите в настоящото решение мерки за помощ, и е пропорционален. Планът за преструктуриране и поетите задължения, представени на Комисията, изпълняват критериите на Съобщението относно преструктурирането.
8. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(361)
Комисията изразява съжаление, че гръцките органи неправомерно са привели в действие мерки за помощ B2, B3 и B4 в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора, тъй като въпросните мерки са били осъществени преди изпращането на официално уведомление. При все това може да се приеме, че тези мерки, както и другите анализирани в настоящото решение мерки, са съвместими с вътрешния пазар,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Следните мерки, които са осъществени от гръцките органи, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора:
а)
спешна помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на Piraeus Bank S.A. от Банката на Гърция и гарантирана от Гърция (мярка L2);
б)
втора мостова рекапитализация в размер на 1 553 млн. евро, предоставена от гръцкия фонд за финансова стабилност („HFSF“) на Piraeus Bank S.A. през месец декември 2012 г. (мярка B2);
в)
писмо за поемане на ангажимент в размер на 1 082 млн. евро, предоставено от HFSF на Piraeus Bank S.A. на 20 декември 2012 г. (мярка B3);
г)
рекапитализация в размер на 5 891 млн. евро, предоставена от HFSF на Piraeus Bank S.A. през пролетта на 2013 г. (мярка B4); и
д)
рекапитализация в размер на 524 млн. евро, предоставена от HFSF на Piraeus Bank S.A. през пролетта на 2013 г. (мярка C).
2. Като се има предвид планът за преструктуриране на Piraeus Bank Group, която включва Piraeus Bank S.A. и всички нейни дъщерни предприятия и клонове, представен на 25 юни 2014 г., и поетите на тази дата задължения от страна на Гърция, следната държавна помощ е съвместима с вътрешния пазар:
а)
вливане на капитал в размер на 750 млн. евро, предоставен от Гърция на Piraeus Bank S.A. през месец май 2009 г. и месец декември 2011 г. по схемата за рекапитализация (мярка A);
б)
спешна помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на Piraeus Bank S.A. от Банката на Гърция и гарантирана от Гърция след месец юли 2011 г., в размер на 30,4 млрд. евро към 31 декември 2012 г. (мярка L2);
в)
първа мостова рекапитализация в размер на 4,7 млрд. евро, предоставена от HFSF на Piraeus Bank S.A. през месец май 2012 г. (мярка B1);
г)
втора мостова рекапитализация в размер на 1 553 млн. евро, предоставена от HFSF на Piraeus Bank S.A. през месец декември 2012 г. (мярка B2);
д)
писмо за поемане на ангажимент в размер на 1 082 млн. евро, предоставено от HFSF на Piraeus Bank S.A. на 20 декември 2012 г. (мярка B3);
е)
рекапитализация в размер на 5 891 млн. евро, предоставена от HFSF на Piraeus Bank S.A. през пролетта на 2013 г. (мярка B4); и
ж)
рекапитализация в размер на 524 млн. евро, предоставена от HFSF на Piraeus Bank S.A. през пролетта на 2013 г. (мярка C).
Член 2
Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
Съставено в Брюксел на 23 юли 2014 година.
KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2015/455,
annettu 23 päivänä heinäkuuta 2014,
valtiontuesta SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN), jonka Kreikka on myöntänyt Piraeus Bank -konsernille ja joka liittyy Piraeus Bank S.A:n pääomapohjan vahvistamiseen ja rakenneuudistukseen
(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 5217)
(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut jäsenvaltioita ja muita asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1.1 PIRAEUS BANKIIN LIITTYVÄ MENETTELY
(1)
Komissio hyväksyi 19 päivänä marraskuuta 2008 tekemällään päätöksellä ohjelman ”Kreikan luottolaitoksille suunnatut tukitoimenpiteet”, jäljempänä ’Kreikan pankkien tukiohjelma’, jolla pyrittiin varmistamaan Kreikan rahoitusjärjestelmän vakaus. Kreikan pankkien tukiohjelmassa tukea voidaan myöntää sen muodostavista kolmesta toimenpiteestä, jotka ovat pääomapohjan vahvistamistoimenpide, takaustoimenpide ja valtion joukkovelkakirjojen lainaustoimenpide (2). Toukokuussa 2009 Kreikka vahvisti Piraeus Bankin, jäljempänä ’pankki’ (3), pääomapohjaa pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä.
(2)
Marraskuun 19 päivänä 2008 tehdyn päätöksen johdanto-osan 14 kappaleessa todettiin, että komissiolle ilmoitettaisiin pääomapohjan vahvistamistoimenpiteen tuensaajia koskeva rakenneuudistussuunnitelma.
(3)
Kreikan viranomaiset toimittivat 23 päivänä heinäkuuta 2010 rakenneuudistussuunnitelman komissiolle. Komissio rekisteröi tämän suunnitelman ja sen myöhemmät päivitykset sekä Kreikan viranomaisten toimittamat lisätiedot asianumerolla SA.30342 (PN 26/2010) ja tämän jälkeen asianumerolla SA.32787 (2011/PN).
(4)
Pankki on toistuvasti saanut Kreikan pankkien tukiohjelmasta myönnettyjä valtiontakauksia ja valtion joukkovelkakirjalainoja (4). Se on myös saanut valtion takaamaa hätärahoituksena annettua maksuvalmiusapua, jäljempänä ’valtion takaama maksuvalmiusapu’.
(5)
Kreikan rahoitusvakausrahasto lähetti 20 päivänä huhtikuuta 2012 pankille kirjeen, jossa se sitoutui osallistumaan sen osakepääoman korottamiseen. Kreikan rahoitusvakausrahasto myönsi 28 päivänä toukokuuta 2012 pankille 4 700 miljoonaa euroa väliaikaisrahoitusta, jäljempänä ’ensimmäinen väliaikaisrahoitus’.
(6)
Kreikan viranomaiset tekivät 10 päivänä toukokuuta 2012 virallisen ilmoituksen komissiolle Kreikan rahoitusvakausrahaston pankille toimittamasta sitoumuskirjeestä. Komissio rekisteröi sen ilmoittamattomana tukena (asianumero SA.34825 (2012/NN)), koska toimenpide oli jo toteutettu.
(7)
Komissio aloitti 27 päivänä heinäkuuta 2012 antamallaan päätöksellä muodollisen tutkintamenettelyn ensimmäisestä väliaikaisrahoituksesta, jäljempänä ’Piraeusta koskevan menettelyn aloittamispäätös’ (5).
(8)
Joulukuussa 2012 Kreikan rahoitusvakausrahasto myönsi pankille 1 553 miljoonaa euroa väliaikaisrahoitusta, jäljempänä ’toinen väliaikaisrahoitus’. Kreikan rahoitusvakausrahasto lähetti lisäksi 21 päivänä joulukuuta 2012 pankille sitoumuskirjeen osallistumisesta pankin osakepääoman korottamiseen ja liikkeeseen laskettaviin vaihdettaviin pääomainstrumentteihin yhteensä jopa 1 082 miljoonalla eurolla (6). Kreikan viranomaiset ilmoittivat näistä toimenpiteistä komissiolle 20 päivänä joulukuuta 2012 (7).
(9)
Syyskuussa 2012 pankki ilmoitti aikeestaan ostaa Geniki-pankki yritykseltä Société Générale SA, jäljempänä ’Société Générale’. Komissio järjesti syyskuussa ja lokakuussa lukuisia etäneuvotteluja ja kävi kirjeenvaihtoa sähköpostitse Kreikan viranomaisten ja pankin edustajien kanssa Genikin ostoon liittyen.
(10)
Pankki allekirjoitti 19 päivänä lokakuuta 2012 Société Généralen kanssa osakkeidenostosopimuksen, joka koski Société Généralen koko Genikin osakekannan (99,08 %) hankintaa.
(11)
Komission yksiköt lähettivät 12 päivänä joulukuuta 2012 Kreikalle kirjeen, joka sisälsi myös komission yksiköiden alustavan arvion Genikin ostosta.
(12)
Pankki ilmoitti 26 päivänä helmikuuta 2013 komissiolle aikeestaan ostaa yritys Millennium Bank Greece SA, jäljempänä ’MBG’. Komissio järjesti lukuisia etäneuvotteluja ja kävi kirjeenvaihtoa sähköpostitse Kreikan viranomaisten ja pankin kanssa MBG:n ostoon liittyen.
(13)
Komission yksiköt lähettivät 25 päivänä maaliskuuta 2013 Kreikalle kirjeen, joka sisälsi myös komission yksiköiden alustavan arvion MBG:n ostosta.
(14)
Pankki ilmoitti 22 päivänä huhtikuuta 2013 tehneensä yrityksen Millennium Banco Comercial Portugues, jäljempänä ’BCP’, kanssa sopimuksen, joka koski MBG:n koko osakepääoman hankintaa ja BCP:n osallistumista Piraeus-pankin tulevaan pääomapohjan vahvistamiseen.
(15)
Kreikan rahoitusvakausrahasto muunsi 3 päivänä kesäkuuta 2013 ensimmäisen ja toisen väliaikaisrahoituksen yhteensä 5 891 miljoonan euron omaksi pääomaksi. Kreikan rahoitusvakausrahasto sijoitti pankkiin lisäksi 1 094 miljoonaa euroa pääomaa, mihin se oli sitoutunut pankin ostaessa huomattavan osuuden yrityksestä Agricultural Bank of Greece, jäljempänä ’ATE’, ja kolmen kyproslaisen pankin Kreikan sivuliikkeistä (ks. 1.2 kohta). Lisäksi yksityiset sijoittajat sijoittivat pankkiin 1 444 miljoonaa euroa. Pääomapohjaa vahvistettiin yhteensä 8 429 miljoonalla eurolla (”kevään 2013 pääomapohjan vahvistaminen”).
(16)
Kreikan viranomaiset toimittivat 19 päivänä joulukuuta 2013 komissiolle tietoja kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen ehdoista.
(17)
Kreikan viranomaiset toimittivat 25 päivänä kesäkuuta 2014 komissiolle pankkia koskevan lopullisen rakenneuudistussuunnitelman, jäljempänä ’rakenneuudistussuunnitelma’. Samana päivänä ne toimittivat myös tietoja valtion takaamasta maksuvalmiusavusta. Ne ilmoittivat haluavansa antaa edelleen pankille tällaista maksuvalmiustukea sekä valtiontakuita velkainstrumenteille ja valtion joukkovelkakirjalainoille Kreikan pankkien tukiohjelman mukaisesti.
(18)
Komissio järjesti hallinnollisen prosessin aikana lukuisia kokouksia ja etäneuvotteluja ja kävi kirjeenvaihtoa sähköpostitse Kreikan viranomaisten ja pankin edustajien kanssa.
(19)
Kreikka hyväksyy, että tämä päätös annetaan poikkeuksellisesti vain englannin kielellä.
1.2 OSTETTUIHIN YRITYKSIIN LIITTYVÄ MENETTELY
1.2.1 ATEen liittyvä menettely
(20)
Huhtikuussa 2011 Kreikka sijoitti 1 445 miljoonaa euroa lisää pääomaa ATEen (kyseisestä summasta 675 miljoonaa euroa oli alun perin myönnetty Kreikan pankkien pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä). Lisäksi ATE sai maksuvalmiustukea yhteensä 6 103 miljoonaa euroa. Komissio hyväksyi asianomaiset toimenpiteet 23 päivänä toukokuuta 2011 antamallaan päätöksellä ATEa koskevan rakenneuudistussuunnitelman, jäljempänä ’ATEn rakenneuudistusta koskeva päätös’ (8).
(21)
Kreikka osallistui 29 päivänä joulukuuta 2011 ATEn osakepääoman uusmerkintään 290 miljoonalla eurolla.
(22)
Kreikka toimitti 22 päivänä maaliskuuta 2012 Kreikan keskuspankin laatiman raportin, jossa ehdotettiin ATEn kriisinratkaisua toteuttamalla niin sanottu Purchase & Assumption -menettely (9) ATEn valikoitujen omaisuus- ja velkaerien, jäljempänä ’ATEn siirrettävät toiminnot’, osalta. Jäljelle jäävät omaisuus- ja velkaerät siirrettäisiin roskapankkiin.
(23)
Heinäkuussa 2012 pankki ilmoitti hankkineensa absorptiomenettelyä soveltaen huomattavan osuuden selvitystilassa olevasta ATEsta.
(24)
Tuolloin Kreikan rahoitusvakausrahasto sitoutui kattamaan pankin pääomatarpeet, jotka johtuivat ostetuista omaisuuseristä. Kreikan keskuspankki totesi 27 päivänä tammikuuta 2013, että ATEn siirrettävien toimintojen ostosta aiheutuva sääntelyn edellyttämä pääomatarve olisi yhteensä 570 miljoonaa euroa, ja sen kattaisi Kreikan rahoitusvakausrahasto.
(25)
Komissio katsoi 3 päivänä toukokuuta 2013 (10) antamassaan päätöksessä, jäljempänä ’ATEn likvidointia koskeva päätös’, että ATEn siirrettävien toimintojen siirtämisen yhteydessä myönnetyt tukitoimenpiteet eivät ole valtiontukea pankille vaan ne ovat tukea ATEn siirrettäville toiminnoille. Lisäksi komissio katsoi, että tuki soveltuu sisämarkkinoille, mikäli pankin rakenneuudistussuunnitelma, joka siis sisälsi nyt myös ATEn siirrettävät toiminnot, mahdollistaa pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen.
(26)
Kesäkuussa 2013 Kreikan rahoitusvakausrahasto sijoitti 570 miljoonaa euroa pankkiin kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen (11) puitteissa.
1.2.2 Pankkien Bank of Cyprus, Cyprus Popular Bank ja Hellenic Bank, jäljempänä ’kolme kyproslaista pankkia’, Kreikan toimintoihin liittyvä menettely
(27)
Maaliskuun 15 päivänä 2013 järjestetyn ylimääräisen euroryhmän kokouksen (12) jälkeen Kyproksen viranomaiset, Euroopan unioni, Kansainvälinen valuuttarahasto, jäljempänä ’IMF’, ja Euroopan keskuspankki, jäljempänä ’EKP’, pääsivät poliittisen yhteisymmärrykseen tulevan makrotalouden sopeutusohjelman taustalla olevasta politiikasta. Osapuolet sopivat erityisesti muun muassa siitä, että kolmen kyproslaisen pankin Kreikan toiminnot siirrettäisiin kreikkalaiselle pankille.
(28)
Pankki ja eräät muut kreikkalaiset pankit ilmaisivat olevansa kiinnostuneita ostamaan kolmen kyproslaisen pankin Kreikan toiminnot.
(29)
Kreikan rahoitusvakausrahasto suostui 22 päivänä maaliskuuta 2013 siihen, että pankki tekee tarjouksen kolmen kyproslaisen pankin Kreikan sivuliikkeiden, talletusten ja lainojen ostosta. Pankin tarjouksen ehtona oli, että Kreikan rahoitusvakausrahasto myöntää sille pääomaa, jonka määrä vastaa ostetun liiketoiminnan pääomasta maksettua hintaa.
(30)
Kreikan viranomaiset ja Kreikan rahoitusvakausrahasto pitivät komission yksiköitä tiiviisti ajan tasalla menettelyn edistymisestä sekä kaupan ehdoista.
(31)
Pankki allekirjoitti 26 päivänä maaliskuuta 2013 kunkin kolmen kyproslaisen pankin kanssa niiden Kreikan toimintoja (talletukset, lainat ja konttoriverkosto) koskevan myynti- ja siirtosopimuksen.
(32)
Kuten maaliskuussa 2013 oli sovittu, Kreikan rahoitusvakausrahasto sijoitti 524 miljoonaa euroa lisää pääomaa pankkiin (13) kattaakseen asianomaisten omaisuuserien hankinnasta johtuvan pääomatarpeen.
2. KUVAUS
2.1 PANKKI JA SEN VAIKEUDET
2.1.1 Kreikan pankkialan yleinen toimintaympäristö
(33)
Kreikan reaalinen bruttokansantuote (BKT) laski 20 prosenttia vuosina 2008-2012, kuten taulukko 1 osoittaa. Tämän seurauksena Kreikan pankit kärsivät kreikkalaisille kotitalouksille ja yrityksille myönnettyjen lainojen maksuhäiriöiden nopeasta lisääntymisestä (14). Tämä kehitys on haitannut Kreikan pankkien varojen tuottoa ja aiheuttanut pääoman tarvetta.
Taulukko 1
Kreikan BKT:n reaalikasvu vuosina 2008-2013
Kreikka
2008
2009
2010
2011
2012
2013
BKT:n reaalikasvu, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Lähde:
Eurostat, saatavilla verkko-osoitteessa: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(34)
Lisäksi helmikuussa 2012 Kreikka toteutti yksityissektorin velkakirjojen vaihdon, jota kutsuttiin yksityissektorin osallistumiseksi, jäljempänä ’yksityissektorin osallistumisohjelma’. Kreikan pankit osallistuivat yksityissektorin osallistumisohjelmaan, jossa Kreikka tarjosi yksityisille velkakirjojen haltijoille uusia arvopapereita (muun muassa uusia Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoja), BKT:hen kytkettyjä arvopapereita sekä Euroopan rahoitusvakausvälineen (ERVV) liikkeeseen laskemia yksityissektorin osallistumisohjelman velkasitoumuksia silloisia Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoja vastaan 53,5 prosentin nimellisalennuksella ja pidemmillä erääntymisajoilla (15). Kreikan viranomaiset ilmoittivat tämän velkakirjojen vaihdon tulokset 9 päivänä maaliskuuta 2012 (16). Vaihto aiheutti velkakirjojen haltijoille huomattavia tappioita (Kreikan pankeille Kreikan keskuspankin arvion mukaan keskimäärin 78 prosenttia vanhojen Kreikan valtion joukkovelkakirjalainojen nimellisarvosta) ja pääomatarpeita, jotka kirjattiin takautuvasti Kreikan pankkien vuoden 2011 tilinpäätöksiin. Yksityissektorin osallistumisen Kreikan suurimmille pankeille aiheuttamat kokonaistappiot on kuvattu taulukossa 2.
Taulukko 2
Yksityissektorin osallistumisen Kreikan suurimmille pankeille aiheuttamat kokonaistappiot (milj. euroa)
Pankit
Kreikan valtion joukkovelkakirjalainojen nimellisarvo
Valtion omistamille tai takaamille yhtiöille annettujen lainojen nimellisarvo
Kokonaisnimellisarvo
Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat tappiot Kreikan valtion joukkovelkakirjalainojen osalta
Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat tappiot valtion omistamille tai takaamille yhtiöille annettujen lainojen osalta
Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat bruttotappiot yhteensä
Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat bruttotappiot yhteensä/rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus (%)
Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat bruttotappiot yhteensä/kokonaisvarat (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
ATEbank
5 164
608
5 772
3 873
456
4 329
1 144
17,1
Geniki
384
7
391
287
5
292
78,1
8,9
MBG
185
0
185
137
0
137
29
2,2
Lähde:
Kreikan keskuspankki, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, joulukuu 2012, s. 14.
(35)
Koska Kreikan pankeille syntyi huomattavia pääoma-alijäämiä yksityissektorin osallistumisohjelman ja jatkuvan taantuman seurauksena, 11 päivänä maaliskuuta 2012 päivätyssä, Kreikkaa koskevaan toiseen sopeutusohjelmaan liitetyssä Kreikan hallituksen, Euroopan unionin ja Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) ja Euroopan keskuspankin (EKP) välisessä talous- ja finanssipolitiikasta tehdyssä yhteisymmärryspöytäkirjassa myönnettiin varoja näiden pankkien pääomapohjan vahvistamiseen. Kreikan viranomaiset arvioivat, että kaikki tästä ohjelmasta rahoitettavat pankkien pääomitustarpeet ja kriisinratkaisukustannukset olivat 50 miljardia euroa (17). Tähän määrään päädyttiin laskelmilla, jotka perustuivat Kreikan keskuspankin joulukuusta 2011 joulukuuhun 2014 ulottuvalta ajanjaksolta tekemään stressitestiin, jäljempänä ’vuoden 2012 stressitesti’, joka pohjautui Blackrockin tekemään lainatappioennusteeseen (18). Varat Kreikan pankkien pääomapohjan vahvistamiseen myöntää Kreikan rahoitusvakausrahasto. Taulukko 3 sisältää yhteenvedon Kreikan suurimpien pankkien pääomatarpeita koskevista laskelmista vuoden 2012 stressitestin perusteella.
Taulukko 3
Vuoden 2012 stressitesti: Kreikan suurimpien pankkien pääomatarpeet (milj. euroa)
Pankit
Rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen viiteosuus (joulukuu 2011)
Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat bruttotappiot yhteensä (joulukuu 2011)
Yksityissektorin osallistumiseen liittyvät varaukset (kesäkuu 2011)
Kumulatiivinen bruttotappio Luottoriskiä koskevat ennusteet
Luottotappiovaraukset (joulukuu 2011)
Sisäisen tulon tuottaminen
Rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen tavoiteosuus (joulukuu 2014)
Pääomatarpeet
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
ATE Bank
378
-4 329
836
-3 383
2 344
468
1 234
4 920
Geniki
374
- 292
70
-1 552
1 309
-40
150
281
MBG
473
- 137
0
- 638
213
-79
230
399
Lähde:
Kreikan keskuspankki, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, joulukuu 2012, s. 8.
(36)
Maaliskuussa 2012 talous- ja finanssipolitiikasta tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan mukaan pankeille, jotka toimittavat toteuttamiskelpoisia pääoman hankkimista koskevia suunnitelmia, annetaan mahdollisuus hakea ja saada julkista tukea siten, että samalla säilytetään yksityissektorin kannustimet sijoittaa pääomaa ja minimoidaan näin veronmaksajille koituva taakka (19). Kreikan keskuspankki katsoi, että vain neljä suurinta pankkia (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank ja Alpha Bank) esittivät toteuttamiskelpoisia pääoman hankkimista koskevia suunnitelmia (20). Niiden pääomaa vahvistettiin ensimmäisen kerran Kreikan rahoitusvakausrahastosta toukokuussa 2012.
(37)
Kotimaiset talletukset Kreikan pankkeihin vähenivät yhteensä 37 prosenttia vuoden 2009 lopusta kesäkuuhun 2012 taantuman ja poliittisen epävarmuuden vuoksi. Näiden pankkien oli maksettava korkeampia korkoja yrittääkseen säilyttää talletukset. Talletusten kustannukset nousivat, mikä laski pankkien nettokorkomarginaalia. Koska Kreikan pankit suljettiin pois tukkurahoitusmarkkinoilta, niistä tuli täysin riippuvaisia eurojärjestelmän (21) rahoituksesta, josta yhä suurempi osa myönnettiin Kreikan keskuspankin hätärahoituksena antaman maksuvalmiusavun muodossa.
(38)
Kreikka käynnisti 3 päivänä joulukuuta 2012 yksityissektorin osallistumisohjelman puitteissa saatujen uusien Kreikan valtion joukkovelkakirjalainojen takaisinosto-ohjelman, jossa hinnat vaihtelivat 30,2 prosentista 40,1 prosenttiin niiden nimellisarvosta (22). Kreikan pankit osallistuivat tähän takaisinosto-ohjelmaan, joka aiheutti lisää tappioita niiden taseeseen, koska yksityissektorin osallistumisohjelman aikana kirjatusta kirjanpidollisesta tappiosta (joka muodostui markkina- ja nimellisarvon erosta) tuli lopullinen ja peruuttamaton (23).
(39)
Joulukuussa 2012 Kreikan neljä suurinta pankkia saivat Kreikan rahoitusvakausrahastolta toisen pääomapohjaa vahvistavan sijoituksen.
(40)
Keväällä 2013 kyseisten neljän pankin väliaikaisrahoitus muunnettiin pysyväksi pääomarakenteen vahvistamiseksi kantaosakkeilla; Kreikan rahoitusvakausrahaston omistusosuus kunkin neljän pankin osakekannasta oli yli 80 prosenttia. Niiden pankkien osalta, jotka onnistuivat hankkimaan etukäteen määritetyn määrän yksityistä pääomaa (pankki, Alpha Bank ja National Bank of Greece), Kreikan rahoitusvakausrahasto sai äänioikeudettomia osakkeita ja yksityisille sijoittajille myönnettiin optio-oikeuksia Kreikan rahoitusvakausrahaston osakkeisiin.
(41)
Heinäkuussa 2013 Kreikan keskuspankki antoi neuvonantajan tehtäväksi tehdä diagnostinen tutkimus kaikkien Kreikan pankkien lainsalkuista. Kyseinen neuvonantaja teki luottotappioennusteet Kreikan pankkien kaikista kotimaisista lainasalkuista sekä ulkomailla olevien sivuliikkeiden ja tytäryhtiöiden lainasalkuista, joihin liittyi Kreikan tilanteen muodostama riski, kolmen ja puolen vuoden aikavälille sekä lainojen kuoletusajaksi. Analyysissa tuotetut luottotappioennusteet perustuivat kahteen makrotaloudelliseen skenaarioon: perusskenaarioon ja epäedulliseen skenaarioon. Ulkomaisten lainasalkkujen luottotappioennusteet teki Kreikan keskuspankki käyttäen jonkin verran neuvonantajan apua.
(42)
Neuvonantajan luottotappioennusteita koskevan arvion perusteella Kreikan keskuspankki suoritti syksyllä 2013 uuden stressitestin, jäljempänä ’vuoden 2013 stressitesti’, arvioidakseen Kreikan pankkien pääomatilanteen vahvuutta sekä perusskenaariossa että epäedullisessa skenaariossa. Kreikan keskuspankki suoritti pääomatarpeiden arvioinnin toisen neuvonantajan teknisen tuen avulla.
(43)
Vuoden 2013 stressitestin puitteissa tehdyn pääomatarpeiden arvioinnin keskeiset osatekijät olivat i) pankkien lainasalkkuja koskevat luottotappioennusteet (24) yhdistetyn Kreikkaan liittyvän riskin ja ulkomaisen riskin perusteella vähennettynä silloisilla luottotappiovarauksilla sekä ii) pankkien toiminnan arvioitu kannattavuus kesäkuusta 2013 joulukuuhun 2016 Kreikan keskuspankille vuoden 2013 neljännellä vuosineljänneksellä toimitettujen rakenneuudistussuunnitelmien varovaisen mukautuksen perusteella. Taulukko 4 sisältää yhteenvedon Kreikan suurimpien pankkien yhteenlaskettuja pääomatarpeita koskevista laskelmista vuoden 2013 stressitestin perusteella.
Taulukko 4
Vuoden 2013 stressitesti: Kreikan pankkien yhteenlasketut pääomatarpeet perusskenaariossa (milj. euroa)
Pankit
Rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen viiteosuus (kesäkuu 2013) (1)
Luottotappiovaraukset
Kreikkaan liittyvää riskiä koskevat luottotappioennusteet (3)
Ulkomaista riskiä koskevat luottotappioennusteet (25) (4)
Sisäisen tulon tuottaminen (5)
Stressitestin rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus (joulukuu 2016) (6)
Pääomatarpeet (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (26)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (27)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
(44)
Kreikan keskuspankki julkisti vuoden 2013 stressitestin tulokset 6 päivänä maaliskuuta 2014 ja pyysi pankkeja toimittamaan pääoman hankkimista koskevat suunnitelmansa huhtikuun 2014 puoliväliin mennessä perusskenaarion mukaisten pääomatarpeiden kattamiseksi.
(45)
Pankit toteuttivat pääomapohjan vahvistamistoimenpiteet maaliskuun 2014 loppupuolen ja toukokuun 2014 alun välisenä aikana.
2.1.2 Tuensaaja
(46)
Pankki tarjoaa yleispankkipalveluja lähinnä Kreikassa ja Keski-, Itä- ja Kaakkois-Euroopassa (Romania, Bulgaria, Serbia, Albania, Ukraina ja Kypros) sekä Egyptissä. Se tarjoaa täyden valikoiman pankki- ja rahoitustuotteita ja -palveluja kotitalouksille ja yrityksille. Sen toiminta kattaa vähittäispankkitoiminnan, yritys- ja yksityisasiakastoiminnan, omaisuudenhoidon, treasury-toiminnan ja investointipankkitoiminnan. Pankin kotipaikka on Kreikassa, ja sen osakkeet on listattu Ateenan arvopaperipörssissä. Pankilla oli 30 päivänä joulukuuta 2012 yhteensä 18 597 työntekijää (28).
(47)
Pankki osallistui yksityissektorin osallistumisohjelmaan ja vaihtoi Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoja ja valtioon liittyviä lainoja 7,7 miljardin euron nimellisarvosta. Yhteensä sen yksityissektorin osallistumiseen liittyvä tappio oli noin 5 911 miljoonaa euroa ennen veroja, ja se kirjattiin kokonaisuudessaan pankin vuoden 2011 kirjanpitoon (29). Joulukuun 2012 takaisinosto-ohjelman aikana pankki myi yksityissektorin osallistumisohjelman puitteissa saamansa uudet Kreikan valtion joukkovelkakirjalainat huomattavasti nimellisarvoa alemmalla hinnalla. Uusista Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoista aiheutuneet tappiot realisoituivat tämän myynnin seurauksena.
(48)
Taulukossa 5 esitetään pankin keskeiset tunnusluvut joulukuulta 2010, joulukuulta 2011, joulukuulta 2012 ja joulukuulta 2013 (konsolidoidut tiedot).
Taulukko 5
Piraeus Bankin keskeiset tunnusluvut vuosina 2010, 2011, 2012 ja 2013
Voitot ja tappiot
(miljoonaa euroa)
2010
2011
2012 (31)
2013 (32)
Nettokorkotulot
1 207
1 194
1 047
1 664
Liiketoiminnan tuotot yhteensä
1 510
1 245
1 921
2 205
Liiketoiminnan kulut yhteensä
(884)
(840)
(931)
(1 680)
Tuotto ennen varauksia
625
405
989
525
Luottoriskien kattamiseen liittyvät arvonalentumistappiot
(611)
(1 973)
(2 519)
(2 536)
Kreikan valtion joukkovelkakirjoihin ja yksityissektorin osallistumisohjelmaan soveltuviin lainoihin liittyvät arvonalentumistappiot
(5 911)
Negatiivinen liikearvo
351
3 810
Nettovoitot/nettotappiot
(21)
(6 618)
(507)
2 546
Valikoidut volyymiluvut
(miljoonaa euroa)
31.12.2010
31.12.2011
31.12.2012 (31)
31.12.2013 (32)
Luotot ja ennakkomaksut asiakkaille yhteensä
(netto)
40 150
35 634
44 613
62 366
Talletukset
29 475
21 796
36 971
54 279
Varat yhteensä
57 561
49 352
70 408
92 010
Oma pääoma yhteensä (30)
3 273
(1 940)
(2 316)
8 543
(49)
Taulukosta 5 ilmenee, että niiden valtavien tappioiden lisäksi, jotka pankki kirjasi vuonna 2011 yksityissektorin osallistumisohjelman vuoksi (5 911 miljoonaa euroa (33)), se kärsi tuottojen vähenemisestä (mikä johtui muun muassa talletusten suuremmista kustannuksista) sekä kreikkalaisten ja ulkomaisten lainasalkkujensa suurista ja kasvavista arvonalennustappioista. Pankin likviditeettiasema kärsi pahasti talletusten ulosvirtauksesta, mutta tilanne kohentui hieman sen jälkeen, kun pankki ryhtyi tekemään yritysostoja heinäkuussa 2012.
(50)
Vuoden 2013 stressitestissä Kreikan keskuspankki arvioi, että pankin pääomatarve perusskenaarion mukaan oli 465 miljoonaa euroa.
(51)
Maaliskuussa 2014 pankki toteutti 1 752 miljoonan euron pääomapohjan vahvistamisen kattaakseen johdanto-osan 50 kappaleessa tarkoitetun pääomatarpeen ja maksaakseen takaisin 940 miljoonaa euroa Kreikan hallussa olevista etuoikeutetuista osakkeista (34). Toisin kuin huhtikuussa 2014 toteutetun Eurobankia koskevan pääomapohjan korottamisen yhteydessä Kreikan rahoitusvakausrahasto ei antanut pankille sitoumusta, jonka mukaan se sijoittaisi pääomapohjan vahvistamisen yhteydessä pankkiin lisää pääomaa, jos kysyntä yksityisten sijoittajien taholta on riittämätöntä. Pankin pääomapohjan vahvistaminen toteutettiin osakeantina ilman merkintäetuoikeuksia (eli pääomakorotuksena, jossa merkintäetuoikeudet on peruutettu) kansainvälisille sijoittajille ja yleisenä osakeantina Kreikassa. Merkintähinnaksi määritettiin 1,7 euroa osakkeelta.
(52)
Pääomapohjan vahvistamisen jälkeen pankki ilmoitti 22 päivänä toukokuuta 2014, että se oli lunastanut etuoikeutetut osakkeet Kreikalta 750 miljoonan euron hintaan (35).
2.2 PANKIN SUORITTAMAT KREIKASSA HARJOITETUN PANKKITOIMINNAN OSTOT
2.2.1 ATEn osto
(53)
Kreikka perusti ATEn vuonna 1929 voittoa tavoittelemattomaksi järjestöksi. 1990-luvun alkupuolelle asti ATE oli erikoistunut rahoituslaitos, joka tuki Kreikan maataloussektorin kehitystä Kreikan valtion puolesta. Joulukuussa 2000 ATE listautui Ateenan arvopaperipörssiin. Marraskuun 14 päivänä 2011 ATEn pääosakas oli Kreikka 89,9 prosentin osuudellaan.
(54)
ATE harjoitti sekä vähittäispankkitoimintaa että yrityspankkitoimintaa, tarjosi rahoituspalveluja (vakuutustoiminta ja leasing-toiminta) sekä hankki huomattavia omistuksia yrityksistä, jotka toimivat rahoitussektorin ulkopuolella esimerkiksi sokerintuotannon ja maidontuotannon aloilla.
(55)
Heinäkuussa 2012 ATE tarjosi palvelujaan 468 konttorin verkostonsa välityksellä ja työllisti 5 024 henkilöä. Sen talletukset olivat heinäkuussa 2012 yhteensä 14,9 miljardia euroa ja varojen kokonaismäärä 21,8 miljardia euroa (36).
(56)
Vuodesta 2006 lähtien ATE on tarjonnut palvelujaan myös Kreikan ulkopuolella; se omisti ATE Bank Romaniasta 75 prosenttia sekä AIKBanka Serbian koko osakepääomasta 20,3 prosenttia ja sen etuoikeutetuista osakkeista 25 prosenttia.
(57)
ATEn vaikeudet alkoivat jo ennen Kreikan valtiovelkakriisiä. Vaikeudet johtuivat pääasiassa sen omaisuuserien heikosta laadusta ja jatkuvasti alhaisesta kannattavuudesta ennen arvonalentumisia. Lisäksi Kreikan valtionvelkakriisi vaikutti kaikkien kreikkalaisten pankkien, mukaan lukien ATEn, toimintaan kahdella tavalla: i) Kreikan sulkemisella kansainvälisten velkakirjamarkkinoiden ulkopuolelle oli vakavia seurauksia kreikkalaisten pankkien likviditeettiaseman kannalta ja ii) kreikkalaisten pankkien omaisuuserien laatu heikkeni ja arvonalentumiset lisääntyivät.
(58)
Huhtikuussa 2011 Kreikka sijoitti 1 445 miljoonaa euroa lisää pääomaa ATEen (kyseisestä summasta 675 miljoonaa euroa oli alun perin myönnetty pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä). Lisäksi ATE sai maksuvalmiustukea yhteensä 6 103 miljoonaa euroa. Komissio hyväksyi nämä toimenpiteet ATEn rakenneuudistusta koskevassa päätöksessä.
(59)
Tästä huolimatta vuoden 2011 loppupuolella ATEn pääomatilanne heikkeni, mikä johtui pääasiassa sen osallistumisesta yksityissektorin osallistumisohjelmaan. Kuten taulukossa 2 on esitetty, sen yksityissektorin osallistumiseen liittyvä tappio oli yhteensä noin 4 329 miljoonaa euroa ennen veroja, ja se kirjattiin kokonaisuudessaan pankin vuoden 2011 kirjanpitoon. Kuten taulukossa 3 on kuvattu, ATEn siirrettäviin toimintoihin liittyvä pääomatarve oli arviolta noin 4 920 miljoonaa euroa.
(60)
Kreikka toimitti 22 päivänä maaliskuuta 2012 Kreikan keskuspankin laatiman raportin, jossa ehdotettiin ATEn kriisinratkaisua toteuttamalla niin sanottu Purchase & Assumption -menettely ATEn siirrettävien toimintojen osalta. Jäljelle jäävät omaisuus- ja velkaerät siirrettäisiin roskapankkiin. Pankki sekä toinen merkittävä kreikkalaispankki toimittivat ei-sitovat tarjoukset Kreikan rahoitusvakausrahastolle. Rahoitusvakausrahaston hallintoneuvosto hyväksyi 26 päivänä heinäkuuta 2012 pankin tarjouksen.
(61)
Kreikan keskuspankki siirsi 27 päivänä heinäkuuta 2012 ATEn siirrettävät toiminnot pankille (37).
(62)
Koska ATEn siirrettävien toimintojen sisältämien omaisuuserien käypä arvo oli alhaisempi kuin velkaerien, Kreikan rahoitusvakausrahasto kattoi Kreikan keskuspankin 28 päivänä tammikuuta 2013 tekemän päätöksen mukaisesti siirrettyjen omaisuuserien ja velkaerien välisen erotuksen eli rahoitusvajeen. Kreikan keskuspankki katsoi tarkastettujen lukujen perusteella, että rahoitusvajeen määrä on 7 471 miljoonaa euroa, joten Kreikan rahoitusvakausrahasto myönsi pankille Euroopan rahoitusvakausvälineen liikkeeseen laskemia joukkovelkakirjalainoja, jäljempänä ’ERVV:n joukkovelkakirjat’, 7 471 miljoonan euron arvosta.
(63)
Lisäksi Kreikan rahoitusvakausrahasto sitoutui myöntämään pääomaa pankille omien varojen osuuden nostamiseksi 9 prosenttiin ATEn siirrettävien toimintojen osalta. Pääomatarpeen määräksi arvioitiin alun perin 500 miljoonaa euroa, mutta lopullinen pääomatarve oli 570 miljoonaa euroa. Kreikan rahoitusvakausrahasto sijoitti lopullisen summan pankkiin kantaosakkeita vastaan kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen puitteissa.
(64)
Pankki osti ATEn siirrettävät toiminnot 95 miljoonan euron hintaan.
2.2.2 Genikin osto
(65)
Geniki perustettiin vuonna 1937. Se tarjosi rahoituspalveluja sekä vähittäispankkitoiminnan että yrityspankkitoiminnan sektoreilla sekä pääomamarkkinapalveluja. Vuonna 2004 Société Générale osti enemmistön Genikin osakekannasta. Genikillä oli 104 konttoria ja 1 391 työntekijää 31 päivänä joulukuuta 2012 (38). Sen varojen kokonaismäärä oli 2,6 miljardia euroa, nettolainasalkku 1,9 miljardia euroa ja talletukset noin 2 miljardia euroa (39).
(66)
Kreikan valtionvelkakriisillä oli hyvin negatiivinen vaikutus pankkisektorin toimintaan. Lisäksi kreikkalaisten pankkien osallistuminen yksityissektorin osallistumisohjelmaan heikensi niiden pääomatilannetta nopeasti. Kuten taulukossa 2 on esitetty, yksityissektorin osallistumiseen liittyvä Genikin tappio oli yhteensä noin 292 miljoonaa euroa ennen veroja, ja se kirjattiin kokonaisuudessaan pankin vuoden 2011 kirjanpitoon. Kuten taulukosta 3 ilmenee, Genikin pääomatarve oli arviolta 281 miljoonaa euroa, joka määritettiin Kreikan keskuspankin toteuttaman stressitestin perusteella.
(67)
Kesäkuussa 2012 Société Générale lähestyi kaikkia Kreikan neljää suurinta pankkia myydäkseen Genikin. Pankki oli ainut, joka osoitti halukkuutta ostaa Geniki.
(68)
Neuvottelut Société Généralen ja pankin välillä Genikin myynnistä johtivat virallisen sopimuksen tekemiseen 19 päivänä lokakuuta 2012. Sopimuksen mukaan i) Société Générale myy ja pankki ostaa Société Généralen 99,08 prosentin omistusosuuden Genikistä ja ii) Société Générale luovuttaa ja siirtää ja pankki hankkii 100 prosenttia Genikin osakepääomaennakoista, jotka Société Générale on tehnyt ja jotka se tulee tekemään. Société Générale sitoutui lopulta suorittamaan noin 290 miljoonan euron ennakkomaksun Genikille ja merkitsemään pankin liikkeeseen laskemia joukkovelkakirjoja noin 170 miljoonalla eurolla. Pankki osti Genikin 1 miljoonan euron hintaan.
(69)
Pankki ilmoitti 14 päivänä joulukuuta 2012, että hanke, joka koski Société Généralen osuuden hankkimista Genikistä, on saatettu loppuun.
2.2.3 Kolmen kyproslaisen pankin Kreikan toimintojen osto
(70)
Bank of Cyprus perustettiin vuonna 1899, Cyprus Popular Bank vuonna 1901 ja Hellenic Bank vuonna 1976.
(71)
Maaliskuun 15 päivänä 2013 järjestetyssä ylimääräisessä euroryhmän kokouksessa päästiin yhteisymmärrykseen Euroopan unionin, IMF:n ja EKP:n toteuttaman Kyproksen pelastamissuunnitelman keskeisistä tunnusluvuista. Kreikan rahoitusjärjestelmän vakaudesta vastaava lautakunta Hellenic Systemic Stability Board, jäljempänä ’HSSB’, ehdotti yksimielisesti kolmen kyproslaisen pankin Kreikan sivuliikkeiden omaisuus- ja velkaerien siirtämistä kreikkalaiselle pankille. HSSB totesi erityisesti, että sopimus (40) antaa täyden suojan kolmen kyproslaisen pankin Kreikan sivuliikkeiden tallettajille, turvaa Kreikan yleisen edun ja rahoitusjärjestelmän vakauden eikä rasita Kreikan julkista velkaa.
(72)
Kreikan keskuspankille annettiin tehtäväksi selvittää kreikkalaisten pankkien kiinnostusta asian suhteen, ja se julkaisikin aiheesta kiinnostuksenilmaisupyynnön. Lisäksi Kreikan rahoitusvakausrahasto sitoutui kattamaan (ostajan) pääomatarpeen, joka johtuu kolmen kyproslaisen pankin Kreikan sivuliikkeiden hankinnasta.
(73)
Taulukossa 6 esitetään yhteenveto kolmen kyproslaisen pankin varoista ja veloista, jotka lopulta siirrettiin pankkiin, jäljempänä ’kyproslaisten pankkien siirrettävät toiminnot’.
Taulukko 6
Kolmen kyproslaisen pankin siirrettävät toiminnot
Siirrettävät toiminnot
Varat
Kaikki kreikkalaiset lainat, ml. leasing- ja factoring-rahoitus
Lainat laivayhtiöille ja muut lainat, jotka on myönnetty Kreikassa ja joita hallinnoidaan Kreikassa mutta jotka on kirjattu kyproslaisten pankkien lainasalkkuihin
Käyttöomaisuus (pl. laskennalliset verosaamiset)
Velat
Kolmen kyproslaisen pankin kaikki Kreikassa kerätyt talletukset
Lähde:
Sopimusehdot, Carve out and sale of the Greek assets of Cypriot banks, 10.4.2013.
(74)
Pankille siirrettyjen varojen yhteismäärä oli noin 18,9 miljardia euroa ja velkojen 15 miljardia euroa. Kaupan sopijapuolet kuitenkin sitoutuivat ottamaan huomioon PIMCOn laatimassa raportissa kyproslaisten pankkien osalta ennustetut tappiot epäedullisessa skenaariossa (41). PIMCOn raportin mukaan pankille siirrettävien omaisuuserien yhteismäärä olisi noin 16,5 miljardia euroa. Siirrettävien velkaerien yhteismäärä olisi puolestaan noin 14,5 miljardia euroa.
(75)
Vain kolme pankkia, pankki mukaan lukien, toimitti ei-sitovan tarjouksen 21 ja 22 päivänä maaliskuuta 2013.
(76)
Kreikan rahoitusvakausrahasto antoi 22 päivänä maaliskuuta 2013 pankille suostumuksensa kolmen kyproslaisen pankin Kreikan toimintojen ostamiseen. Pankin kyproslaisten pankkien siirrettävistä toiminnoista maksama korvaus oli yhteensä 524 miljoonaa euroa. Tarkemmin eriteltynä pankki sitoutui maksamaan Bank of Cypruksen siirrettävistä toiminnoista 237 miljoonaa euroa, Cyprus Popular Bankin siirrettävistä toiminnoista 258 miljoonaa euroa ja Hellenic Bankin siirrettävistä toiminnoista 29 miljoonaa euroa.
(77)
Kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen (42) yhteydessä Kreikan rahoitusvakausrahasto sijoitti kesäkuussa 2013 pankkiin 524 miljoonaa euroa pääomaa kattaakseen pankin maksaman ostohinnan.
2.2.4 MBG:n osto
(78)
MBG perustettiin vuonna 2000. MBG:llä oli 31 päivänä joulukuuta 2012 119 konttoria ja 1 174 työntekijää (43).
(79)
Pankki allekirjoitti 22 päivänä huhtikuuta 2013 BCP:n kanssa lopullisen sopimuksen, joka koski MBG:n koko osakepääoman hankintaa ja BCP:n osallistumista pankin tulevaan pääomapohjan vahvistamiseen.
(80)
Sopimuksen mukaan BCP osallistuisi MBG:n lakisääteiseen pääomapohjan vahvistamiseen 400 miljoonalla eurolla (josta BCP oli jo suorittanut 139 miljoonaa euroa joulukuussa 2012) muuntamalla BCP:n huonommassa etuoikeusasemassa olevia ja etuoikeutettuja saamisia MBG:ltä pääomaksi. Lisäksi MBG maksaa takaisin BCP:n sille aiemmin myöntämän rahoituksen kahdessa erässä: 650 miljoonaa euroa maksetaan kaupantekopäivänä ja noin 250 miljoonaa euroa kuuden kuukauden kuluessa kaupanteosta. Lopuksi BCP osallistuu pankin pääomapohjan vahvistamiseen 400 miljoonalla eurolla suunnatun annin kautta, mikä ei sisällä merkintäetuoikeutta. Pankki ostaa täysimääräisesti pääomitetun MBG:n 1 miljoonalla eurolla.
(81)
Pankki ilmoitti 19 päivänä kesäkuuta 2013, että MBG:n osto on saatettu loppuun.
2.2.5 Yleiskuvaus ostojen yhteisvaikutuksesta
(82)
Taulukko 7 sisältää yleiskuvauksen ostojen vaikutuksista pankin kokoon ja kokoonpanoon Kreikassa (ostetut yritykset eivät sisältäneet kansainvälisiä omaisuuseriä, lukuun ottamatta ATEn siirrettäviä toimintoja, jotka sisälsivät pienen määrän romanialaisia omaisuuseriä). Ostojen johdosta pankilla on nykyisin suurin markkinaosuus Kreikan talletus- ja luottomarkkinoilla.
Taulukko 7
Yritysostojen vaikutukset Piraeus-pankin kokoon Kreikassa
31.12.2012
Koskee vain Kreikkaa
Pelkkä Piraeus
ATE
Geniki
Kyproslaiset pankit
MBG
UUSI KONSERNI
Lainat, brutto
27 727
12 200
3 308
24 194
4 710
72 138
osuus uudesta konsernista
38 %
17 %
5 %
34 %
7 %
100 %
Lainat, netto
24 811
11 527
1 909
19 481
4 236
61 964
osuus uudesta konsernista
40 %
19 %
3 %
31 %
7 %
100 %
Talletukset
15 412
14 986
2 014
14 427
2 912
49 752
osuus uudesta konsernista
31 %
30 %
4 %
29 %
6 %
100 %
Työntekijät
5 926
5 019
1 420
5 268
1 186
18 819
osuus uudesta konsernista
31 %
27 %
8 %
28 %
6 %
100 %
Konttorit
325
460
104
307
120
1 316
osuus uudesta konsernista
25 %
35 %
8 %
23 %
9 %
100 %
Lähde:
Piraeus Bankin 10 päivänä kesäkuuta 2014 toimittamat tiedot.
2.3 TUKITOIMENPITEET
2.3.1 Kreikan pankkien tukiohjelmasta pankille myönnetyt tukitoimenpiteet (toimenpiteet L1 ja A)
(83)
Pankki on saanut monenlaista tukea Kreikan pankkien tukiohjelmasta, pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä, takaustoimenpiteestä ja valtion joukkovelkakirjalainatoimenpiteestä.
2.3.1.1 Takaustoimenpiteestä ja joukkovelkakirjalainatoimenpiteestä myönnetty valtion maksuvalmiustuki (toimenpide L1)
(84)
Pankki on saanut ja saa edelleen tukea takaustoimenpiteestä ja joukkovelkakirjalainatoimenpiteestä. Tätä tukea nimitetään tässä päätöksessä ”toimenpiteeksi L1”. Vuonna 2012 pankki laski liikkeeseen valtion takaamia joukkovelkakirjoja yhteensä 9,9 miljardilla eurolla. Lisäksi Kreikka lainasi pankille valtion joukkovelkakirjoja 1 289 miljoonan euron arvosta. Maaliskuun 2014 lopussa lainattujen valtion joukkovelkakirjojen yhteissumma oli 1 024 miljoonaa euroa (44).
(85)
Pankin rakenneuudistussuunnitelmassa, jonka Kreikan viranomaiset toimittivat komissiolle 25 päivänä kesäkuuta 2014, viranomaiset pyysivät lupaa jatkaa takauksien myöntämistä ja valtion joukkovelkakirjojen lainaamista pankille Kreikan pankkien tukiohjelman puitteissa rakenneuudistuksen ajan, mikäli tarvetta maksuvalmiustuelle ilmaantuu. Näin ei kuitenkaan odotettu tapahtuvan.
2.3.1.2 Pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä (toimenpide A) myönnetty valtion pääomasijoitus
(86)
Toukokuussa 2009 pankki sai 370 miljoonan euron ja joulukuussa 2011 380 miljoonan euron eli yhteensä 750 miljoonan euron pääomasijoituksen Kreikan pankkien tukiohjelman pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä (toimenpide A). Tämä pääomasijoitus vastasi noin 2,1:tä prosenttia pankin tuolloisista riskipainotetuista omaisuuseristä (45).
(87)
Pääomapohjan vahvistaminen toteutettiin Kreikan merkitsemillä etuoikeutetuilla osakkeilla, joiden kuponkikorko oli 10 prosenttia ja erääntymisaika viisi vuotta.
(88)
Pankki lunasti etuoikeutetut osakkeet 22 päivänä toukokuuta 2014, kuten johdanto-osan 52 kappaleessa on kuvattu.
2.3.2 Valtion takaama maksuvalmiusapu (toimenpide L2)
(89)
Maksuvalmiusapu on poikkeuksellinen toimenpide, jonka avulla maksukykyinen rahoituslaitos, jolla on väliaikaisia maksukykyongelmia, voi saada eurojärjestelmän rahoitusta ilman, että tällainen toimenpide on osa yhteistä rahapolitiikkaa. Tällaisen rahoituslaitoksen maksuvalmiusavusta maksama korko on […] peruspistettä korkeampi kuin sen normaalista keskuspankin rahoituksesta maksama korko.
(90)
Kreikan keskuspankki on vastuussa maksuvalmiusohjelmasta, mikä tarkoittaa, että se vastaa maksuvalmiusavun myöntämisestä johtuvista kustannuksista ja riskeistä (46). Kreikka myönsi Kreikan keskuspankille valtiontakauksen, jota sovelletaan Kreikan keskuspankin myöntämän maksuvalmiusavun kokonaismäärään. Hyväksymällä lain 3943/2011 50 artiklan 7 kohta, jolla muutettiin lain 2362/1995 65 artiklan 1 kohtaa, annettiin Kreikan valtiovarainministeriölle mahdollisuus myöntää valtion puolesta takauksia Kreikan keskuspankille tämän luottolaitoksilta saatavien vaateiden suojaamiseksi. Maksuvalmiusapua saavien pankkien on maksettava valtiolle takausmaksu, joka on […] peruspistettä.
(91)
Pankki oli 31 päivänä joulukuuta 2011 saanut 11,64 miljardia euroa valtion takaamaa maksuvalmiusapua, ja 31 päivänä joulukuuta 2012 se oli saanut 31,4 miljardia euroa valtion takaamaa maksuvalmiusapua (47). Vuonna 2013 maksuvalmiusavun määrää laskettiin voimakkaasti, ja pankki oli kyseisen vuoden lopussa saanut vain 750 miljoonaa euroa valtion takaamaa maksuvalmiusapua.
2.3.3 Pankille Kreikan rahoitusvakausrahaston kautta myönnetyt tukitoimenpiteet (toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4)
(92)
Vuoden 2012 jälkeen pankki on saanut tukea useista Kreikan rahoitusvakausrahaston myöntämistä pääomatukitoimenpiteistä. Taulukossa 8 esitetään yleiskatsaus näistä tukitoimenpiteistä.
Taulukko 8
Pankille Kreikan rahoitusvakausrahaston kautta myönnetyt tukitoimenpiteet
1. väliaikaisrahoitus - toukokuu 2012
(miljoonaa euroa)
2. väliaikaisrahoitus - joulukuu 2012
(miljoonaa euroa)
Sitoumuskirje - joulukuu 2012
(miljoonaa euroa)
Osallistuminen pääomapohjan vahvistamiseen toukokuussa 2013
(miljoonaa euroa) (48)
Toimenpide
B1
B2
B3
B4
Määrä
(milj. euroa)
4 700
1 553
1 082
5 891
2.3.3.1 Ensimmäinen väliaikaisrahoitus (toimenpide B1)
(93)
Piraeusta koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 14-33 kappaleessa kuvattiin yksityiskohtaisesti toukokuussa 2012 toteutettu ensimmäinen väliaikaisrahoitus (toimenpide B1). Tässä jaksossa esitetään kyseisen toimenpiteen tausta ja pääpiirteet.
(94)
Kreikan rahoitusvakausrahasto lähetti 20 päivänä huhtikuuta 2012 pankille kirjeen, jolla se sitoutui osallistumaan pankin suunniteltuun osakepääoman korottamiseen jopa 5 miljardilla eurolla.
(95)
Kreikan rahoitusvakausrahasto siirsi toukokuussa 2012 toimenpiteessä B1 pankille 4,7 miljardin arvosta ERVV:n joukkovelkakirjoja Kreikan rahoitusvakausrahaston perustamisesta annetun lain 3864/2010, jäljempänä ’Kreikan rahoitusvakausrahastoa koskeva laki’, väliaikaisrahoitusta koskevien säännösten mukaisesti. Komissio totesi jo Piraeusta koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 53 kappaleessa, että 28 päivänä toukokuuta 2012 toteutetulla väliaikaisrahoituksella täytettiin sitoumuskirjeessä hyväksytty velvoite, joten väliaikaisrahoitus oli jatkoa samalle tuelle. Kreikan keskuspankki teki sekä sitoumuskirjeessä esitettyjä että ensimmäisessä väliaikaisrahoituksessa maksettuja määriä koskevat laskelmat varmistaakseen, että pankin kokonaispääomaosuus oli 8 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2011, jolloin väliaikaisrahoitus kirjattiin takautuvasti pankin kirjanpitoon. Kuten taulukosta 3 voidaan nähdä, toimenpide B1 kattoi vain rajoitetun osan vuoden 2012 stressitestissä havaitusta yhteenlasketusta pääomatarpeesta. Pankin oli määrä hankkia pääoma tulevalla pääomakorotuksella, ja väliaikaisrahoituksen tarkoituksena oli vain säilyttää pankin kelpoisuus saada EKP:n rahoitusta, kunnes pääomakorotus oli toteutettu.
(96)
Pankin ja Kreikan rahoitusvakausrahaston välisessä ennakkomerkintäsopimuksessa määrättiin, että ensimmäisen väliaikaisrahoituksen päivämäärän ja sen päivämäärän, jona ensimmäinen väliaikaisrahoitus muunnettiin kantaosakkeiksi ja muiksi vaihdettaviksi rahoitusinstrumenteiksi, välisenä aikana pankin oli maksettava Kreikan rahoitusvakausrahastolle vuosittaisena maksuna 1 prosentti ERVV:n joukkovelkakirjojen nimellisarvosta ja että kuponkimaksut ja ERVV:n joukkovelkakirjoille tältä ajalta kertynyt korko lasketaan Kreikan rahoitusvakausrahaston suorittamaksi lisäpääomasijoitukseksi (49).
2.3.3.2 Toinen väliaikaisrahoitus (toimenpide B2)
(97)
Pankki kirjasi lisätappioita vuoden 2012 syksyllä. Sen vuoksi sen pääoma pieneni jälleen alle pääomaa koskevien vähimmäisvaatimusten, joiden täyttyminen on EKP:n rahoituksen saamisen edellytyksenä.
(98)
Tämän tuloksena tarvittiin toinen väliaikaisrahoitus. Kreikan rahoitusvakausrahasto toteutti 20 päivänä joulukuuta 2012 toisen, 1 553 miljoonan euron suuruisen väliaikaisrahoituksen (toimenpide B2), joka sekin maksettiin siirtämällä ERVV:n joukkovelkakirjoja pankille.
2.3.3.3 Joulukuun 20 päivänä 2012 päivätty sitoumuskirje (toimenpide B3)
(99)
Toisen väliaikaisrahoituksen lisäksi Kreikan rahoitusvakausrahasto lähetti 20 päivänä joulukuuta 2012 pankille sitoumuskirjeen osallistumisestaan pankin osakepääoman korottamiseen ja liikkeeseen laskettaviin vaihdettaviin instrumentteihin yhteensä jopa 1 082 miljoonalla eurolla (toimenpide B3)
(100)
Kaksi väliaikaisrahoitusta (toimenpiteet B1 ja B2) sekä joulukuussa 2012 sidottu lisämäärä (toimenpide 3) yhdessä merkitsivät, että Kreikan rahoitusvakausrahasto oli sitoutunut kattamaan vuoden 2012 stressitestissä havaitun pääomatarpeen (7 335 miljoonaa euroa (50)) kokonaisuudessaan.
2.3.3.4 Kreikan rahoitusvakausrahaston osallistuminen kevään 2013 pääomapohjan vahvistamiseen (toimenpide B4) ja toimenpiteiden B1 ja B2 osittainen takaisinmaksu
(101)
Huhtikuun 30 päivänä 2013 pidetyssä yhtiökokouksessa hyväksyttiin pankin osakepääoman korottaminen 8 429 miljoonalla eurolla (51). Kyseinen summa määritettiin seuraavien lukujen perusteella:
i)
7 335 miljoonaa euroa, joka tarvittiin kattamaan vuoden 2012 stressitestissä havaittu pääomantarve; tästä summasta Kreikan rahoitusvakausrahasto kattoi 5 891 miljoonaa euroa (toimenpide B4) ja yksityiset sijoittajat 1 444 miljoonaa euroa;
ii)
570 miljoonaa euroa, jonka Kreikan rahoitusvakausrahasto sijoitti heinäkuussa 2012 antamansa sitoumuksen mukaan sen pääomatarpeen kattamiseksi, joka johtui ATE Bankin toimintojen ostamisesta; komissio arvioi kyseistä toimenpidettä ATEn likvidointia koskevassa päätöksessä ja katsoi, ettei tuki ole pankin hyväksi myönnettyä tukea;
iii)
524 miljoonaa euroa, jonka Kreikan rahoitusvakausrahasto sijoitti sen pääomatarpeen kattamiseksi, joka johtui kolmen kyproslaisen pankin Kreikan toimintojen ostamisesta; kyseinen osuus pääomapohjan vahvistamisesta muodostaa toimenpiteen C (52).
(102)
Uusien osakkeiden hinnaksi asetettiin 1,70 euroa osakkeelta, mikä vastaa 50:tä prosenttia osakkeiden volyymipainotetusta keskihinnasta tarjoushinnan määrittelyä edeltävien 50 kaupankäyntipäivän aikana.
(103)
Pankin hallintoneuvosto ilmoitti 3 päivänä kesäkuuta 20133 888 268 914 uuden osakkeen liikkeeseen laskusta. Osakkeiden nimellisarvo oli 0,30 euroa ja hinta 1,70 euroa osakkeelta (53). Pankki ilmoitti 28 päivänä kesäkuuta 2013 (54), että sen hallintoneuvosto oli vahvistanut, että koko pääomapohjan korotus toteutetaan osakepääoman korotuksena, jonka yhteissumma on 8 429 miljoonaa euroa, palkkiot mukaan lukien.
(104)
Yksityisten sijoittajien osuus pankin osakepääoman korotuksesta oli yhteensä 1 444 miljoonaa euroa (55). Kyseinen summa kattaa myös johdanto-osan 80 kappaleessa kuvatun BCP:n osuuden.
(105)
Kreikan rahoitusvakausrahaston osuus pankin osakepääoman korotuksesta oli näin ollen yhteensä 6 985 miljoonaa euroa.
(106)
Välittömästi kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen jälkeen Kreikan rahoitusvakausrahastosta tuli pankin suurin osakkeenomistaja, jonka omistusosuus oli 81 prosenttia (56). Kreikan rahoitusvakausrahasto myönsi kullekin yksityiselle sijoittajalle vastikkeetta yhden optio-oikeuden kutakin merkittyä osaketta kohti (57). Kukin optio-oikeus antaa oikeuden ostaa 4,48 Kreikan rahoitusvakausrahaston osaketta tietyin aikavälein ja tiettyyn tavoitehintaan. Ensimmäinen optio-oikeuksien lunastuspäivä oli 2 päivä tammikuuta 2014, jonka jälkeen optio-oikeudet ovat lunastettavissa kuuden kuukauden välein 2 päivään tammikuuta 2018 saakka. Lunastushinta vastaa 1,70 euron merkintähintaa, johon lisätään vuotuinen korko (4 % ensimmäisenä vuotena, 5 % toisena vuotena, 6 % kolmantena vuotena, 7 % neljäntenä vuotena ja sen jälkeen 8 %:n vuotuistettu korko viimeisen kuuden kuukauden osalta) (58).
(107)
Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetussa laissa, sellaisena kuin sen on muutettuna vuonna 2014, määrätään, että uusmerkinnän tapahtuessa vain optio-oikeuksien tavoitehintoja voidaan muuttaa. Lisäksi tällaiset muutokset voidaan toteuttaa vain jälkikäteen ja ne voivat kattaa vain summan, joka vastaa Kreikan rahoitusvakausrahaston merkintäetuoikeuksien myynnistä saatuja todellisia tuloja. Muuttaminen ei ole mahdollista ilman merkintäetuoikeuksia toteutetun osakepääoman korotusten osalta.
2.3.4 Ostetuille yrityksille myönnetyt tukitoimenpiteet (toimenpide C)
2.3.4.1 ATElle myönnetyt tukitoimenpiteet
(108)
Kuten johdanto-osan 58 kappaleessa todetaan, ATEn rakenneuudistusta koskevan päätöksen ajankohtana ATE oli jo hyötynyt tukitoimenpiteistä.
(109)
Joulukuussa 2011 Kreikan valtio teki 290 miljoonan euron pääomasijoituksen ATEen.
(110)
Heinäkuun 27 päivänä 2012 toteutettuun alasajoon myös sisältyi valtion myöntämää lisätukea, kuten johdanto-osan 62 ja 63 kappaleessa on kuvattu. Kreikan rahoitusvakausrahasto myönsi pankille ERVV:n joukkovelkakirjoja 7 471 miljoonan euron arvosta rahoitusvajeen kattamiseksi. Lisäksi Kreikan rahoitusvakausrahasto oli antanut sitoumuksen vahvistaa pankin pääomapohjaa 570 miljoonalla eurolla.
(111)
Kaiken kaikkiaan Purchase & Assumption -menettelyyn liittyvän tuen yhteismäärä oli 8 041 miljoonaa euroa.
2.3.4.2 Kolmen kyproslaisen pankin Kreikan toiminnoille myönnetyt tukitoimenpiteet (toimenpide C)
(112)
Kuten johdanto-osan 77 ja 101 kappaleessa on mainittu, kolmen kyproslaisen pankin Kreikan toimintojen ostamisen yhteydessä Kreikan rahoitusvakausrahasto antoi sitoumuksen vahvistaa pankin pääomapohjaa 524 miljoonalla eurolla (toimenpide C). Kyseinen sitoumus toteutettiin kesäkuussa 2013 (59).
2.4 RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA
2.4.1 Kotimaan toiminnot
(113)
Rakenneuudistussuunnitelmansa avulla pankki aikoo keskittyä ydinpankkitoimintaansa Kreikassa.
(114)
Keskeisenä prioriteettina on tehdä pankin Kreikassa harjoittamasta pankkitoiminnasta jälleen kannattavaa ja elinkelpoista. Tätä varten rakenneuudistussuunnitelma sisältää joukon toimenpiteitä, joilla pyritään parantamaan pankin toiminnan tehokkuutta ja sen nettokorkomarginaalia, sekä toimenpiteitä, joilla parannetaan sen pääomatilannetta ja taseen rakennetta.
(115)
Toiminnan tehokkuuden osalta pankki oli jo aloittanut laajan rationalisointiohjelman.
(116)
Pankki vähensi fyysistä läsnäoloaan Kreikassa yhteensä 322 konttorilla 31 päivän joulukuuta 2011 ja 31 päivän joulukuuta 2013 välisenä aikana, kun otetaan huomioon hankintapäivän jälkeen hankittujen yritysten osalta toteutetut rakenneuudistustoimenpiteet. Pankki on jatkanut samaan tahtiin vuonna 2014, ja se on sulkenut vuoden alkupuoliskon aikana jo […] konttoria.
Taulukko 9
Kreikan konttoriverkoston rakenneuudistus vuodesta 2010 vuoden 2014 ensimmäisen puolivuotiskauden loppuun asti
Ajanjakso
2011
2012
2013
Vuoden 2014 ensimmäinen puolivuotiskausi
Konttorien kokonaismäärä ajanjakson alussa tai hankintapäivänä
360
918
1 316
1 037
josta Piraeuksen osuus
(…)
(…)
(…)
(…)
ATE:n osuus
(…)
(…)
Genikin osuus
(…)
(…)
Kyproslaisten konttorien osuus
(…)
(…)
(…)
MBG:n osuus
(…)
(…)
(…)
Kokonaismäärä ajanjakson lopussa
346
889
1 037
899
Suljettujen konttorien määrä yhteensä ajanjakson lopussa
14
29
279
138
Lähde:
25 päivänä kesäkuuta 2014 toimitettu rakenneuudistussuunnitelma, s. 40 ja 125, sekä vuosien 2011 ja 2012 vuosikertomukset.
(117)
Pankki vähensi myös pankkitoimintojensa ja muiden kuin pankkitoimintojensa työntekijämäärää Kreikassa 2 519 työntekijällä ajanjaksolla 2011-2013. Kyseisistä työntekijöistä 2 114 henkilöä poistui pankin toteuttaman vapaaehtoisen poistumisohjelman kautta.
Taulukko 10
Kreikkalaisten työntekijöiden vähennykset vuosina 2010-2013
Ajanjakso
2011
2012
2013
Työntekijöiden kokonaismäärä ajanjakson alussa tai hankintapäivänä
6 370
12 616
18 628
josta Piraeuksen osuus
(…)
(…)
(…)
ATE:n osuus
(…)
(…)
Genikin osuus
(…)
(…)
Kyproslaisten konttorien osuus
(…)
(…)
(…)
MBG:n osuus
(…)
(…)
(…)
Kokonaismäärä ajanjakson lopussa
6 172
12 365
16 558
Vähennys
198
251
2 070
Lähde:
25 päivänä kesäkuuta 2014 toimitettu rakenneuudistussuunnitelma, s. 40 ja 125, sekä vuosien 2011 ja 2012 vuosikertomukset.
(118)
Joulukuun 2013 ja vuoden 2017 lopun välisenä aikana pankki kaavailee vähentävänsä edelleen työntekijöidensä määrää (16 558 työntekijästä […] työntekijään) ja konttoriensa määrää (1 037 konttorista […] konttoriin) Kreikassa (60).[…]
(119)
Konttorien ja henkilöstön osalta parannettu tehokkuus auttaa pienentämään kaiken Kreikassa harjoitettavan pankkitoiminnan kokonaiskustannuksia […] prosenttia 1 394 miljoonasta eurosta vuonna 2013 […] miljoonaan euroon (61) vuonna 2017 (62). Tämän tuloksena pankin Kreikassa harjoittaman pankkitoiminnan odotettavissa oleva kustannus-tuottosuhde laskee alle […] prosentin rakenneuudistusjakson lopussa.
(120)
Rakenneuudistussuunnitelmassa kuvaillaan myös, miten pankki aikoo vähentää rahoituskustannuksiaan, mikä on avaintekijä elinkelpoisuuden palauttamisessa. Pankki odottaa kykenevänsä maksamaan alempia korkoja talletuksilleen vakaamman toimintaympäristön ja etenkin Kreikan talouden ennustetun vakautuksen ja elpymisen ansiosta. Kreikan talouden odotetaan kasvavan jälleen vuodesta 2014 lähtien. Talletusten tuottoerojen odotetaan pienenevän Kreikassa (63). Tämä tuottoerojen kaventuminen on tarkoitus saavuttaa pääasiassa maksamalla paljon alempia korkoja määräaikaistalletuksille. Vastaavasti pankin turvautuminen maksuvalmiusapuun ja laajempaan eurojärjestelmän rahoitukseen vähenee 45 prosentista sen konsernitason kokonaisvaroista vuonna 2012 […] prosenttiin vuonna 2017 (64).
(121)
Rakenneuudistussuunnitelmassa ennakoidaan myös, että pankki vahvistaa tasettaan. Sen lainojen nettosuhde talletuksiin Kreikassa pienenee […] prosenttiin vuonna 2017 (114 prosentista vuonna 2013 (65)), ja sen vakavaraisuus paranee edelleen.
(122)
Toinen pankin strateginen prioriteetti on järjestämättömien lainojen hallinta. Pankki parantaa luottoprosessejaan sekä lainojen myöntämisen (parempi vakuuskate ja alennetut lainamäärät) että järjestämättömien lainojen hallinnan suhteen. Järjestämättömien lainojen osuus nousee lähelle […] prosenttia ja alkaa sitten laskea niin, että rakenneuudistuskauden lopussa sen odotetaan olevan […] prosenttia (66). Pankin riskikustannukset (lainojen arvonalennukset) vähenevät lähes 2 miljardista eurosta vuonna 2013 alle […] miljoonaan euroon vuonna 2018 (67).
(123)
Toiminnan tehokkuuden parantumisen sekä nettokorkomarginaalin ja riskikustannusten pienenemisen ansiosta pankki voi olla kannattava Kreikassa vuodesta […] lähtien. Pankki ennakoi, että kotimaisen toiminnan tuotot ylittävät […] miljardia euroa vuonna 2018.
2.4.2 Kansainvälinen pankkitoiminta
(124)
Parantaakseen kansainvälisen toimintansa kannattavuutta pankki on jo ryhtynyt toteuttamaan kansainvälistä verkostoaan koskevaa kustannusten säästöohjelmaa. Vuoden 2011 lopun ja maaliskuun 2014 välisenä aikana työntekijöiden määrä väheni 10 prosenttia 6 634 työntekijästä 5 948 työntekijään ja konttoreiden määrä 18 prosenttia 499 konttorista 410 konttoriin (68). Lisäksi pankin kansainvälisen salkun rakennetta on yksinkertaistettu kustannusten karsimiseksi (69).
(125)
Rakenneuudistussuunnitelmassa korostetaan tarvetta vähentää ulkomaisten tytäryhtiöiden tukeutumista kreikkalaiseen emoyhtiöönsä rahoitustarpeidensa täyttämiseksi ja turvata edelleen pankin pääomatilanne.
(126)
Pankki möi syyskuussa 2012 yhdysvaltalaisen tytäryhtiönsä, jonka omaisuuserien arvo oli noin 0,7 miljardia euroa (13 konttoria ja 158 työntekijää).
(127)
Pankki pienentää kansainvälisten omaisuuserien salkkuaan […] miljardiin euroon kesäkuun 2018 loppuun mennessä. Tämä vastaa […] prosentin (70) laskua vuoden 2012 lopun tilanteeseen verrattuna (71).
(128)
Ulkomaiset omaisuuserät pienenevät hieman vähemmän ([…] miljardiin euroon) mikäli […] (72). Tällöin ulkomaiset omaisuuserät pienenevät yhteensä […] prosenttia vuoden 2012 lopun tilanteeseen verrattuna.
(129)
Sen sijaan, että pankki noudattaisi edellä mainittuja enimmäismääriä kesäkuun 2018 loppuun mennessä, se voi päättää luopua […] (73). Tällöin jäljelle jäävät toiminnot kattaisivat enintään […] prosenttia pankin kaikesta kansainvälisestä pankkitoiminnasta vuoden 2012 lopussa.
(130)
Pankki aikoo vähentää ulkomaisille tytäryhtiöille antamaansa kokonaisrahoitusta.
2.4.3 Yksityisen pääoman hankinta ja nykyisten osakkeenomistajien ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien panos
(131)
Pankki onnistui hankkimaan huomattavan määrän pääomaa markkinoilta ja vähensi siten tarvitsemaansa valtiontukea.
(132)
Ensiksi pankki onnistui hankkimaan yksityistä pääomaa vuonna 2011 järjestämällä 807 miljoonan euron uusmerkinnän (74). Kuten johdanto-osan 104 kappaleessa on todettu, pankki onnistui hankkimaan yksityistä pääomaa myös kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen yhteydessä. Kevään 2013 pääomapohjan vahvistaminen laimensi vahvasti olemassa olevien osakkaiden omistusosuutta, sillä Kreikan rahoitusvakausrahasto omisti 81 prosenttia pankin osakkeista kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen jälkeen ja uudet sijoittajat 17 prosenttia, jolloin olemassa olevien osakkaiden omistusosuus putosi vain kahteen prosenttiin. Osinkoa ei ole maksettu käteissuorituksina vuoden 2008 jälkeen.
(133)
Pankki hankki 1 750 miljoonan euron arvosta pääomaa markkinoilta huhtikuussa 2014 kattaakseen lisäpääoman tarpeen ja ostaakseen takaisin Kreikan hallussa olevat etuoikeutetut osakkeet. Uusien osakkeiden hinnaksi asetettiin 1,7 euroa, mikä vastasi Kreikan rahoitusvakausrahaston kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen yhteydessä maksamaa hintaa.
(134)
Lisäksi pankki hankki pääomaa ostamalla sen hybridi-instrumentit ja toissijaiset velkainstrumentit takaisin nimellisarvoa alemmalla hinnalla. Maaliskuussa 2012 pankki tarjoutui ostamaan takaisin eräitä hybridi-instrumentteja ja Lower Tier 2 -instrumentteja. Hinta, joka määritettiin markkina-arvon perusteella ja joka sisälsi enintään kymmenen prosenttiyksikön preemion, oli 37 prosenttia hybridi-instrumenttien nimellisarvosta ja 50 prosenttia Lower Tier 2 -instrumenttien nimellisarvosta. Tarjouksen hyväksymisaste oli hybri-instrumenttien osalta 52,8 prosenttia ja Lower Tier 2 -instrumenttien osalta 18,2 prosenttia. Toukokuussa 2013 pankki ilmoitti toisesta velkojen hallintatoimesta. Se tarjoutui ostamaan takaisin arvopapereitaan jopa 321 miljoonan euron arvosta. Tarjouksen hyväksymisaste oli 20 prosenttia. Näiden takaisinostojen tuloksena pankki onnistui hankkimaan pääomaa noin 120 miljoonaa euroa (75).
2.5 KREIKAN VIRANOMAISTEN SITOUMUKSET
(135)
Kreikka antoi sitoumuksen siitä, että pankki ja sen sidosyritykset toteuttavat 25 päivänä kesäkuuta 2014 toimitetun rakenneuudistussuunnitelman, sekä muita rakenneuudistussuunnitelman toteuttamista koskevia sitoumuksia, jäljempänä ’sitoumukset’. Tässä jaksossa esitetään yhteenveto sitoumuksista, jotka luetellaan liitteessä.
(136)
Ensinnäkin Kreikka on antanut sitoumuksen siitä, että pankki järjestää uudelleen kaupalliset toimintonsa Kreikassa, ja asettanut konttoreille ja työntekijöille enimmäismäärät, jotka on saavutettava viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017, samoin kuin enimmäismäärän Kreikan toiminnoista vuonna 2017 aiheutuville kokonaiskustannuksille (76).
(137)
Kreikka on myös antanut sitoumuksen siitä, että pankki vähentää Kreikassa tehtyjen talletusten kustannuksia ja noudattaa nettolainojen ja talletusten suhteelle määrättyä enimmäisarvoa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017 (77). […]
(138)
Pankin ulkomaisten tytäryhtiöiden osalta Kreikka on antanut sitoumuksen, jonka mukaan pankki luopuu kansainvälisistä omaisuuseristään viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2018 (78). Lisäksi tytäryhtiöille myönnettävän maksuvalmiustuen tai pääomatuen määrän nimellisarvolle asetetaan tiukat rajat ja se rajoitetaan vain erityistapauksiin.
(139)
Kreikka on antanut sitoumuksen, jonka mukaan pankki myy joukon arvopapereita. Lisäksi pankki ei osta sijoituskelvottomia arvopapereita, eräitä poikkeuksia lukuun ottamatta (79).
(140)
Kreikka antoi joukon pankin yrityshallintoa koskevia sitoumuksia. Se sitoutui rajoittamaan pankin työntekijöiden ja johtajien palkkioita (80).
(141)
Kreikka on myös antanut sitoumuksen siitä, että pankki parantaa luottopolitiikkaansa, jotta varmistetaan, että lainojen myöntämis- ja uudelleenjärjestelypäätöksillä pyritään maksimoimaan pankin elinkelpoisuus ja kannattavuus. Kreikka on sitoutunut siihen, että pankki täyttää luottoriskin seurantaa sekä lainojen uudelleenjärjestelyä koskevat tiukat vaatimukset (81).
(142)
Useat sitoumukset koskevat pankin toimia pankin kanssa etuyhteydessä olevien lainanottajien kanssa. Näillä sitoumuksilla pyritään varmistamaan, että pankki noudattaa varovaisia pankkikäytäntöjä myöntäessään lainoja työntekijöilleen, johtajilleen ja osakkeenomistajilleen sekä julkisille elimille, poliittisille puolueille tai media-alan yrityksille tai järjestäessään tällaisia lainoja uudelleen (82).
(143)
Lisäksi Kreikka on sitoutunut asettamaan pankille lisärajoituksia, kuten kuponkikorko- ja osingonjakokiellon, yritysostokiellon ja kiellon mainostaa valtiontuen avulla (83).
(144)
Toimitsijamies valvoo näiden sitoumusten täytäntöönpanoa 31 päivään joulukuuta 2018 asti.
(145)
Kreikka totesi 25 päivänä kesäkuuta 2014 päivätyssä kirjeessään erikseen, että ennen pankin antamien takuiden tai minkään valtion yksikön, kuten Kreikan rahoitusvakausrahaston, antamien optioiden takaisinostoa, se pyytää toimenpiteelle komission hyväksynnän (84).
3. SYYT ENSIMMÄISTÄ VÄLIAIKAISRAHOITUSTA KOSKEVAN MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEEN
(146)
Komissio aloitti 27 päivänä heinäkuuta 2012 muodollisen tutkintamenettelyn todetakseen, täyttyivätkö vuoden 2008 pankkitiedonannon (85) vaatimukset Kreikan rahoitusvakausrahaston pankin hyväksi myöntämän ensimmäisen väliaikaisrahoituksen (toimenpide B1) asianmukaisuuden, tarpeellisuuden ja oikeasuhteisuuden osalta.
(147)
Koska tuki annettiin pääomapohjan vahvistamisen ja maksuvalmiustuen jälkeen ja pelastamiskausi oli pitkä, komissio ilmaisi toimenpiteen asianmukaisuuden osalta epäilynsä sen suhteen, oliko pankki tehnyt kaiken voitavansa välttääkseen tuen tarvetta tulevaisuudessa (86). Lisäksi komissiolla ei ollut selvyyttä siitä, kenen määräysvallassa pankki olisi sen jälkeen, kun ensimmäinen väliaikaisrahoitus on korvattu pysyvällä pääomarakenteen vahvistamisella (87), sillä pankki voisi joutua joko valtion tai yksityisten vähemmistöosakkaiden määräysvaltaan. Komissio totesi haluavansa molemmissa tapauksissa varmistaa, että pankin hallinnon ja erityisesti sen lainanantoprosessin laatu ei heikkene, jotta komissio voisi katsoa ensimmäisen väliaikaisrahoituksen olevan asianmukaista.
(148)
Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen tarpeellisuuden osalta komissio kyseenalaisti Piraeusta koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 70 kappaleessa, oliko kaikki mahdolliset toimenpiteet toteutettu, jotta pankki ei tarvitsisi uudelleen tukea tulevaisuudessa. Koska väliaikaisrahoituksen kesto oli epäselvä, komissio ei myöskään voinut arvioida, oliko kyseinen rahoitus riittävä ja valtiontukisääntöjen korvaus- ja vastuunjakoperiaatteiden mukainen. Lisäksi ehdot, joilla ensimmäinen väliaikaisrahoitus muunnettiin pysyväksi pääomarakenteen vahvistamiseksi, eivät olleet tiedossa silloin, kun Piraeusta koskevan menettelyn aloittamispäätös hyväksyttiin, joten komissio ei voinut arvioida kyseisiä ehtoja.
(149)
Toimenpiteen oikeasuhteisuuden osalta komissio ilmaisi epäilyksensä siitä, olivatko suojakeinot (kielto mainostaa valtiontuen avulla, kuponkikorko- ja osingonjakokielto, osto-optioiden hyödyntämiskielto ja takaisinostokielto, jotka kuvataan Piraeusta koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 76 kappaleessa) riittäviä suhteessa ensimmäiseen väliaikaisrahoitukseen. Lisäksi Piraeusta koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 77 kappaleessa komissio totesi, että kilpailun vääristymät saattoivat johtua sellaisten sääntöjen puutteesta, jotka estivät Kreikan rahoitusvakausrahastoa koordinoimasta kaikkia Kreikan neljää suurinta pankkia (jotka olivat pankki, Eurobank, NBG ja Alpha Bank), sekä sellaisten riittävien suojakeinojen puutteesta, joilla olisi estetty niitä jakamasta kaupallisesti arkaluontoisia tietoja. Tästä syystä komissio ehdotti, että nimitettäisiin toimitsijamies, joka olisi fyysisesti läsnä pankissa.
4. ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET ENSIMMÄISTÄ VÄLIAIKAISRAHOITUSTA KOSKEVASTA MUODOLLISESTA TUTKINTAMENETTELYSTÄ
4.1 PANKIN HUOMAUTUKSET
(150)
Komissio sai 3 päivänä elokuuta 2012 pankin huomautukset Piraeusta koskevan menettelyn aloittamispäätöksestä.
(151)
Toimenpiteiden asianmukaisuuden osalta pankki huomautti, että Kreikan ja euroalueen velkakriisi oli ennalta-arvaamaton tilanne. Toukokuussa 2009 tehty pääomasijoitus, joka vastasi yhtä prosenttia pankin riskipainotetuista omaisuuseristä, toteutettiin maailmanlaajuisten rahoitusmarkkinoiden poikkeuksellisen epävakaan tilanteen johdosta. Vuoden 2011 lopussa Kreikan tekemä 380 miljoonan euron lisäpääomasijoitus vastasi 1,1 prosenttia pankin tuolloisista riskipainotetuista omaisuuseristä. Se toteutettiin kattamaan pääomavaje, jonka odotettiin seuraavan taantuman syvenemisestä. Kreikan rahoitusvakausrahaston pankille myöntämä 4,7 miljardin euron pääomapohjan vahvistaminen muodosti ensimmäisen pääomasijoituserän, jolla pyrittiin kattamaan yksityissektorin osallistumisohjelmasta, Blackrockin toteuttamasta lainasalkkujen arvioinnista (88) ja syventyvästä taantumasta johtuva pääomavaje.
(152)
Lisäksi pankin mukaan se, että Kreikka nimesi yhden edustajan ja Kreikan rahoitusvakausrahasto kaksi edustajaa pankin hallintoneuvoston jäseniksi ja että rahoitusvakausrahasto lisäksi nimesi yhden edustajan pankin hallintoneuvoston riskikomitean jäseneksi, varmisti, ettei pankki voisi ottaa liiallisia riskejä.
(153)
Toimenpiteiden tarpeellisuuden osalta pankki huomautti, että päätöksen pääomapohjan vahvistamisesta väliaikaisrahoituksen muodossa tekivät Kreikan viranomaiset, Euroopan unioni, IMF ja EKP ja että väliaikaisrahoituksen määrä, 4,7 miljardia euroa, kattoi lähes kokonaan yksityissektorin osallistumisohjelman vaikutukset. Pankki totesi väliaikaisrahoituksen muuntamisesta pysyväksi pääomarakenteen vahvistamiseksi, että pitkän ajanjakson jälkeen, jolloin Kreikassa ei ollut hallitusta vuoden 2012 toisella vuosineljänneksellä, ja sen jälkeen, kun lopullinen rakenne hyväksyttiin, tilanne vääjäämättä johtaisi olemassa olevien osakkaiden osakkeiden arvon laimentumiseen ja riittävästä korvauksesta sopimiseen (käytetyistä ehdoista ja instrumenteista riippuen).
(154)
Toimenpiteiden oikeasuhteisuuden osalta pankki totesi, että se oli mukauttanut lainanantomenettelyjään vuodesta 2009 lähtien ja soveltanut tiukempia lainanantoperusteita, lyhempiä takaisinmaksuaikoja ja alennettuja lainamääriä. Vuoden 2009 ensimmäisestä neljänneksestä lähtien konsernin apulaisjohtaja ja konsernin laina-asioista vastaava johtaja ovat arvioineet ja hyväksyneet kaikki tietyn määrärajan ylittävät maksupyynnöt. Pankki ei suunnitellut muuttavansa voimassa olevia liiketoimintakäytäntöjään, jotka on määritetty Kreikan keskuspankille toimitetussa liiketoimintasuunnitelmassa, eikä heikentävänsä nykyisiä luotonantoehtojaan. Kyseiset ehdot ovat toimialan tiukimpia, mikä voidaan nähdä myös Blackrock Solutionsin toteuttamassa diagnostisessa tutkimuksessa pankin saavuttamista erittäin hyvistä tuloksista. Se että pankin hallintoneuvostoon kuuluu Kreikan ja Kreikan rahoitusvakausrahaston edustajia, auttaa varmistamaan, että pankki noudattaa näitä käytäntöjään.
(155)
Toimitsijamiehen nimittämistä koskevan komission ehdotuksen osalta pankki katsoi, että pankin toimintaa valvoi jo tarkasti useampi ulkopuolinen taho, kuten Kreikan keskuspankki, ulkopuoliset tilintarkastajat, Kreikan edustaja sekä Kreikan rahoitusvakausrahaston edustajat.
4.2 ERÄÄN TOISEN KREIKKALAISEN PANKIN HUOMAUTUKSET
(156)
Komissio sai 3 päivänä tammikuuta 2013 erään kreikkalaisen pankin huomautukset Piraeusta koskevan menettelyn aloittamispäätöksestä. Kyseinen kreikkalainen pankki huomautti, että Kreikan pankkien pääomapohjan vahvistaminen Kreikan rahoitusvakausrahastosta oli periaatteessa tervetullut askel kohti terveempää ja elinkelpoisempaa pankkijärjestelmää, eikä se vastustanut pankin pääomapohjan vahvistamista.
(157)
Vaikka kyseinen kreikkalaispankki ilmaisi täyden tukensa periaatteelle vahvistaa Kreikan pankkien pääomapohjaa Kreikan rahoitusvakausrahastosta, se huomautti kuitenkin, että kilpailun vääristymisen minimoimiseksi ja syrjinnän välttämiseksi se edellytti, että kaikkien Kreikassa toimivien pankkien on mahdollista saada Kreikan rahoitusvakausrahaston pääomasijoituksia samoin ehdoin.
5. KREIKAN HUOMAUTUKSET ENSIMMÄISTÄ VÄLIAIKAISRAHOITUSTA KOSKEVASTA MUODOLLISESTA TUTKINTAMENETTELYSTÄ
(158)
Kreikka toimitti 5 päivänä syyskuuta 2012 Kreikan keskuspankin ja Kreikan rahoitusvakausrahaston laatimia huomautuksia.
5.1 KREIKAN KESKUSPANKIN HUOMAUTUKSET
(159)
Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen asianmukaisuuden osalta Kreikan keskuspankki huomautti, että 18 miljardin euron pääomamäärä, jolla Kreikan rahoitusvakausrahasto vahvisti Kreikan neljän suurimman pankin pääomapohjaa toukokuussa 2012, oli vähemmän kuin lopullinen määrä, joka tarvittiin, jotta kyseiset pankit pystyivät asteittain saavuttamaan ja ylläpitämään 10 prosenttiin asetetun rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuuden kesäkuuhun 2012 mennessä ja 7 prosenttiin asetetun rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuuden kolme vuotta kattavassa epäedullisessa stressiskenaariossa. Se huomautti myös, että ensimmäinen väliaikaisrahoitus oli väliaikainen, koska pääomapohjan vahvistamisprosessi oli määrä saattaa loppuun näiden neljän pankin suorittamilla osakepääoman korotuksilla.
(160)
Kreikan keskuspankki totesi myös, että Kreikan suurimpien pankkien pääomapohjan vahvistaminen on osa Kreikan pankkisektorin pidemmän aikavälin rakenneuudistusta. Se huomautti, että pankin pysyessä yksityisomistuksessa johto todennäköisesti säilyy samana, mutta jos pankki siirtyy valtion (eli Kreikan rahoitusvakausrahaston) omistukseen, Kreikan rahoitusvakausrahasto voi nimittää uuden johdon, jonka Kreikan keskuspankki joka tapauksessa arvioi. Kreikan keskuspankki huomautti, että se arvioi jokaisen pankin hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää, johtamistavan asianmukaisuutta ja riskiprofiilia jatkuvasti varmistaakseen, että liiallisia riskejä ei oteta. Se korosti myös, että Kreikan rahoitusvakausrahasto oli jo nimittänyt edustajia pääomasijoituksia saaneiden pankkien hallintoneuvostoihin.
(161)
Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen tarpeellisuudesta Kreikan keskuspankki huomautti, että pankin pääomapohjan vahvistaminen oli rajoitettu sen varmistamiseen, että sovellettavat vähimmäispääomavaatimukset (8 prosenttia) täyttyivät. Se totesi myös, että pääomasijoituksia edeltänyt pitkä aika johtui Kreikan toimintaympäristön jyrkästä huononemisesta ja yksityissektorin osallistumisohjelman vaikutuksesta, koko hankkeen monitahoisuudesta sekä tarpeesta maksimoida yksityisten sijoittajien osallistuminen osakepääoman korotuksiin.
(162)
Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen oikeasuhteisuuden osalta Kreikan keskuspankki huomautti, että komissiolle toimitettavan rakenneuudistussuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano on turvattu siten, että Kreikan rahoitusvakausrahaston äänioikeuksien pidättäminen lopetetaan muun muassa siinä tapauksessa, että rakenneuudistussuunnitelmaa rikotaan merkittävästi. Kreikan keskuspankki totesi myös, että pankin vaikeudet eivät johtuneet siitä, että pankin johto olisi aliarvioinut riskit, eikä kaupallisesti aggressiivisista toimista.
5.2 KREIKAN RAHOITUSVAKAUSRAHASTON HUOMAUTUKSET
(163)
Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen asianmukaisuudesta sen suhteen, onko kyse valtion puuttumisesta, jos valtio antaa suuria määriä valtiontukea Kreikan rahoitusvakausrahaston kautta ja Kreikan rahoitusvakausrahastolla on täysimääräiset äänioikeudet, Kreikan rahoitusvakausrahasto totesi, että sen rahoittamia pankkeja ei katsota julkisiksi eikä valtio-omisteisiksi yhteisöiksi ja että ne eivät olisi valtion määräysvallassa sen jälkeen, kun Kreikan rahoitusvakausrahasto on pysyvästi vahvistanut niiden pääomapohjaa. Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että se on täysin riippumaton yksityisoikeudellinen oikeushenkilö, jolla on itsenäinen päätösvalta. Se ei ole julkishallinnon valvonnassa Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetun lain 16C artiklan 2 kohdan nojalla. Tämän säännöksen mukaan luottolaitokset, joille Kreikan rahoitusvakausrahasto on antanut pääomatukea, eivät kuulu laajempaan julkissektoriin. Se viittasi myös Kreikan rahoitusvakausrahaston hallintorakenteeseen.
(164)
Kreikan rahoitusvakausrahaston puuttumisesta pankin johtamiseen Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että se kunnioittaisi pankin itsemääräämisoikeutta eikä puuttuisi sen päivittäiseen johtamiseen, sillä sen rooli rajoittuu siihen, mitä Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetussa laissa säädetään. Se totesi, että mitään valtion puuttumista tai koordinointia ei tapahdu ja että pankin lainanantoprosessia (muun muassa vakuuksia, hinnoittelua ja lainanottajien maksukykyä) koskevat päätökset tehtäisiin kaupallisin perustein.
(165)
Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetussa laissa ja ennakkomerkintäsopimuksessa vahvistetaan tarvittavat suojakeinot, joilla estetään nykyisiä yksityisiä osakkeenomistajia ottamasta liiallisia riskejä. Se viittasi muun muassa siihen, että i) Kreikan rahoitusvakausrahaston edustajat nimitetään riippumattomiksi toimivaan johtoon kuulumattomiksi pankin hallintoneuvoston jäseniksi ja he osallistuvat komiteoiden kokouksiin, ii) Kreikan rahoitusvakausrahasto suorittaa asianmukaiset tarkastukset pankissa ja iii) lopullisen pääomapohjan vahvistamisen jälkeen sen äänioikeuksia rajoitetaan vain niin kauan kuin pankki noudattaa rakenneuudistussuunnitelman ehtoja.
(166)
Kreikan rahoitusvakausrahasto totesi, että on toteutettu riittävät toimenpiteet sen varmistamiseksi, että pankit, joihin Kreikan rahoitusvakausrahasto osallistuu, eivät jaa keskenään kaupallisesti arkaluonteisia tietoja. Tällaisia toimenpiteitä ovat muun muassa Kreikan rahoitusvakausrahaston erilaisten edustajien nimittäminen kyseisiin pankkeihin, näille edustajille annetut toimeksiannot, joilla nimenomaisesti estetään tietojen siirtyminen edustajalta toiselle, sekä kyseisille virkamiehille annetut selvät sisäiset määräykset olla välittämättä pankkien kaupallisesti arkaluonteisia tietoja. Lisäksi Kreikan rahoitusvakausrahasto totesi, että se ei käytä pankkeihin liittyviä oikeuksiaan tavalla, joka voisi ehkäistä, rajoittaa, vääristää tai merkittävästi vähentää tai estää tehokasta kilpailua. Lopuksi Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että sen hallintoneuvoston jäsenet ja työntekijät ovat tiukkojen luottamuksellisuussääntöjen ja luottamusvelvollisuuksien alaisia ja heitä koskee salassapitovelvollisuus.
6. ATEN JA KOLMEN KYPROSLAISEN PANKIN KREIKAN TOIMINTOJEN OSTOON LIITTYVÄN TUEN ARVIOINTI
6.1 ATEEN LIITTYVÄN TUEN ARVIOINTI
(167)
ATEn rakenneuudistusta koskevassa päätöksessä komissio katsoi, että tämän päätöksen johdanto-osan 58 ja 108 kappaleessa kuvatut toimenpiteet ovat valtiontukea ja että ne soveltuvat sisämarkkinoille.
(168)
ATEn likvidointia koskevassa päätöksessä komissio päätteli, että tämän päätöksen johdanto-osan 109 ja 110 kappaleessa kuvatut toimenpiteet ovat ATEn siirrettävien toimintojen hyväksi myönnettyä valtiontukea. Lisäksi komissio päätteli, että ATEn hyväksi myönnetty tuki soveltuu sisämarkkinoille vain, jos ATEn siirrettävien toimintojen integrointi toteutetaan suunnitelman mukaan ja jos pankin rakenneuudistussuunnitelma, joka siis sisälsi nyt myös ATEn siirrettävät toiminnot, mahdollistaa pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen. Pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista käsitellään tarkemmin 7.6.2 jaksossa.
(169)
Komission ei sen vuoksi tarvitse arvioida edellä mainittuja toimenpiteitä uudelleen, ja se vahvistaa, että kyseiset toimenpiteet soveltuvat sisämarkkinoille.
6.2 KOLMEN KYPROSLAISEN PANKIN KREIKAN TOIMINTOIHIN LIITTYVÄN TUEN ARVIOINTI (TOIMENPIDE C)
6.2.1 Tuen olemassaolo ja määrä
(170)
Komission on todettava SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen olemassaolo toimenpiteen C osalta. Kyseisen määräyksen mukaan valtiontukea on jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
(171)
Kreikan rahoitusvakausrahasto myönsi pankille 524 miljoonan euron suuruisen pääomasijoituksen maaliskuussa 2013 kyproslaisten pankkien siirrettäviä toimintoja koskevan tarjouskilpailumenettelyn yhteydessä. Toimenpide myönnettiin näin ollen maaliskuussa 2013. Varsinainen pääomapohjan vahvistaminen toteutettiin kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen yhteydessä (89).
(172)
Pankin pääomapohjan vahvistamisesta vastasi Kreikan rahoitusvakausrahasto, joka on Kreikan pankkien tukemista varten perustama ja rahoittama yksikkö. Näin ollen maksu suoritettiin valtion varoista.
(173)
Valtiontuen edunsaajan osalta todetaan, että pääomapohjan vahvistamisen tarkoituksena, kuten johdanto-osan 72 kappaleessa on selitetty, oli kattaa pääomatarve, joka johtuisi kyproslaisten pankkien siirrettävien toimintojen ostosta. Lisäksi pääomapohjan vahvistaminen olisi voitu myöntää mille tahansa kyproslaisten pankkien siirrettävät toiminnot ostavalle kreikkalaiselle pankille. Pankin tarjouksessa, sellaisena kuin se toimitettiin Kreikan rahoitusvakausrahaston hyväksyttäväksi, otettiin huomioon rahoitusvakausrahaston myöntämä pääomapohjan vahvistaminen. Tuolloin kreikkalaisten pankkien pääomatilanne oli heikko, eikä yksikään niistä olisi ostanut kyproslaisten pankkien siirrettäviä toimintoja ilman lupausta pääomasijoituksesta. Näin ollen, vaikka Kreikan rahoitusvakausrahaston myöntämän pääomasijoituksen virallinen saaja oli pankki, komissio katsoo, että valtiontuen edunsaajia ovat kyproslaisten pankkien siirrettävät toiminnot, sillä toimenpide mahdollistaa niiden myynnin kreikkalaiselle pankille. Ilman pankille myönnettyä pääomasijoitusta se ei olisi ostanut kyseisiä toimintoja. Toiminnot olisivat jääneet osaksi tuolloin suurissa vaikeuksissa olevia konserneja (sekä Cyprus Popular Bank että Bank of Cyprus olivat selvitystilassa niiden suurten pääomatarpeiden johdosta) ja olisivat siten luultavasti ajautuneet konkurssiin tai vähintään kärsineet huomattavasta talletuspaosta. Edun olemassaolon osalta komissio huomauttaa, että Kreikan rahoitusvakausrahaston pankille myöntämä pääomapohjan vahvistaminen ei ole markkinasijoittajaperiaatteen mukainen: tuolloin vallinneessa suuren epävarmuuden tilanteessa normaaleissa markkinaolosuhteissa toimiva yksityinen sijoittaja ei olisi sijoittanut suuria pääomamääriä pankkiin tietämättä etukäteen pääomasijoitusta koskevat ehdot (eli merkintähinnan).
(174)
Lisäksi toimenpide on lähtökohtaisesti valikoiva, sillä sitä sovelletaan yksinomaan kyproslaisten pankkien siirrettäviin toimintoihin (joista kukin muodostaa erillisen yrityksen) eikä muihin yrityksiin.
(175)
Lisäksi kyproslaisten pankkien siirrettävät toiminnot, eli toisin sanoen kolmen kyproslaisen pankin Kreikan sivuliikkeet, kilpailevat muiden pankkien kanssa, mukaan lukien ulkomaisten pankkien tytäryhtiöt, jotka toimivat Kreikassa tai jotka ovat mahdollisesti kiinnostuneita siirtymään Kreikan markkinoille. Siten kyseisten toimintojen pelastaminen vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
(176)
Komissio toteaa näin ollen, että Kreikan rahoitusvakausrahaston pankille myöntämä 524 miljoonan euron pääomapohjan vahvistaminen on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
Tuensaaja
(177)
Kuten johdanto-osan 173 kappaleessa on kuvattu, komissio katsoo, että Kreikan rahoitusvakausrahaston myöntämien ERVV:n velkakirjojen tuensaajia ovat kyproslaisten pankkien siirrettävät toiminnot.
(178)
Lisäksi kuten johdanto-osan 71 ja 173 kappaleessa on selitetty, toisen pankin oli ostettava kyproslaisten pankkien siirrettävät toiminnot, eli toisin sanoen kolmen kyproslaisen pankin Kreikan sivuliikkeet, rahoitusvakauteen liittyvistä syistä sekä pääasiassa siksi, että kolmen kyproslaisen pankin tilanne oli hyvin vaikea. Näin ollen kyproslaisten pankkien siirrettäviä toimintoja koskevaa kauppaa ja sitä, sisältääkö kyseinen kauppa ostajan hyväksi myönnettyä valtiontukea, on arvioitava rakenneuudistustiedonannon (90) kohdan ”Elinkelpoisuuden palauttaminen myymällä pankki” perusteella.
(179)
Kreikan keskuspankki päätti ottaa yhteyttä kyseisen kaupan osalta vain Kreikassa toimiviin suurimpiin kotimaisiin pankkeihin, joista pankki ja kaksi muuta pankkia toimittivat ei-sitovat tarjoukset. Pankki oli ainut tarjoaja, joka toimitti myös pätevän sitovan tarjouksen. Se, että vain rajattuun ostajamäärään otettiin yhteyttä, ei sulje pois sitä, että tarjouskilpailu oli avoin, sillä oli kohtuullista odottaa, etteivät muut sijoittajat tekisi virallista tarjousta. Tuolloin Kreikan pankkijärjestelmän taloudellisen epävakauden takia, minkä yhteydessä kirjattiin suuria luottotappioita syvän ja pitkään kestäneen taantuman johdosta, Kreikassa toimineet ulkomaiset pankit (kuten esimerkiksi Geniki, MBG ja Emporiki Bank) olivat luopuneet tai olivat luopumassa Kreikan toiminnoistaan. Toisin sanoen ne olivat poistumassa Kreikan markkinoilta eivätkä siten etsineet uusia sijoitusmahdollisuuksia Kreikassa. Lisäksi oli kohtuullista olettaa, että vain sellainen sijoittaja, joka voisi nopealla aikataululla vakauttaa ostetut toiminnot ja palauttaa niiden elinkelpoisuuden - eli suuri pankkikonserni - voisi olla kiinnostunut kyseisistä toiminnoista. Koska myynnin toteuttamisaikataulu oli erittäin tiivis, mikä johtui toiminnot myyvien pankkien rahoituskriisistä, ulkomaisten pankkien tai muiden sijoittajien osallistuminen myyntiprosessiin olisi hyvin epätodennäköistä, sillä tällaiset sijoittajat haluavat yleensä tarkastaa myytäväksi tarjotut omaisuuserät ennen virallisen tarjouksen jättämistä.
(180)
Komissio katsoo näin ollen, että kyproslaisten pankkien siirrettävien toimintojen myyntihinta vastasi markkinahintaa ja että ostajalle, eli pankille, ei annettu tukea.
6.2.2 Tuen sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevan arvioinnin oikeusperusta
(181)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdassa komissiolle annetaan valtuudet todeta tuki sisämarkkinoille soveltuvaksi, jos se on tarkoitettu ”jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen”.
(182)
Komissio on myöntänyt, että maailmanlaajuinen finanssikriisi voi aiheuttaa vakavan häiriön jäsenvaltion taloudessa ja että pankkien tukitoimenpiteillä voidaan poistaa tällainen häiriö. Tämä on vahvistettu vuoden 2008 pankkitiedonannossa, pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa ja rakenneuudistustiedonannossa. Komissio katsoo, että edellytykset valtiontuen hyväksymiselle SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla täyttyvät edelleen, koska rahoitusmarkkinoilla on ilmennyt uusia paineita. Komissio vahvisti tämän näkemyksen hyväksymällä vuonna 2011 voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon (91) ja vuoden 2013 pankkitiedonannon (92).
(183)
Kreikan talouden osalta komissio on Kreikan pankkien tukiohjelman hyväksymistä ja jatkamista koskevissa päätöksissään ja Kreikan yksittäisille pankeille myöntämien valtiontukitoimenpiteiden hyväksymistä koskevissa päätöksissään (93) myöntänyt, että Kreikan taloudessa on vakavan häiriön uhka ja että pankeille annettava valtiontuki soveltuu tämän häiriön poistamiseen. Näin ollen toimenpiteiden arvioinnin oikeusperustana olisi käytettävä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohtaa.
(184)
Finanssikriisin aikana komissio on kehittänyt soveltuvuuskriteerejä erityyppisille tukitoimenpiteille. Tukitoimenpiteiden arviointiperiaatteet vahvistettiin ensimmäisen kerran vuoden 2008 pankkitiedonannossa.
(185)
Vuoden 2008 pankkitiedonannon 15 kohdan mukaisesti tuen on täytettävä seuraavat yleiset soveltuvuuskriteerit, jotta sitä voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla:
a)
Asianmukaisuus: Tukitoimenpiteiden on oltava oikein kohdennettuja, jotta niillä voidaan päästä tavoitteeseen ja poistaa taloudessa oleva vakava häiriö. Tämä ei ole mahdollista, jos tukitoimenpide ei sovellu häiriön poistamiseen.
b)
Tarpeellisuus: Tukitoimenpiteen on oltava määrältään ja muodoltaan tarpeellinen tavoitteen saavuttamiseksi. Sen vuoksi tuen määrän on oltava tavoitteen saavuttamiseksi tarvittava pienin välttämätön määrä ja sen muodon on oltava sopivin häiriön poistamiseksi.
c)
Oikeasuhteisuus: Toimenpiteen positiivisten vaikutusten on oltava oikeassa suhteessa kilpailun vääristymiseen nähden, jotta tavoitteen saavuttamisen kannalta tarpeelliset kielteiset vaikutukset olisivat mahdollisimman vähäisiä.
(186)
Finanssikriisin aikana komissio on kehittänyt soveltuvuuskriteerejä erityyppisille tukitoimenpiteille. Tukitoimenpiteiden arviointiperiaatteet vahvistettiin ensimmäisen kerran vuoden 2008 pankkitiedonannossa.
(187)
Pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa annetaan lisäohjeita valtion pääomasijoituksista vaadittavasta korvaustasosta.
(188)
Komissio on myös selittänyt rakenneuudistustiedonannossa, miten se aikoo arvioida rakenneuudistussuunnitelmia. Arvioidessaan pankin rakenneuudistussuunnitelmaa rakenneuudistustiedonannon perusteella komissio ottaa huomioon kaikki taulukossa 11 luetellut toimenpiteet.
6.2.3 Tukitoimenpiteen C soveltuvuuden arviointi vuoden 2008 pankkitiedonannon ja pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon perusteella
6.2.3.1 Asianmukaisuus
(189)
Toimenpiteen, joka oli Kreikan rahoitusvakausrahaston antama sitoumus vahvistaa pankin pääomapohjaa 524 miljoonalla eurolla, asianmukaisuuden osalta komissio katsoo, että toimenpide on asianmukainen, koska sen ansiosta kolmen kyproslaisen pankin Kreikan toiminnot voitiin myydä pankille.
(190)
Ilman kyseistä toimenpidettä yksikään kreikkalainen pankki, pankki mukaan lukien, ei olisi ollut halukas ostamaan kyproslaisten pankkien siirrettäviä toimintoja kyseisenä ajankohtana, jolloin yksikään Kreikan ulkopuolinen pankki ei ollut halukas tulemaan Kreikan markkinoille. Mikäli kyproslaisten pankkien siirrettäviä toimintoja ei olisi ostettu, kyseiset toiminnot ja etenkin niihin liittyvien Kreikan sivuliikkeiden talletukset olisivat olleet vaarassa. Näin ollen toimenpiteellä varmistetaan Kreikan rahoitusvakauden säilyttäminen. Tällä perusteella komissio katsoo, että toimenpide on asianmukainen pelastamistukena.
6.2.3.2 Tarpeellisuus
(191)
Vuoden 2008 pankkitiedonannon mukaan tukitoimenpiteen on määrältään ja muodoltaan oltava tarpeellinen toimenpiteen tavoitteen saavuttamiseksi. Tämä merkitsee sitä, että pääomasijoituksen määrän on oltava tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarvittava pienin välttämätön määrä.
(192)
Ajankohtana, jolloin kreikkalaisilla pankeilla oli vaikeuksia hankkia pääomaa, toimenpide kattoi pääomatarpeet, jotka johtuivat kyproslaisten pankkien siirrettävien toimintojen hankintahinnan maksamisesta, ja varmisti näin kaupan toteutumisen.
(193)
Lisäksi komissio panee tyytyväisenä merkille, että tuki toteutettiin pääomasijoituksen muodossa kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen yhteydessä, sillä Kreikan rahoitusvakausrahasto ei myöntänyt avustusta pankille vaan sai sijoituksestaan sen arvoa vastaavan määrän kantaosakkeita.
(194)
Näin ollen toimenpide on tarpeellinen Kreikan pankkijärjestelmään ja koko talouteen kohdistuvan häiriön rajoittamista koskevan tavoitteen saavuttamiseksi.
6.2.3.3 Oikeasuhteisuus
(195)
Tuetut toiminnot myytiin Kreikan viranomaisten järjestettyä niiden osalta tarjouskilpailun. Lisäksi ostetut toiminnot integroitiin nopealla aikataululla pankin toimintoihin. Tukiehdot eivät sallineet tuettujen toimintojen jäämistä kilpaileviksi toimijoiksi markkinoilla.
(196)
Lisäksi tuen määrä oli suhteellisen pieni, sillä sen kokonaismäärä vastaa noin kolmea prosenttia kyproslaisten pankkien siirrettävien toimintojen nettolainasalkusta (ja noin kolmea prosenttia niiden riskipainotetuista omaisuuseristä) (94).
(197)
Näin ollen komissio katsoo, että tuki oli suunniteltu siten, ettei se aiheuta kohtuutonta kilpailun vääristymistä.
6.2.3.4 Päätelmä tukitoimenpiteen C yhteensopivuudesta vuoden 2008 pankkitiedonannon ja pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon kanssa
(198)
Johdanto-osan 189-197 kappaleessa esitetyn analyysin perusteella on pääteltävä, että Kreikan rahoitusvakausrahaston toteuttama pankin pääomapohjan vahvistaminen 524 miljoonalla eurolla oli asianmukainen toimenpide, se oli tarpeellinen Kreikan pankkijärjestelmään ja koko talouteen kohdistuvan häiriön rajoittamista koskevan tavoitteen saavuttamiseksi ja suunniteltu siten, ettei se aiheuta kohtuutonta kilpailun vääristymistä. Lisäksi se on vuoden 2008 pankkitiedonannon sekä pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon mukainen.
6.2.4 Tukitoimenpiteen yhdenmukaisuus rakenneuudistustiedonannon kanssa
(199)
Kuten johdanto-osan 178 kappaleessa on selitetty, kyproslaisten pankkien siirrettävien toimintojen myynti kuuluu rakenneuudistustiedonannon kohdan ”Elinkelpoisuuden palauttaminen myymällä pankki” soveltamisalaan. Rakenneuudistustiedonannon 17 kohdan mukaan myytäessä vaikeuksissa oleva pankki toiselle rahoituslaitokselle on noudatettava elinkelpoisuutta, omaa osallistumista ja kilpailun vääristymisen rajoittamista koskevia vaatimuksia.
6.2.4.1 Kyproslaisten pankkien siirrettävien toimintojen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen myynnin avulla
(200)
Rakenneuudistustiedonannon 17 kohdassa selvennetään, että vaikeuksissa olevan pankin myynti toiselle rahoituslaitokselle voi edistää pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista, jos ostaja on elinkelpoinen ja pystyy ottamaan vaikeuksissa olevan pankin vastuulleen, ja sillä voidaan myös tukea markkinoiden luottamuksen palauttamista.
(201)
Pankki integroi onnistuneesti kyproslaisten pankkien siirrettävät toiminnot omiin toimintoihinsa. Kuten 7.6 jaksossa todettiin, pankkia voidaan pitää elinkelpoisena yksikkönä sen rakenneuudistussuunnitelman perusteella. Näin ollen se, että kyproslaisten pankkien siirrettävät toiminnot on siirretty pankkiin, mahdollistaa niiden pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen.
6.2.4.2 Oma osallistuminen ja vastuunjako
(202)
Kolmen kyproslaisen pankin osakkeenomistajien osallistumisesta rakenneuudistuskustannuksiin komissio katsoo, että kolme kyproslaista pankkia eivät myyneet siirrettäviä toimintojaan kirjanpitoarvosta vaan PIMCOn raportin mukaisesti mukautetusta arvosta. Lisäksi mukautuksen jälkeenkin kolme kyproslaista pankkia siirsivät pankille enemmän varoja kuin velkoja. Osakkeenomistajien riittävä osallistuminen vastuunjakoon on siis saavutettu, sillä myyjät vastasivat kyproslaisten pankkien siirrettävien toimintojen arvonalenemisesta aiheutuneista tappioista.
6.2.4.3 Toimenpiteet kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi
(203)
Kilpailun vääristymistä rajoittavien toimenpiteiden osalta rakenneuudistustiedonannon 30 kohdassa määrätään, että ”[k]omissio pitää tällaisten toimenpiteiden tarvetta arvioidessaan lähtökohtana niiden toimintojen kokoa, mittakaavaa ja ulottuvuutta, jotka kyseisellä pankilla olisi […] uskottavan rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen jälkeen. […] Tällaisten toimenpiteiden luonne ja muoto riippuvat kahdesta tekijästä: ensinnäkin tuen määrästä ja sen myöntämisehdoista ja -olosuhteista ja toiseksi niiden markkinoiden luonteesta, joilla tuensaajapankki jatkaa toimintaansa.”
(204)
Kuten johdanto-osan 196 kappaleessa on kuvattu, tuen määrä vastaa noin kolmea prosenttia kyproslaisten pankkien siirrettävien toimintojen riskipainotetuista omaisuuseristä. Näin ollen komissio katsoo tuen määrän olleen suhteellisen alhainen ottaen huomioon, että kyseinen tuki mahdollisti kyproslaisten pankkien siirrettävien toimintojen myynnin ja, kuten johdanto-osan 190 kappaleessa on selitetty, varmisti Kreikan rahoitusvakauden säilyttämisen.
(205)
Kyproslaisten pankkien siirrettävien toimintojen myynnin jälkeen Kreikan sivuliikkeet eivät enää jatkaneet toimintaansa erillisinä kilpailijoina, sillä ne oli täysin integroitu pankkiin.
(206)
Komissio päättelee, että koska kyproslaisten pankkien siirrettäville toiminnoille myönnetyn tuen määrä oli suhteellisen alhainen ja koska ne eivät jatka toimintaansa erillisinä kilpailijoina, kilpailu ei vääristy kohtuuttomasti.
6.2.4.4 Päätelmä yhdenmukaisuudesta rakenneuudistustiedonannon kanssa
(207)
Edellä johdanto-osan 199-206 kappaleessa esitetyn analyysin perusteella komissio päättelee, että kyproslaisten pankkien siirrettävien toimintojen myynnillä ja niiden liittämisellä pankkiin varmistetaan niiden pitkän aikavälin elinkelpoisuus, että tuen määrä on rajoitettu välttämättömään ja että kilpailu ei vääristy kohtuuttomasti, kuten rakenneuudistustiedonannossa edellytetään.
(208)
Kreikan rahoitusvakausrahaston toteuttamaa pankin pääomapohjan vahvistamista 524 miljoonalla eurolla voidaan sen vuoksi pitää sisämarkkinoille soveltuvana.
7. PANKILLE MYÖNNETYN TUEN ARVIOINTI
7.1 TUEN OLEMASSAOLO JA MÄÄRÄ
(209)
Komission on todettava SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen olemassaolo.
7.1.1 Tuen olemassaolo Kreikan pankkien tukiohjelmasta myönnetyissä toimenpiteissä
7.1.1.1 Takaustoimenpiteestä ja joukkovelkakirjojen lainaustoimenpiteestä myönnetty valtion maksuvalmiustuki (toimenpide L1)
(210)
Komissio on Kreikan pankkien tukiohjelman hyväksymistä ja jatkamista koskevissa päätöksissään (95) jo todennut, että ohjelmasta myönnetty maksuvalmiustuki on valtiontukea. Pankin liikkeeseen laskemien valtion takaamien joukkovelkakirjojen määrä oli 9,9 miljardia euroa vuonna 2011. Lisäksi Kreikka lainasi pankille valtion joukkovelkakirjoja 1 289 miljoonan euron arvosta. Maaliskuun 2014 lopussa lainattujen valtion takaamien joukkovelkakirjojen yhteissumma oli 9,9 miljardia euroa ja valtion joukkovelkakirjojen 1 024 miljoonaa euroa (96). Ohjelmasta tulevaisuudessa myönnettävä maksuvalmiustuki olisi myös valtiontukea.
7.1.1.2 Pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä (toimenpide A) myönnetty valtion pääomasijoitus
(211)
Komissio totesi jo 19 päivänä marraskuuta 2008 Kreikan pankkien tukiohjelmasta antamassaan päätöksessä, että ohjelmaan sisältyvästä pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä myönnettävät pääomasijoitukset ovat valtiontukea. Pankki on saanut 750 miljoonaa euroa etuoikeutettuina osakkeina. Tämä määrä on 2,1 prosenttia pankin riskipainotetuista omaisuuseristä (97).
7.1.2 Tuen olemassaolo valtion takaamassa maksuvalmiusavussa (toimenpide L2)
(212)
Komissio selvensi vuoden 2008 pankkitiedonannon 51 kohdassa, että keskuspankkien varoista rahoituslaitoksille myönnetty tuki ei ole valtiontukea, mikäli neljä kumulatiivista ehtoa täyttyy. Ne koskevat rahoituslaitoksen vakavaraisuutta, järjestelylle asetettua vakuutta, rahoituslaitokselta perittävää korkoa sekä valtion vastatakauksen puuttumista. Koska pankille myönnetty valtion takaama maksuvalmiusapu ei täytä näitä neljää kumulatiivista ehtoa erityisesti siksi, että se on valtion takaama ja myönnettiin yhdessä muiden tukitoimenpiteiden kanssa, se on mahdollisesti valtiontukea.
(213)
Valtion takaama maksuvalmiusapu täyttää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa säädetyt ehdot. Ensinnäkin tämä toimenpide sisältää valtiontakauksen Kreikan keskuspankin hyväksi, ja siksi valtio vastaa mahdollisista tappioista. Näin ollen toimenpiteeseen liittyy valtion varoja. Maksuvalmiusavun avulla pankit voivat saada rahoitusta aikana, jolloin ne on suljettu tukkurahoitusmarkkinoiden ja eurojärjestelmän säännönmukaisten rahoitustoimien ulkopuolelle. Näin ollen pankille myönnetty valtion takaama maksuvalmiustuki antaa sille edun. Koska maksuvalmiusapu on rajoitettu pankkisektoriin, toimenpide on valikoiva. Koska valtion takaama maksuvalmiusapu myös antaa pankille mahdollisuuden jatkaa toimintaansa markkinoilla ja välttää maksukyvyttömyys ja markkinoilta poistuminen, se vääristää kilpailua. Koska pankki toimii muissa jäsenvaltioissa ja koska muiden jäsenvaltioiden rahoituslaitokset toimivat tai ovat mahdollisesti kiinnostuneita toimimaan Kreikassa, pankille myönnetty etu vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
(214)
Edellä kuvatun perusteella komissio katsoo, että valtion takaama maksuvalmiusapu (toimenpide L2) on valtiontukea. Valtion takaaman maksuvalmiusavun määrä on vaihdellut ajan mittaan. Joulukuun 31 päivänä 2012 se oli noin 31,4 miljardia euroa. Vuonna 2013 maksuvalmiusavun määrä väheni voimakkaasti, ja sen määrä oli vuoden lopussa vain 750 miljoonaa euroa.
7.1.3 Tuen olemassaolo Kreikan rahoitusvakausrahastosta myönnetyissä toimenpiteissä
7.1.3.1 Ensimmäinen väliaikaisrahoitus (toimenpide B1)
(215)
Piraeusta koskevan menettelyn aloittamispäätöksen 5.1 jaksossa komissio on jo päätellyt, että ensimmäinen väliaikaisrahoitus on valtiontukea. Tukena saadun pääoman määrä oli 4,7 miljardia euroa.
7.1.3.2 Toinen väliaikaisrahoitus (toimenpide B2)
(216)
Toimenpide B2 toteutettiin Kreikan rahoitusvakausrahaston varoilla, joten se sisältää valtion varojen käyttöä, kuten Piraeusta koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 65 kappaleessa on selitetty.
(217)
Edun olemassaolon osalta voidaan todeta, että toimenpide B2 nosti pankin pääomaosuuden tasolle, joka mahdollisti sen toiminnan jatkumisen markkinoilla ja eurojärjestelmän rahoituksen saannin. Lisäksi toimenpiteen B2 korvaus muodostuu ERVV:n velkakirjoille tältä ajalta kertyneestä korosta ja 1 prosentin lisämaksusta. Koska tämä korvaus on selvästi pienempi kuin korvaus vastaavista markkinoilla saatavilla olevista pääomainstrumenteista, pankki ei varmasti olisi pystynyt hankkimaan tällaista pääomamäärää näillä ehdoilla markkinoilta. Tästä syystä toimenpide B2 antoi pankille valtion varoin rahoitetun edun. Koska toimenpide myönnettiin vain pankille, se on luonteeltaan valikoiva.
(218)
Toimenpiteen B2 seurauksena pankin asema vahvistui, sillä sille annettiin pääomavaatimusten jatkuvan noudattamisen edellyttämät rahoitusvarat, mikä johti kilpailun vääristymiseen. Koska pankki harjoittaa toimintaa pankkimarkkinoilla muissa jäsenvaltioissa ja koska muiden jäsenvaltioiden rahoituslaitoksia toimii tai olisi mahdollisesti kiinnostunut toimimaan Kreikassa, toimenpide B2 vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
(219)
Komissio katsoo, että toimenpide B2 on valtiontukea. Kansalliset viranomaiset ilmoittivat sen valtiontukena. Tukena saadun pääoman määrä oli 1 553 miljoonaa euroa.
7.1.3.3 Sitoumuskirje (toimenpide B3)
(220)
Toimenpiteellä B3 Kreikan rahoitusvakausrahasto sitoutui myöntämään lisäpääoman, joka tarvittiin pankin pääomapohjan vahvistamiseen siihen määrään, jota Kreikan keskuspankki vaati vuoden 2012 stressitestin puitteissa. Rahoitusvakausrahasto saa varansa valtiolta. Tästä syystä komissio päättelee, että kirjeellä sitoudutaan myöntämään valtion varoja. Olosuhteet, joissa Kreikan rahoitusvakausrahasto voi myöntää tukea rahoituslaitoksille, on määritelty ja rajattu tarkasti lainsäädännössä. Näin ollen kyseisten valtion varojen käyttö on katsottava valtion toimenpiteeksi. Kreikan rahoitusvakausrahasto sitoutui myöntämään jopa 1 082 miljoonaa euroa lisäpääomaa.
(221)
Sitoumuskirje antoi pankille edun, koska se vakuutti tallettajat siitä, että pankki pystyisi hankkimaan koko sen pääomamäärän, joka sen oli hankittava, toisin sanoen että Kreikan rahoitusvakausrahasto myöntäisi pääoman, jos pankki ei onnistuisi hankkimaan sitä markkinoilta. Sitoumus myös helpotti yksityisen pääoman hankintaa markkinoilta, koska sijoittajille vakuutettiin, että pankin epäonnistuessa hankkimaan osaa pääomasta markkinoilta Kreikan rahoitusvakausrahasto myöntää sen. Mikään yksityinen sijoittaja ei olisi suostunut tällaiseen sitoumukseen ennen kuin pääomapohjan vahvistamisen ehdot olisivat olleet tiedossa, ja tuona ajankohtana pankki oli suljettu pois pääomamarkkinoilta. Etu on valikoiva, sillä sitä ei myönnetty kaikille Kreikassa toimiville pankeille.
(222)
Koska pankki harjoittaa toimintaa muissa jäsenvaltioissa ja koska muiden jäsenvaltioiden rahoituslaitoksia toimii tai olisi mahdollisesti kiinnostunut toimimaan Kreikassa, toimenpide B3 todennäköisesti vaikuttaa myös jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristää kilpailua.
(223)
Näin ollen toimenpide B3 on tukea, ja Kreikan viranomaiset ilmoittivat sen valtiontukena.
7.1.3.4 Kreikan rahoitusvakausrahaston osallistuminen kevään 2013 pääomapohjan vahvistamiseen vuoden 2013 stressitestissä havaitun pääomatarpeen kattamiseksi (toimenpide B4)
(224)
Kreikan rahoitusvakausrahasto osallistui vuoden 2012 stressitestissä havaitun pääomatarpeen kattamiseksi toteutettuun kevään 2013 pääomapohjan vahvistamiseen (toimenpide B4) muuntamalla osittain ensimmäisen ja toisen väliaikaisrahoituksen (toimenpiteet B1 ja B2) pysyväksi 5 891 miljoonan euron pääomakorotukseksi, joka toteutettiin kantaosakkeilla. Koska toimenpiteessä B4 on kyse jo myönnetyn tuen osittaisesta muuntamisesta, siihen sisältyy yhä valtion varojen käyttöä, mutta se ei lisää tuen nimellismäärää. Se kuitenkin lisää tietyn tuen nimellismäärän osalta pankille koituvaa etua (ja siten kilpailun vääristymistä), koska se on pysyvä eikä väliaikainen pääomapohjan vahvistaminen, kuten toimenpiteet B1 ja B2.
(225)
Komissio huomauttaa, että tällaista tukea ei myönnetty kaikille Kreikassa toimiville pankeille. Kilpailun vääristymisen ja kauppaan kohdistuvien vaikutusten osalta komissio huomauttaa esimerkiksi, että tuen avulla pankki pysyi jatkamaan toimintaansa muissa jäsenvaltioissa. Pankin likvidaatio olisi johtanut sen ulkomaantoimintojen päättymiseen joko niiden selvitystilaan asettamisen tai myynnin kautta. Lisäksi tietyt muiden jäsenvaltioiden pankit toimivat Kreikassa. Tästä syystä toimenpide vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Näin ollen komissio katsoo, että toimenpide B4 on valtiontukea.
7.1.3.5 Päätelmät toimenpiteistä B1, B2, B3 ja B4
(226)
Toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4 ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Toimenpiteisiin B1, B2 ja B3 sisältyvän valtiontuen määrä on 7 335 miljoonaa euroa. Kuten 7.1.3.3 jaksossa on todettu, koska pankki onnistui hankkimaan yksityistä pääomaa 1 444 miljoonaa euroa kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen yhteydessä, ensimmäinen ja toinen väliaikaisrahoitus (toimenpiteet B1 ja B2) muunnettiin vain osittain pysyväksi pääomankorotukseksi (toimenpide B4). Kreikan rahoitusvakausrahaston lupaama 1 082 miljoonan euron lisäpääoma (toimenpide B3) ei ollut tarpeellinen, eikä sitä myöskään maksettu. Valtion maksaman tuen määrä koostui sen vuoksi vain ensimmäisen ja toisen väliaikaisrahoituksen yhteissummasta eli 6 253 miljoonasta eurosta, josta osan pankki maksoi takaisin kuuden kuukauden kuluessa kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisesta (toimenpide B4), sillä yksityisten sijoitusten osuus ylitti sitoumuksen määrän.
(227)
Rakenneuudistustiedonannon 31 kohdassa todetaan, että tuen absoluuttisen määrän lisäksi komission on otettava huomioon tuki ”suhteessa pankin riskipainotettuihin omaisuuseriin”. Toimenpiteet B1, B2 ja B3 myönnettiin yhden vuoden aikana, huhtikuusta 2012 toukokuuhun 2013. Tänä aikana pankin riskipainotetut omaisuuserät lisääntyivät ostojen johdosta huomattavasti. Näin ollen herää kysymys, mitä riskipainotettujen omaisuuserien tasoa olisi käytettävä ja erityisesti pitäisikö valtiontukea arvioida kyseisen ajanjakson alussa vai sen lopussa vallinnutta riskipainotettujen omaisuuserien tasoa vasten. Toimenpiteillä B1, B2 ja B3 pyritään kattamaan Kreikan keskuspankin maaliskuussa 2012 (vuoden 2012 stressitesti) havaitsema pääomatarve. Toisin sanoen näiden toimenpiteiden kattamat pääomatarpeet olivat olemassa jo maaliskuussa 2012. Tästä syystä komissio katsoo, että toimenpiteisiin B1, B2 ja B3 sisältyvää tukimäärää olisi verrattava pankin riskipainotettujen omaisuuserien tasoon 31 päivänä maaliskuuta 2012. On myös syytä muistaa, että Kreikan keskuspankki ei maaliskuun 2012 jälkeen ja kevään 2013 pääomapohjan vahvistamiseen asti ottanut huomioon hankintoja, joita Kreikan pankit tekivät mukauttaakseen pääomatarpeitaan ylöspäin tai alaspäin. Tämä tekijä on lisäosoitus siitä, että toimenpiteet B1, B2, ja B3 olivat pankin lähialueeseen liittyviä tukitoimenpiteitä sellaisena kuin se oli olemassa 31 päivänä maaliskuuta 2012.
(228)
Ensimmäisen ja toisen väliaikaisrahoituksen (toimenpiteet B1 ja B2) sekä Kreikan rahoitusvakausrahaston sitoumusten (toimenpide B3) yhteenlaskettu määrä oli 7 335 miljoonaa euroa. Tämä määrä vastaa 21,5:tä prosenttia pankin riskipainotetuista omaisuuseristä 31 päivänä maaliskuuta 2012.
(229)
Ensimmäisen ja toisen väliaikaisrahoituksen (toimenpiteet B1 ja B2) yhteenlaskettu määrä oli 6 253 miljoonaa euroa eli 18,4 prosenttia pankin riskipainotetuista omaisuuseristä 31 päivänä maaliskuuta 2012.
(230)
Koska pankki onnistui hankkimaan yksityistä pääomaa, Kreikan rahoitusvakausrahaston lopullisesti pankkiin kantaosakkeiden muodossa sijoittaman pääoman määrä oli yhteensä 5 891 miljoonaa euroa, joka on 17,3 prosenttia pankin riskipainotetuista omaisuuseristä 31 päivänä maaliskuuta 2012.
7.1.4 Päätelmät pankille myönnetyn tuen olemassaolosta ja tuen kokonaismäärästä
(231)
Toimenpiteet A, B1, B2, B3, B4, L1 ja L2 ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Taulukko 11 sisältää yleiskatsauksen kyseisistä toimenpiteistä.
Taulukko 11
Yleiskatsaus pankille myönnetystä kokonaistuesta
Viite
Toimenpide
Toimenpiteen tyyppi
Tuen määrä
Tuki/riskipainotetut omaisuuserät
A
Etuoikeutetut osakkeet
Pääomatuki
750 milj. euroa
2,1 %
B1
B2
B3
Ensimmäinen väliaikaisrahoitus
Toinen väliaikaisrahoitus
Sitoumuskirje
Pääomatuki
4 700 milj. euroa
1 553 milj. euroa
1 082 milj. euroa
13,8 %
4,5 %
3,2 %
Pankille myönnetty pääomatuki yhteensä A + B1 + B2 + B3
8 085 milj. euroa
23,7 %
Pankille maksettu tuki yhteensä A + B1 + B2
7 003 milj. euroa
21,6 %
B4
Pääomapohjan vahvistaminen
Pääomatuki
5 891 milj. euroa
17,3 %
Pankille maksettu tuki yhteensä vähennettynä kuuden kuukauden kuluessa takaisin maksetun tuen määrällä
6 641 milj. euroa
19,4 %
Viite
Toimenpide
Toimenpiteen tyyppi
Tuen nimellismäärä
L1
Maksuvalmiustuki
Takaus
Joukkovelkakirja-laina
Takaukset: 9,9 miljardia euroa
Joukkovelkakirjalainat: 1,3 miljardia euroa
L2
Valtion takaama maksuvalmiusapu
Rahoitus ja takaus
31,4 miljardia euroa
Pankille myönnetty maksuvalmiusapu yhteensä
42,6 miljardia euroa
7.2 TUEN SISÄMARKKINOILLE SOVELTUVUUDEN ARVIOINNIN OIKEUSPERUSTA
(232)
Kuten johdanto-osan 183 kappaleessa pääteltiin, tukitoimenpiteiden arvioinnin oikeusperustana olisi käytettävä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohtaa (98).
(233)
Finanssikriisin aikana komissio on kehittänyt sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevia ehtoja erityyppisille tukitoimenpiteille. Tukitoimenpiteiden arviointiperiaatteet vahvistettiin ensimmäisen kerran vuoden 2008 pankkitiedonannossa.
(234)
Pääomapohjan vahvistamistoimenpiteitä koskevia ohjeita on pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa ja vuonna 2011 annetussa voimassaolon jatkamista koskevassa tiedonannossa.
(235)
Rakenneuudistustiedonannossa määritellään komission rakenneuudistussuunnitelmien arvioinnissa noudattama lähestymistapa erityisesti elinkelpoisuuden palauttamisen tarpeen, tuensaajan asianmukaisen maksuosuuden varmistamisen sekä kilpailun vääristymisen rajoittamisen osalta.
(236)
Tätä kehystä täydennettiin vuoden 2013 pankkitiedonannolla, jota sovelletaan 31 päivän heinäkuuta 2013 jälkeen ilmoitettuihin tai ilman komission etukäteistä hyväksyntää myönnettyihin tukitoimenpiteisiin.
7.2.1 Pankille myönnetyn maksuvalmiustuen sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioinnin oikeusperusta (toimenpide L1)
(237)
Pankin jo saama maksuvalmiustuki on hyväksytty lopullisesti peräkkäisillä päätöksillä, joilla hyväksyttiin Kreikan pankkien tukiohjelman toimenpiteet ja tukiohjelman muutokset ja jatkamiset (99). Tulevaisuudessa pankille mahdollisesti myönnettävä maksuvalmiustuki on myönnettävä ohjelmasta, jonka komissio on asianmukaisesti hyväksynyt. Komission on hyväksyttävä tällaisen tuen ehdot ennen kuin sitä myönnetään, ja siksi sitä ei tarvitse arvioida lähemmin tässä päätöksessä.
7.2.2 Etuoikeutettujen osakkeiden sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioinnin oikeusperusta (toimenpide A)
(238)
Etuoikeutettujen osakkeiden muodossa vuonna 2009 myönnetty pääomapohjan vahvistaminen (toimenpide A) myönnettiin pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä, joka hyväksyttiin vuonna 2008 osana vuoden 2008 pankkitiedonannon mukaista Kreikan pankkien tukiohjelmaa. Tästä syystä sitä ei tarvitse arvioida uudelleen vuoden 2008 pankkitiedonannon perusteella, vaan pelkkä rakenneuudistustiedonannon mukainen arviointi riittää.
7.2.3 Valtion takaaman maksuvalmiusavun sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioinnin oikeusperusta (toimenpide L2)
(239)
Valtion takaaman maksuvalmiusavun (toimenpide L2) sisämarkkinoille soveltuvuutta olisi ensin arvioitava vuoden 2008 pankkitiedonannon ja vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon perusteella. Valtion takaama maksuvalmiusapu, joka on myönnetty 1 päivän elokuuta 2013 jälkeen, kuuluu vuoden 2013 pankkitiedonannon soveltamisalaan.
7.2.4 Kreikan rahoitusvakausrahaston toteuttamien pääomapohjan vahvistamisten sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioinnin oikeusperusta (toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4)
(240)
Kreikan rahoitusvakausrahaston toteuttamien pääomapohjan vahvistamisten (toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4) sisämarkkinoille soveltuvuutta erityisesti korvauksen osalta olisi ensin arvioitava vuoden 2008 pankkitiedonannon, pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon ja vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon perusteella. Piraeusta koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä komissio suhtautui epäillen toimenpiteen B1 yhdenmukaisuuteen näiden tiedonantojen kanssa. Koska nämä toimenpiteet toteutettiin ennen 1 päivää elokuuta 2013, ne eivät kuulu vuoden 2013 pankkitiedonannon soveltamisalaan. Kreikan rahoitusvakausrahaston toteuttamien pääomapohjan vahvistamisten (toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4) sisämarkkinoille soveltuvuutta olisi myös arvioitava rakenneuudistustiedonannon perusteella.
7.3 TOIMENPITEEN L2 YHDENMUKAISUUS VUODEN 2008 PANKKITIEDONANNON, PÄÄOMAPOHJAN VAHVISTAMISTA KOSKEVAN TIEDONANNON JA VUONNA 2011 ANNETUN VOIMASSAOLON JATKAMISTA KOSKEVAN TIEDONANNON KANSSA
(241)
Jotta tukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla, sen on täytettävä yleiset soveltuvuuskriteerit, jotka ovat asianmukaisuus, tarpeellisuus ja oikeasuhteisuus.
(242)
Koska Kreikan pankit oli suljettu tukkurahoitusmarkkinoiden ulkopuolelle ja niistä tuli täysin riippuvaisia keskuspankin rahoituksesta, kuten johdanto-osan 37 kappaleessa on todettu, ja koska pankki ei voinut lainata riittävästi varoja tavanomaisten rahoitusoperaatioiden avulla, pankki tarvitsi valtion takaamaa maksuvalmiusapua hankkiakseen riittävän likviditeetin ja välttääkseen siten maksukyvyttömyyden. Komissio katsoo, että toimenpide L2 on asianmukainen mekanismi sen vakavan häiriön poistamiseksi, jonka pankin maksukyvyttömyys olisi aiheuttanut.
(243)
Koska valtion takaama maksuvalmiusapu aiheuttaa pankille suhteellisen korkeat rahoituskustannukset, pankilla on riittävä kannustin välttää turvautumista tähän rahoituslähteeseen toimintojensa kehittämiseksi. Pankin oli maksettava korkoa, joka oli […] peruspistettä korkeampi kuin eurojärjestelmän tavanomaisista rahoitusoperaatioista maksettava korko. Lisäksi pankin oli maksettava […] peruspisteen suuruinen takausmaksu valtiolle. Tämän tuloksena valtion takaaman maksuvalmiusavun kokonaiskustannukset pankille ovat paljon korkeammat kuin EKP:n rahoituksen normaalit kustannukset. Erityisesti edellisen ja jälkimmäisen välinen ero on suurempi kuin vuonna 2011 annetussa voimassaolon jatkamista koskevassa tiedonannossa vaaditun takausmaksun taso. Näin ollen valtion perimää kokonaiskorvausta voidaan pitää riittävänä. Kreikan keskuspankki ja EKP tarkastelevat säännöllisesti valtion takaaman maksuvalmiusavun määrää pankin todellisten tarpeiden perusteella. Ne seuraavat tarkasti sen käyttöä ja varmistavat, että se rajataan välttämättömään. Tästä syystä toimenpiteellä L2 ei anneta pankille ylimääräistä likviditeettiä, jota voitaisiin käyttää kilpailua vääristävien toimien rahoittamiseen. Sen määrä on rajattu välttämättömään.
(244)
Tällaisella valtion takaaman maksuvalmiusavun käytön tiukalla valvonnalla ja sen välttämättömään vähimmäismäärään rajaamisen säännöllisellä todentamisella varmistetaan myös, että tämä likviditeetti on oikeasuhteista eikä aiheuta kohtuutonta kilpailun vääristymistä. Komissio huomauttaa myös, että Kreikka on sitoutunut toteuttamaan joukon toimenpiteitä, joilla pyritään vähentämään kielteisiä heijastusvaikutuksia, kuten 7.6 kohdassa analysoitiin, ja myös tällä osaltaan varmistetaan, että maksuvalmiustukeen turvautuminen päättyy mahdollisimman pian ja että tällainen tuki on oikeasuhteista.
(245)
Näin ollen toimenpide L2 on vuoden 2008 pankkitiedonannon ja vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon mukainen. Koska vuoden 2013 pankkitiedonannossa ei asetettu takauksia koskevia lisävaatimuksia, toimenpide L2 on myös vuoden 2013 pankkitiedonannon mukainen.
7.4 TOIMENPITEIDEN B1, B2, B3 JA B4 YHDENMUKAISUUS VUODEN 2008 PANKKITIEDONANNON, PÄÄOMAPOHJAN VAHVISTAMISTA KOSKEVAN TIEDONANNON, VUONNA 2011 ANNETUN VOIMASSAOLON JATKAMISTA KOSKEVAN TIEDONANNON JA VUODEN 2013 PANKKITIEDONANNON KANSSA
(246)
Kuten johdanto-osan 241 kappaleessa on selitetty, jotta tukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla, sen on täytettävä yleiset soveltuvuuskriteerit (100), jotka ovat asianmukaisuus, tarpeellisuus ja oikeasuhteisuus.
(247)
Pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa ja vuonna 2011 annetussa voimassaolon jatkamista koskevassa tiedonannossa annetaan lisäohjeita valtion pääomasijoituksista vaadittavasta korvaustasosta.
7.4.1 Toimenpiteiden asianmukaisuus
(248)
Komissio katsoo, että Kreikan rahoitusvakausrahaston toteuttamat pääomapohjan vahvistamiset (toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4) ovat asianmukaisia, koska niiden ansiosta pankki pystyy noudattamaan pääomaa koskevia vaatimuksia. Ilman niitä pankki ei olisi voinut jatkaa toimintojaan ja olisi jäänyt EKP:n rahoitustoimien ulkopuolelle.
(249)
Tämän osalta komissio huomautti Piraeusta koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä, että pankki on yksi Kreikan suurimmista pankeista sekä lainanannon että talletusten suhteen. Tästä syystä pankki on Kreikan kannalta systeemisesti merkittävä pankki. Näin ollen pankin maksukyvyttömyys olisi aiheuttanut Kreikan taloudessa vakavan häiriön. Silloisissa olosuhteissa Kreikan rahoituslaitosten oli vaikeaa saada rahoitusta. Rahoituksen puute rajoitti niiden kykyä antaa lainoja Kreikan taloudelle. Tässä toimintaympäristössä pankin maksukyvyttömyys olisi pahentanut talouden häiriötä. Lisäksi toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4 johtuivat lähinnä yksityissektorin osallistumisohjelmasta, joka oli hyvin poikkeuksellinen ja ennakoimaton tapahtuma, eivätkä pankin huonosta hallinnosta tai liiallisesta riskinotosta. Näin ollen toimenpiteillä vastataan lähinnä yksityissektorin osallistumisohjelman seurauksiin ja ylläpidetään rahoitusvakautta Kreikassa.
(250)
Piraeusta koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä komissio ilmaisi epäilyksensä siitä, oliko kaikki mahdolliset toimet toteutettu välittömästi sen välttämiseksi, että pankki tarvitsee uudelleen tukea tulevaisuudessa. Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 140 ja 141 kappaleessa on todettu, Kreikka on sitoutunut toteuttamaan joukon pankin hallinto- ja ohjausjärjestelmään ja kaupallisiin toimintoihin liittyviä toimia. Kuten johdanto-osan 115, 116 ja 117 kappaleessa on kuvattu, pankki on myös järjestänyt toimintonsa perusteellisesti uudelleen ja toteuttanut jo monia kustannusten karsimisia. Näin ollen komission epäilykset on hälvennetty.
(251)
Piraeusta koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä komissio ilmaisi epäilyksensä myös siitä, oliko olemassa riittävät suojakeinot siltä varalta, että pankki joutuisi valtion määräysvaltaan, tai siltä varalta, että määräysvalta säilyisi yksityisillä osakkeenomistajilla, mutta suurin omistusosuus olisi valtiolla. Komissio panee merkille, että johdanto-osan 140 ja 141 kappaleessa kuvailluilla sitoumuksilla varmistetaan, että pankin luotto-operaatioita hoidetaan kaupallisin perustein ja että päivittäinen liiketoiminta suojataan valtion puuttumista vastaan. Kreikan rahoitusvakausrahaston ja pankin välillä sovittu niiden suhdetta koskeva kehys varmistaa myös, että valtion edut suurimpana osakkeenomistajana suojataan pankin johdon liiallista riskinottoa vastaan.
(252)
Näin ollen toimenpiteillä B1, B2, B3 ja B4 varmistetaan Kreikan rahoitusvakauden säilyttäminen. Merkittäviä toimia on toteutettu tulevien tappioiden minimoimiseksi ja sen varmistamiseksi, että epäasianmukainen hallinnointi ei vaaranna pankin toimintoja. Tällä perusteella komissio katsoo, että toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4 ovat asianmukaisia.
7.4.2 Tarpeellisuus - tuen rajaaminen välttämättömään
(253)
Vuoden 2008 pankkitiedonannon mukaan tukitoimenpiteen on määrältään ja muodoltaan oltava tarpeellinen toimenpiteen tavoitteen saavuttamiseksi. Tämä merkitsee sitä, että pääomasijoituksen määrän on oltava tavoitteen saavuttamiseksi tarvittava pienin välttämätön määrä.
(254)
Kreikan keskuspankki laski pääomatuen määrän vuoden 2012 stressitestin puitteissa varmistaakseen, että rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus pysyi tietyn tason yläpuolella vuosina 2012-2014, kuten taulukossa 3 esitettiin. Tästä syystä toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4 eivät anna pankille ylimääräistä pääomaa. Kuten johdanto-osan 250 kappaleessa on selitetty, on toteutettu toimia, joilla vähennetään riskiä siitä, että pankki saattaa tarvita lisätukea tulevaisuudessa.
(255)
Ensimmäisestä ja toisesta väliaikaisrahoituksesta (toimenpiteet B1 ja B2) maksetun korvauksen osalta komissio muistuttaa, että ne myönnettiin toukokuussa 2012 ja joulukuussa 2012 ja maksettiin luontoissuorituksina ERVV:n velkakirjoina. Kreikan rahoitusvakausrahasto on saanut korvauksena ERVV:n velkakirjojen suorituspäivämäärästä kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen päivämäärään asti ERVV:n velkakirjoille kertyneen koron sekä 1 prosentin suuruisen palkkion (101). Kuten Piraeusta koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä korostettiin, tämä korvaus on pienempi kuin pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa määritelty 7-9 prosentin vaihteluväli. Pienen korvauksen ajanjakso oli kuitenkin rajattu yhteen vuoteen toimenpiteen B1 ja viiteen kuukauteen toimenpiteen B2 osalta (eli siihen asti, että väliaikaisrahoitus muunnettiin kantaosakkein toteutetuksi tavalliseksi pääomapohjan vahvistamiseksi eli toimenpiteeksi B4). Vaikka ensimmäinen ja toinen väliaikaisrahoitus eivät laukaisseet olemassa olevien osakkaiden omistamien osakkeiden arvon laimentumista, kevään 2013 pääomapohjan vahvistaminen, joka muodostui ensimmäisen ja toisen väliaikaisrahoituksen muuntamisesta, laimensi vahvasti näiden osakkaiden omistamien osakkeiden arvoa, koska niiden omistusosuus pankin pääomasta putosi 2,3 prosenttiin. Näin ensimmäisen väliaikaisrahoituksen päivämäärästä lähtien vallinnut epänormaali tilanne saatiin päättymään. Näin ollen Piraeusta koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä esitetyt epäilyt on hälvennetty.
(256)
Kun lisäksi otetaan huomioon pankin vaikeuksien epätyypillinen lähde, jossa tappiot johtuivat lähinnä valtion hyväksi tehdystä velan mitätöinnistä (yksityissektorin osallistumisohjelma ja velan takaisinosto, jotka antoivat valtiolle huomattavan edun eli velan vähennyksen) ja pitkittyneen taantuman seurauksista pankin kotimarkkinoilla, komissio voi hyväksyä tällaisen väliaikaisen poikkeuksen pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa asetetuista vakiokorvausta koskevista vaatimuksista (102).
(257)
Toimenpide B3 oli sitoumus pääoman myöntämisestä tulevan pääomapohjan vahvistamisen yhteydessä. Tämä joulukuussa 2012 annettu sitoumus olisi voitu panna täytäntöön tosiasiallisena pääomasijoituksena touko-kesäkuussa 2013, vain viisi kuukautta myöhemmin, jolloin pankki toteutti pääomapohjan vahvistamisen. Koska pankki onnistui kuitenkin hankkimaan yksityistä pääomaa, Kreikan rahoitusvakausrahaston ei tarvinnut myöntää luvattua pääomasijoitusta. Koska kyseinen sitoumus myöntää pääomaa oli voimassa vain lyhyen ajan ja ottaen huomioon johdanto-osan 256 kappaleessa esitetyt syyt, on hyväksyttävää, että tästä sitoumuksesta ei maksettu korvausta.
(258)
Toimenpiteen B4 osalta voidaan todeta, että vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon 8 kohdan mukaan pääomasijoitukset olisi merkittävä riittävästi alennetulla osakkeen hinnalla, jossa on otettu huomioon laimentumisvaikutus, jotta voidaan kohtuudella varmistaa, että valtio saa riittävän korvauksen. Vaikka tässä pääomapohjan vahvistamisessa ei käytetty laimentumisvaikutuksen huomioon ottavaa merkittävästi alennettua osakkeen hintaa, käytännössä oli mahdotonta saada aikaan merkittävää alennusta teoreettisesta arvosta ennen merkintäoikeuksien irtoamista (103). Ennen kevään 2013 pääomapohjan vahvistamista pankin pääoman arvo oli vain muutama sata miljoonaa euroa. Tällaisessa tilanteessa herää kysymys, olisiko silloiset osakkeenomistajat pitänyt jättää täysin ilman omistusosuutta. Komissio ottaa huomioon, että liikkeeseenlaskuhinta asetettiin 50 prosenttiin sen määrittämistä edeltäneiden 50 päivän keskihinnasta. Komissio ottaa myös huomioon sen, että silloisten osakkeenomistajien omistusosuus on laimentunut valtavasti, koska kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen jälkeen kyseisten osakkaiden omistusosuus pankin osakkeista oli vain 2,3 prosenttia. Näin ollen markkinahinnan lisäalennuksella olisi ollut hyvin vähäinen vaikutus Kreikan rahoitusvakausrahaston korvaukseen. Kun otetaan huomioon johdanto-osan 256 kappaleessa kuvattu Kreikan pankkien erityistilanne sekä se, että tuen tarve johtuu valtion hyväksi tehdystä velan mitätöinnistä, komissio katsoo, että liikkeeseenlaskuhinta on riittävän alhainen.
(259)
Kreikan rahoitusvakausrahasto myönsi kevään 2013 pääomapohjan vahvistamiseen osallistuneelle yksityiselle sijoittajalle optio-oikeuden kutakin merkittyä osaketta kohti. Se myönsi kyseiset optio-oikeudet vastikkeettomasti. Kuten johdanto-osan 106 kappaleessa on selitetty, kukin optio-oikeus antaa oikeuden ostaa 4,48 Kreikan rahoitusvakausrahaston osaketta määrätyin aikavälein ja tiettyyn tavoitehintaan. Lunastushinta vastaa Kreikan rahoitusvakausrahaston merkintähintaa, johon lisätään vuotuinen korko (4 % ensimmäisenä vuotena, 5 % toisena vuotena, 6 % kolmantena vuotena, 7 % neljäntenä vuotena ja sen jälkeen 8 %:n vuotuistettu korko viimeisen kuuden kuukauden osalta). Kreikan rahoitusvakausrahaston saama korvaus omistamistaan osakkeista rajoittuu tosiasiallisesti siis kyseisille tasoille. Tämä korvaus on pienempi kuin pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa määritelty 7-9 prosentin vaihteluväli. Koska optio-oikeudet olivat keskeisessä asemassa pankin kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen yhteydessä toteuttamien uusmerkinnän ja suunnatun annin onnistumisen kannalta, komissio katsoo, että kyseisten optio-oikeuksien ansiosta pankki pystyi vähentämään tuen määrää 1 444 miljoonalla eurolla. Koska ennen pääomapohjan vahvistamista pankin vakavaraisuussuhde oli alhainen ja vallinneet olosuhteet erittäin epävarmat, tuolloin käytettävissä olevat simulaatiot osoittivat, että ilman optio-oikeuksia yksityiset sijoittajat eivät olisi saaneet riittävää tuottoa sijoitukselleen eivätkä siten tehneet sijoitusta. Koska Kreikan rahoitusvakausrahasto saisi minimaalisen korvauksen, jos optio-oikeuksia käytettäisiin, ja koska talous- ja finanssipolitiikasta tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan tavoitteena oli hankkia yksityisiä sijoituksia, jotta jotkin pankit pysyisivät yksityisomistuksessa ja voitaisiin välttää tilanne, jossa rahoitusvakausrahasto hallitsisi koko pankkisektoria, komissio voi johdanto-osan 249 ja 256 kappaleessa selvitetyistä syistä hyväksyä edellä kuvatun poikkeuksen pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa asetetuista vakiokorvausta koskevista vaatimuksista. Poikkeus voidaan hyväksyä myös siitä syystä, että Kreikan rahoitusvakausrahastosta annettu laki, sellaisena kuin se on muutettuna maaliskuussa 2014, ei sisällä säännöksiä muuttamisesta ilman optio-oikeuksia toteutettujen osakepääoman korotusten osalta. Lisäksi uusmerkinnän tapahtuessa voidaan muuttaa vain optio-oikeuksien tavoitehintoja ja muutokset voidaan toteuttaa vain jälkikäteen ja ne voivat kattaa vain summan, joka vastaa Kreikan rahoitusvakausrahaston merkintäetuoikeuksien myynnistä saatuja todellisia tuloja. Kreikka on lisäksi antanut sitoumuksen, jonka mukaan se pyytää toimenpiteelle komission hyväksynnän ennen Kreikan rahoitusvakausrahaston antamien optio-oikeuksien takaisinostoa, minkä ansiosta komissio voi varmistua siitä, että mahdolliset tulevat takaisinostot eivät vähennä edelleen rahoitusvakausrahastolle maksettavan korvauksen määrää tai lisää optio-oikeuksien haltijoille maksettavia korvauksia.
(260)
Sen osalta, että Kreikan rahoitusvakausrahaston osakkeet ovat äänioikeudettomia, komissio muistuttaa, että tuen tarve ei johdu enimmäkseen liiallisesta riskinotosta. Lisäksi talous- ja finanssipolitiikasta tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan tavoitteena oli pitää jotkin pankit yksityisomistuksessa. Rahoitusvakausrahaston suhteisiin sovellettava kehys ja äänioikeuksien automaattinen palauttaminen, mikäli rakenneuudistussuunnitelmaa ei toteuteta, antavat turvaa yksityisten omistajien liiallista riskinottoa vastaan. Lopuksi yksityissektorin osallistumisohjelma ja joulukuun 2012 takaisinosto-ohjelma voidaan katsoa eräänlaisiksi valtiolle maksettaviksi korvauksiksi, koska kyseiset toimenpiteet pienensivät valtion velkaa pankille usean miljoonan euron arvosta. Edellä mainituista syistä komissio voi hyväksyä, että Kreikan rahoitusvakausrahastolle myönnettiin äänioikeudettomia osakkeita. Näin ollen komissio päättelee, että toimenpide B4 oli tarpeellinen.
(261)
Toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4 ovat siten sekä määrältään että muodoltaan tarpeellisia pelastamistukena.
7.4.3 Oikeasuhteisuus - toimenpiteet kielteisten heijastusvaikutusten rajoittamiseksi
(262)
Pankki on saanut hyvin suuren määrän valtiontukea. Tästä syystä tilanne voi aiheuttaa vakavaa kilpailun vääristymistä. Kreikka on kuitenkin sitoutunut toteuttamaan joukon toimenpiteitä, joilla pyritään vähentämään kielteisiä heijastusvaikutuksia. Näiden sitoumusten mukaan pankin toimintoja hoidetaan edelleen kaupalliselta pohjalta, kuten johdanto-osan 136 ja 137 kappaleessa selitetään. Kreikka on myös sitoutunut kieltämään yritysostot sekä myymään useita toimintoja, kuten johdanto-osan 138, 139 ja 143 kappaleessa on esitetty. Kilpailun vääristymisen rajoittamista arvioidaan lähemmin 7.6 jaksossa.
(263)
Pankkiin on myös nimitetty toimitsijamies valvomaan hallinto- ja ohjausjärjestelmään ja kaupallisiin toimintoihin liittyvien sitoumusten asianmukaista täytäntöönpanoa. Näin vältetään haitalliset muutokset pankin kaupallisissa käytännöissä ja vähennetään siten mahdollisia kielteisiä heijastusvaikutuksia.
(264)
Komissiolle toimitettiin 25 päivänä kesäkuuta 2014 uusi kattava rakenneuudistussuunnitelma. Tätä rakenneuudistussuunnitelmaa arvioidaan 7.6 jaksossa.
(265)
On siis todettava, että Piraeusta koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä esitetyt epäilyt on hälvennetty. Toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4 ovat vuoden 2008 pankkitiedonannon 15 kohdan perusteella oikeasuhteisia.
7.4.4 Kreikan rahoitusvakausrahaston toteuttamien pääomapohjan vahvistamisten yhdenmukaisuus vuoden 2008 pankkitiedonannon, pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon ja vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon kanssa
(266)
Komissio päättelee, että Kreikan rahoitusvakausrahaston toteuttamat pääomapohjan vahvistamiset (toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4) ovat vuoden 2008 pankkitiedonannon 15 kohdan, pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon sekä vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon perusteella asianmukaisia, tarpeellisia ja oikeasuhteisia. Toimenpiteet B1, B2, B3 and B4 ovat näin ollen yhdenmukaisia vuoden 2008 pankkitiedonannon, pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon sekä vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon kanssa.
7.5 ATEN SIIRRETTÄVIEN TOIMINTOJEN, GENIKIN, KYPROSLAISTEN PANKKIEN SIIRRETTÄVIEN TOIMINTOJEN JA MBG:N OSTON YHDENMUKAISUUS RAKENNEUUDISTUSTIEDONANNON KANSSA
(267)
Rakenneuudistustiedonannon 23 kohdassa selitetään, että tukea saaville pankeille ei voida myöntää valtiontukea, jolla rahoitetaan muiden yritysten osakkeiden hankintaa, ellei se ole välttämätöntä yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseksi. Lisäksi rakenneuudistustiedonannon 40 ja 41 kohdassa todetaan, että pankkien ei pitäisi käyttää valtiontukea kilpailevien yritysten ostamiseen, paitsi jos hankinta on osa vakauttamisprosessia, joka on välttämätön rahoitusjärjestelmän vakauden palauttamiseksi tai tehokkaan kilpailun varmistamiseksi. Lisäksi ne voivat vaarantaa elinkelpoisuuden palauttamisen tai vaikeuttaa sitä. Tästä syystä komission on arvioitava, voidaanko pankin tekemien yritysostojen katsoa olevan rakenneuudistustiedonannon mukaisia.
7.5.1 ATEn siirrettävien toimintojen oston yhdenmukaisuus rakenneuudistustiedonannon kanssa
7.5.1.1 ATEn siirrettävien toimintojen oston vaikutus pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen
(268)
ATEn siirrettävien toimintojen oston kautta pankki sai haltuunsa suuren talletussalkun ja huomattavasti pienemmän nettolainasalkun (104). Näin ollen osto osaltaan pienensi merkittävästi pankin hyvin korkeaa lainojen ja talletusten suhdetta.
(269)
Lisäksi oston kautta saavutettiin huomattavia synergioita, kuten kustannussynergioita konttoreiden ja henkilökunnan määrän vähentämisen sekä IT-järjestelmien integroinnin kautta sekä rahoitus- ja tuottosynergioita.
(270)
Tästä syystä komissio katsoo, että osto vaikuttaa myönteisesti pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseen.
7.5.1.2 ATEn siirrettävien toimintojen oston vaikutus pankin tarvitseman tuen määrään
(271)
Rakenneuudistustiedonannon 23 kohdan mukaan rakenneuudistustukea ei saisi käyttää muiden yritysten ostoon vaan ainoastaan sellaisten rakenneuudistuskustannusten kattamiseen, jotka ovat välttämättömiä pankin elinkelpoisuuden palauttamiseksi.
(272)
Pankin maksama korvaus ATEn siirrettävien toimintojen ostosta oli 0,6 prosenttia siirrettyjen talletusten arvosta eli yhteensä noin 95 miljoonaa euroa. Kyseinen summa vastaa noin 0,2:ta prosenttia pankin kokonaisvaroista ostohetkellä. Summaa voidaan siten pitää pienenä muttei vähäpätöisenä.
(273)
ATEn siirrettävien toimintojen osto paransi huomattavasti pankin erittäin rasittunutta likviditeettiasemaa ja lisäsi merkittävästi sen elinkelpoisuutta. Komissio muistuttaa, että […]. Näin ollen voidaan katsoa, että kyseinen ostotoimenpide ja alhainen kauppahinta ovat välttämättömiä pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen kannalta ja että ne kuuluvat rakenneuudistustiedonannon 23 kohdan poikkeuksen soveltamisalaan.
7.5.1.3 ATEn siirrettävien toimintojen oston kilpailua vääristävä vaikutus
(274)
Rakenneuudistustiedonannon 39 ja 40 kohdan mukaan rakenneuudistustukea ei saisi käyttää tukea saamattomien yritysten vahingoksi eikä varsinkaan kilpailevien yritysten ostoon. Rakenneuudistustiedonannon 41 kohdassa todetaan myös, että yritysostot voidaan hyväksyä, jos ne ovat osa vakauttamisprosessia, joka on välttämätön rahoitusjärjestelmän vakauden palauttamiseksi tai tehokkaan kilpailun varmistamiseksi. Tällaisissa olosuhteissa ostoprosessin olisi oltava tasapuolinen ja ostolla olisi varmistettava tehokas kilpailu merkityksellisillä markkinoilla.
(275)
Kun Kreikan keskuspankki arvioi kaikkien kreikkalaisten pankkien elinkelpoisuutta vuoden 2012 alkupuolella, se katsoi, että ATE ei ollut elinkelpoinen pankki itsenäisenä yksikkönä. Lisäksi Kreikan keskuspankki tutki eri vaihtoehtoja ATEn osalta (kuten sen likvidointi) ja päätteli, että ATEn siirrettävien toimintojen myynti on kaikkein houkuttelevin vaihtoehto, sillä sen toteuttamisriski olisi pienempi ja kustannukset mahdollisimman alhaiset Kreikan kannalta. Ostoa voidaan siten pitää osana rakenneuudistustiedonannon 41 kohdassa kuvatun kaltaista rahoitusvakauden palauttamiseksi välttämätöntä vakauttamisprosessia.
(276)
Lisäksi yksikään tukea saamaton tarjoaja ei toimittanut tarjousta ATEn siirrettävien toimintojen ostamiseksi.
(277)
Koska Kreikan kilpailuviranomainen (105) hyväksyi ATEn siirrettävien toimintojen oston, komissio olettaa, että myyntimenettelyn lopputulos ei vaaranna tehokasta kilpailua Kreikassa.
(278)
Näin ollen ATEn siirrettävien toimintojen osto on rakenneuudistustiedonannon 4 jakson mukainen.
7.5.1.4 Päätelmä ATEn siirrettävien toimintojen ostosta
(279)
Komissio päättelee, että ottaen huomioon Kreikan pankkien ainutlaatuinen tilanne ja ATEn siirrettävien toimintojen oston erityispiirteet, osto on rakenneuudistustiedonannossa asetettujen vaatimusten mukainen.
7.5.2 Genikin oston yhdenmukaisuus rakenneuudistustiedonannon kanssa
7.5.2.1 Genikin oston vaikutus pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen
(280)
Toiminnan kannattavuuden osalta Genikin osto edistää pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista. Pankin ostoajankohtana toimittaman analyysin mukaan kahden samoilla maantieteellisillä markkinoilla toimivan pankin sulautuminen luo merkittävää synergiaa esimerkiksi henkilöstön vähentämisen ja konttorien sulkemisen muodossa. Pankki ostaa Genikin asiakkaat ja tallettajat ja vähentää siten huomattavasti jakelukustannuksia.
(281)
Likviditeettiaseman osalta voidaan todeta, kuten johdanto-osan 65 kappaleessa on kuvattu, että Genikin talletusten määrä oli sen nettolainoja suurempi. Näin ollen osto paransi pankin likviditeettiä ja auttoi sitä pienentämään lainojen ja talletusten välistä suhdetta. Lisäksi Genikin pääomitus oli riittävä ennen sen myymistä pankille. Osto ei siis todennäköisesti tule aiheuttamaan lisäpääoman tarvetta pankille.
(282)
Näin ollen ostolla oli myönteinen vaikutus pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseen.
7.5.2.2 Genikin oston vaikutus pankin tarvitseman tuen määrään
(283)
Rakenneuudistustiedonannon 23 kohdan mukaan rakenneuudistustukea ei saisi käyttää muiden yritysten ostoon vaan ainoastaan sellaisten rakenneuudistuskustannusten kattamiseen, jotka ovat välttämättömiä pankin elinkelpoisuuden palauttamiseksi. Nyt käsiteltävässä tapauksessa, vaikka ostolla on positiivinen vaikutus pankin elinkelpoisuuteen, osto ei kuitenkaan ole rakenneuudistustiedonannon 23 kohdassa tarkoitetulla tavalla välttämätön pankin elinkelpoisuuden kannalta.
(284)
Pankki kuitenkin maksoi vain miljoona euroa Genikistä, mikä voidaan katsoa erittäin alhaiseksi ostohinnaksi. Lisäksi Genikin pääomitus oli riittävä, ja kauppaehtojen mukaisesti Société Générale sijoitti merkittävän summan pääomaa pankkiin (106).
(285)
Komissio päättelee, että transaktion erityispiirteiden vuoksi (asianmukaisesti pääomitetun pankin osto hyvin alhaisella ostohinnalla ja myyjän toteuttama pääomasijoitus pankkiin) osto ei ole lisännyt pankin pääomatarvetta. Näin ollen Genikin osto ei poikkeuksellisesti ole vastoin periaatetta, jonka mukaan tuki olisi rajattava välttämättömään.
7.5.2.3 Genikin oston kilpailua vääristävä vaikutus
(286)
Kuten johdanto-osan 274 kappaleessa todetaan, rakenneuudistustiedonannon 39 ja 40 kohdan mukaan valtiontukea ei saisi käyttää tukea saamattomien yritysten vahingoksi eikä etenkään kilpailevien yritysten ostoon muutoin kuin poikkeustapauksissa.
(287)
Kun Kreikan keskuspankki arvioi kaikkien kreikkalaisten pankkien elinkelpoisuutta vuoden 2012 alkupuolella, se katsoi, että Geniki ei ollut elinkelpoinen pankki itsenäisenä yksikkönä. Geniki aiheutti suuria tappioita Société Généralelle, joka siksi tahtoi myydä Genikin ja, mikäli tämä ei olisi ollut mahdollista, olisi mahdollisesti antanut Genikin ajautua konkurssiin. Ostoa voidaan siten pitää osana rakenneuudistustiedonannon 41 kohdassa kuvatun kaltaista rahoitusvakauden palauttamiseksi välttämätöntä vakauttamisprosessia.
(288)
Lisäksi mikään tukea saamaton tarjoaja ei toimittanut hyväksyttävää tarjousta Genikin ostamiseksi. Näin ollen pankki ei syrjäyttänyt mitään tukea saamatonta tarjoajaa.
(289)
Koska Kreikan kilpailuviranomainen hyväksyi oston (107), komissio olettaa, että myyntimenettelyn lopputulos ei vaaranna tehokasta kilpailua Kreikassa.
(290)
Lopuksi on todettava, että ostohinta oli erittäin alhainen. Näin ollen ei voida katsoa, että pankki käytti valtiontukea oston rahoittamiseen. Tätä taustaa vasten tarkasteltuna voidaan päätellä, että Genikin osto kuuluu rakenneuudistustiedonannon 41 kohdan poikkeuksen soveltamisalaan.
7.5.2.4 Päätelmä Genikin ostosta
(291)
Komissio päättelee, että ottaen huomioon Kreikan pankkien ainutlaatuinen tilanne ja Genikin oston erityispiirteet osto on rakenneuudistustiedonannossa asetettujen vaatimusten mukainen.
7.5.3 Kyproslaisten pankkien siirrettävien toimintojen oston yhdenmukaisuus rakenneuudistustiedonannon kanssa
7.5.3.1 Kyproslaisten pankkien siirrettävien toimintojen oston vaikutus pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen
(292)
Kyproslaisten pankkien siirrettävien toimintojen osto parantaa pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuutta.
(293)
Pankin ostoajankohtana toimittaman analyysin mukaan osto luo huomattavaa synergiaa, muun muassa kustannussynergiaa hallinto- ja henkilöstökulujen ja talletuskustannusten supistamisen kautta. Oston jälkeen pankki on täysin integroinut kolmen kyproslaisen pankin Kreikan toiminnot omiin toimintoihinsa, nimennyt kaikki kolmen kyproslaisen pankin sivuliikkeet uudelleen ja järkeistänyt koko verkoston toimintaa.
(294)
Kolmen kyproslaisen pankin Kreikan toimintojen lainasalkkujen asema oli hyvä. Pankki osti kyseiset lainat huomattavasti niiden nimellisarvoa pienemmällä summalla: kauppahintaa alennettiin, koska hinnassa otettiin huomioon PIMCOn stressitestin yhteydessä arvioimat tulevat tappiot. Riski siitä, että luottotappiot ylittäisivät alhaisessa kauppahinnassa jo huomioidut tappiot, on siten vähäinen.
(295)
Lisäksi pankki osti suuren talletussalkun, jonka arvo vastasi lähes ostetun nettolainasalkun arvoa. Näin ollen pankki vahvisti likviditeettiasemaansa.
(296)
Näin ollen ostolla oli myönteinen vaikutus pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseen.
7.5.3.2 Kyproslaisten pankkien siirrettävien toimintojen oston vaikutus pankin tarvitseman tuen määrään
(297)
Rakenneuudistustiedonannon 23 kohdan mukaan rakenneuudistustukea ei saisi käyttää muiden yritysten ostoon vaan ainoastaan sellaisten rakenneuudistuskustannusten kattamiseen, jotka ovat välttämättömiä pankin elinkelpoisuuden palauttamiseksi.
(298)
Kuten 7.3 kohdan analyysi osoittaa, tuen tarkoitus oli kattaa kyproslaisten pankkien siirrettävien toimintojen ostajan pääomatarpeet, sillä kyseisten toimintojen osto varmistaisi Kreikan taloudellisen vakauden säilymisen. Summa, jonka pankki lopulta maksoi kyproslaisten pankkien siirrettävistä toiminnoista, oli huomattavasti ostetun salkun kirjanpitoarvoa alhaisempi. Kauppahinta oli jopa alhaisempi kuin lainasalkun arvo, jossa on otettu huomioon PIMCOn stressitestin perusteella arvioimat tulevat tappiot. Kauppahinnan voidaan näin ollen katsoa olleen negatiivinen. Tätä päätelmää tukee se, että ostaessaan kyproslaisten pankkien siirrettävät toiminnot pankki kirjasi huomattavan suuren negatiivisen liikearvon, mikä lisäsi sen pääoman määrää.
(299)
Mikäli kuitenkin katsottaisiin, että pankki maksoi positiivisen kauppahinnan, komissio toteaa, että oston ennakkoehdon mukaisesti Kreikan rahoitusvakausrahasto oli antanut sitoumuksen ostajalle, jonka mukaan se myöntäisi ostajalle kauppahintaa vastaavan pääomasijoituksen. Rahoitusvakausrahasto toteutti sitoumuksensa mukaisen pääomapohjan vahvistamisen kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen yhteydessä. Kyseinen pääomasijoitus on tukea kyproslaisten pankkien siirrettäville toiminnoille eikä pankille, kuten edellä 6.2.1 kohdassa on selitetty. Näin ollen osto ei lisännyt pankille myönnettävän valtiontuen tarvetta.
(300)
Komissio päättelee, että epätavanomaisten kauppaehtojen johdosta (alhainen kauppahinta ja Kreikan rahoitusvakausrahaston antama sitoumus myöntää kauppahintaa vastaava pääomasijoitus) kyproslaisten pankkien siirrettävien toimintojen osto ei poikkeuksellisesti ole vastoin periaatetta, jonka mukaan tuki olisi rajattava välttämättömään.
7.5.3.3 Kyproslaisten pankkien siirrettävien toimintojen oston kilpailua vääristävä vaikutus
(301)
Kuten johdanto-osan 274 kappaleessa todetaan, rakenneuudistustiedonannon 39 ja 40 kohdan mukaan valtiontukea ei saisi käyttää tukea saamattomien yritysten vahingoksi eikä etenkään kilpailevien yritysten ostoon muutoin kuin poikkeustapauksissa.
(302)
Kyproslaisten pankkien Kreikan toimintojen myynnin tarkoitus oli turvata Kreikan pankkijärjestelmän vakaus ja varmistaa, että kyproslaiset pankit voisivat myydä kyseiset liiketoimet ennen niiden arvon todennäköistä pienentymistä. Ostoa voidaan siten pitää osana rakenneuudistustiedonannon 41 kohdassa kuvatun kaltaista rahoitusvakauden palauttamiseksi välttämätöntä vakauttamisprosessia.
(303)
Lisäksi yksikään tukea saamaton tarjoaja ei toimittanut hyväksyttävää tarjousta kolmen kyproslaisen pankin ostamiseksi. Myyntimenettely toteutettiin avoimesti, läpinäkyvästi ja syrjimättömästi.
(304)
Koska Kreikan kilpailuviranomainen hyväksyi oston (108), komissio olettaa, että myyntimenettelyn lopputulos ei vaaranna tehokasta kilpailua Kreikassa.
(305)
Tätä taustaa vasten tarkasteltuna voidaan päätellä, että kyproslaisten pankkien siirrettävien toimintojen osto kuuluu rakenneuudistustiedonannon 41 kohdan poikkeuksen soveltamisalaan.
7.5.3.4 Päätelmä kyproslaisten pankkien siirrettävien toimintojen ostosta
(306)
Komissio päättelee, että ottaen huomioon Kreikan pankkien ainutlaatuinen tilanne ja kyproslaisten pankkien siirrettävien toimintojen oston erityispiirteet osto on rakenneuudistustiedonannossa asetettujen vaatimusten mukainen.
7.5.4 MBG:n oston yhdenmukaisuus rakenneuudistustiedonannon kanssa
7.5.4.1 MBG:n oston vaikutus pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen
(307)
Täysimääräisesti pääomitetun MBG:n osto parantaa pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuutta.
(308)
Pankin ostoajankohtana toimittaman analyysin mukaan osto luo huomattavaa synergiaa, kuten kustannussynergiaa konttoreiden ja henkilökunnan määrän vähentämisen ja alhaisempien talletuskustannusten kautta sekä tuottosynergiaa. Pankki on oston jälkeen täysin integroinut MBG:n toiminnot omiin toimintoihinsa.
(309)
Lisäksi, koska MBG oli pääomitettu asianmukaisesti ennen sen myymistä pankille ja koska pankki maksoi MBG:stä miljoonan euron kauppahinnan, osto ei todennäköisesti aiheuta lisäpääoman tarvetta pankille. Myyjä on lisäksi osana kauppaehtoja antanut sitoumuksensa myöntää 400 miljoonan euron pääomasijoituksen pankille. Kyseinen sitoumus pantiin täytäntöön kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen yhteydessä, jolloin BCP myönsi pankille 400 miljoonan euron pääomasijoituksen.
(310)
Komissio päättelee, että ostolla on positiivinen vaikutus pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen kannalta ja että MBG:n kauppahinta oli alhainen eikä siten estänyt tuen rajoittamista välttämättömään.
7.5.4.2 MBG:n oston vaikutus pankin tarvitseman tuen määrään
(311)
Rakenneuudistustiedonannon 23 kohdan mukaan rakenneuudistustukea ei saisi käyttää muiden yritysten ostoon vaan ainoastaan sellaisten rakenneuudistuskustannusten kattamiseen, jotka ovat välttämättömiä pankin elinkelpoisuuden palauttamiseksi. Nyt käsiteltävässä tapauksessa, vaikka ostolla on positiivinen vaikutus pankin elinkelpoisuuteen, osto ei kuitenkaan ole rakenneuudistustiedonannon 23 kohdassa tarkoitetulla tavalla välttämätön pankin elinkelpoisuuden kannalta.
(312)
Pankki kuitenkin maksoi vain miljoona euroa MBG:stä, mikä voidaan katsoa erittäin alhaiseksi ostohinnaksi. Lisäksi BCP oli asianmukaisesti pääomittanut MBG:n ja kauppaehtojen mukaisesti sijoitti 400 miljoonaa euroa pääomaa pankkiin (109).
(313)
Komissio päättelee, että transaktion erityispiirteiden vuoksi (asianmukaisesti pääomitetun pankin osto hyvin alhaisella ostohinnalla ja myyjän toteuttama pääomasijoitus pankkiin) osto ei lisää pankin pääomatarvetta. Näin ollen MBG:n osto ei poikkeuksellisesti ole vastoin periaatetta, jonka mukaan tuki on rajattava välttämättömään.
7.5.4.3 MBG:n oston kilpailua vääristävä vaikutus
(314)
Kuten johdanto-osan 274 kappaleessa todetaan, rakenneuudistustiedonannon 39 ja 40 kohdan mukaan valtiontukea ei saisi käyttää tukea saamattomien yritysten vahingoksi eikä etenkään kilpailevien yritysten ostoon muutoin kuin poikkeustapauksissa.
(315)
Kun Kreikan keskuspankki arvioi kaikkien kreikkalaisten pankkien elinkelpoisuutta vuoden 2012 alkupuolella, se katsoi, että MBG ei ollut elinkelpoinen pankki itsenäisenä yksikkönä. MBG aiheutti suuria tappioita BCP:lle, joka siksi tahtoi myydä MBG:n ja, mikäli tämä ei olisi ollut mahdollista, olisi mahdollisesti antanut MBG:n ajautua konkurssiin. Lisäksi MBG:n myynti oli osa BCP:n rakenneuudistussuunnitelmaa (110). Ostoa voidaan siten pitää osana rakenneuudistustiedonannon 41 kohdassa kuvatun kaltaista rahoitusvakauden palauttamiseksi välttämätöntä vakauttamisprosessia.
(316)
Lisäksi yksikään tukea saamaton tarjoaja ei toimittanut hyväksyttävää tarjousta MBG:n ostamiseksi.
(317)
Tätä taustaa vasten tarkasteltuna voidaan päätellä, että MBG:n osto kuuluu rakenneuudistustiedonannon 41 kohdan poikkeuksen soveltamisalaan.
7.5.4.4 Päätelmä MBG:n ostosta
(318)
Komissio päättelee, että ottaen huomioon Kreikan pankkien ainutlaatuinen tilanne ja MBG:n oston erityispiirteet osto on rakenneuudistustiedonannossa asetettujen vaatimusten mukainen.
7.6 TOIMENPITEIDEN A, B1, B2, B3 JA B4 YHDENMUKAISUUS RAKENNEUUDISTUSTIEDONANNON KANSSA
7.6.1 Vaikeuksien lähteet ja vaikutukset rakenneuudistustiedonantoon perustuvaan arviointiin
(319)
Kuten 2.1.1 ja 2.1.2 jaksossa todettiin, pankin vaikeudet johtuvat lähinnä Kreikan valtionvelkakriisistä ja Kreikan ja Etelä-Euroopan syvästä taantumasta. Ensin mainitun tekijän osalta voidaan todeta, että Kreikka suljettiin rahoitusmarkkinoiden ulkopuolelle ja se joutui neuvottelemaan kotimaisten ja kansainvälisten velkojiensa kanssa sopimuksen, ns. yksityissektorin osallistumisohjelman, joka johti valtioon kohdistuvien vaatimusten aliarvostukseen 53,3 prosentilla. Lisäksi 31,5 prosenttia vaatimuksista vaihdettiin uusiin Kreikan valtion joukkovelkakirjoihin, joiden korot olivat alempia ja erääntymisajat pidempiä. Valtio osti joulukuussa 2012 nämä uudet Kreikan valtion joukkovelkakirjat takaisin Kreikan pankeilta hinnalla, joka oli 30,2-40,1 prosenttia niiden nimellisarvosta, jolloin Kreikan pankeille realisoitui lisätappioita. Yksityissektorin osallistumisohjelman ja velan takaisinoston pankin pääomatilanteeseen aiheuttaman vaikutuksen lisäksi pankki kärsi vuoden 2010 ja vuoden 2012 puolivälin välillä valtavasta talletuspaosta, joka johtui riskistä, että Kreikka joutuisi jättämään euroalueen kestämättömän julkisen velan ja taloudellisen taantuman seurauksena.
(320)
Pankille myönnetyn tuen eli toimenpiteiden B1, B2, B3 ja B4 määrä on 7 335 miljoonaa euroa, mikä on suurempi kuin yksityissektorin osallistumisohjelman seurauksena kirjattujen tappioiden määrä (5 911 miljoonaa euroa).
(321)
Suuri osa pääomatarpeesta johtuu rahoituslaitoksen normaalista altistumisesta kotivaltionsa valtionvelkariskille. Tähän seikkaan viitattiin myös Piraeusta koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 63 ja 74 kappaleessa. Näin ollen pankin tarve puuttua moraalikatokysymyksiin rakenneuudistussuunnitelmassaan on pienempi kuin muiden tukea saaneiden rahoituslaitosten, joille oli kertynyt liiallisia riskejä. Koska tukitoimenpiteiden kilpailua vääristävä vaikutus on vähäisempi, kilpailun vääristymistä rajoittavia toimenpiteitä olisi vastaavasti lievennettävä. Koska yksityissektorin osallistumisohjelma ja velan takaisinosto muodostavat velan mitätöinnin valtion hyväksi, valtion saama korvaus pankkien pääomapohjan vahvistamisesta voi olla pienempi. Komissio toteaa myös, että pankki altistui Kreikan valtionvelkariskille pahemmin kuin eräät muut Kreikan suuret pankit (111). Tästä syystä kaikkien Kreikan valtion joukkovelkakirjoista aiheutuneiden tappioiden ei voida katsoa johtuvan rahoituslaitoksen normaalista altistumisesta sen kotivaltion valtionvelkariskille.
(322)
Toinen pankin tappioiden lähde ovat sen Kreikan kotitalouksille ja yrityksille antamien luottojen aiheuttamat tappiot. Komissio katsoo, että nämä tappiot johtuvat lähinnä BKT:n poikkeuksellisen jyrkästä ja pitkäaikaisesta noin 25 prosentin supistumisesta viiden vuoden kuluessa eivätkä pankin riskialttiista lainauskäytännöistä. Tämän seurauksena näiden tappioiden kattamiseksi myönnetty tuki ei aiheuta moraalikatoa, kuten tapahtuu, jos tuella suojellaan pankkia aikaisemman riskialttiin toiminnan seurauksilta. Tästä syystä tuki vääristää kilpailua vähemmän (112).
(323)
Osa pankin pääomatarpeista ja luottotappioista tulee kuitenkin eräistä kansainvälisistä tytäryhtiöistä. Pankin pääomatarpeiden määrittämiseksi vuonna 2012 tehdyissä stressitesteissä myös todettiin, että osa pääomatarpeista johtui ulkomaisten luottojen aiheuttamista tappioista. Näiden lainojen luottotappioiden ennustettu määrä oli 1 314 miljoonaa euroa perusskenaariossa ja 1 624 miljoonaa euroa epäedullisessa skenaariossa. Useat kyseisistä ulkomaisista yrityksistä ovat olleet tappiollisia viime vuosina. Kansainvälisistä toiminnoista aiheutuvien tappioiden yhteissumma ennen veroja oli 244 miljoonaa euroa vuonna 2012 (113). Ulkomaiset omaisuuserät lisäksi heikensivät pankin maksuvalmiutta.
(324)
Näin ollen merkittävä osa tappioista ja niistä syntyvästä tukitarpeesta kuuluu vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon 14 kohdan soveltamisalaan, minkä ansiosta komissio voi lieventää vaatimuksiaan. Osa tukitarpeesta on peräisin Kreikan poikkeuksellisen syvästä ja pitkästä lamasta eikä riskiluotoista. Tällaisissa olosuhteissa myönnetty tuki ei aiheuta moraalikatoa ja vääristää sen vuoksi vähemmän kilpailua.
(325)
Lisäksi osa tukitarpeesta johtuu pankin omasta riskinotosta etenkin sen suuren Kreikan valtion joukkovelkakirjojen omistuksen ja sen ulkomaisten tytäryhtiöiden osalta.
7.6.2 Elinkelpoisuus
(326)
Rakenneuudistussuunnitelmalla on varmistettava, että rahoituslaitos pystyy palauttamaan pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa rakenneuudistusjakson loppuun mennessä (rakenneuudistustiedonannon 2 jakso). Käsillä olevassa tapauksessa rakenneuudistusjaksoksi määritellään tämän päätöksen hyväksymispäivämäärän ja 31 päivän joulukuuta 2018 välinen ajanjakso.
(327)
Rakenneuudistustiedonannon 9-11 kohdan mukaisesti Kreikka toimitti kattavan ja yksityiskohtaisen rakenneuudistussuunnitelman, jossa annetaan täydelliset tiedot pankin liiketoimintamallista. Suunnitelmassa myös yksilöidään pankin vaikeuksien syyt sekä sen kaikkien elinkelpoisuutta koskevien ongelmien ratkaisemiseksi toteutetut toimenpiteet. Rakenneuudistussuunnitelmassa kuvaillaan erityisesti valittu strategia, jonka avulla on tarkoitus säilyttää pankin toiminnan tehokkuus ja ratkaista seuraavat ongelmat: järjestämättömien lainojen suuri määrä, sen haavoittuva maksuvalmius- ja pääomatilanne sekä sen ulkomaiset tytäryritykset, jotka turvautuvat rahoituksensa ja pääomansa osalta emoyhtiöönsä.
7.6.2.1 Kreikassa harjoitettava pankkitoiminta
(328)
Maksuvalmiuden (114) ja pankin eurojärjestelmän rahoituksesta riippuvuuden osalta rakenneuudistussuunnitelmassa ennustetaan taseen vähäistä kasvua Kreikassa ja odotetaan talletuskannan kasvavan jälleen. Jo vähentynyt riippuvuus maksuvalmiusavusta vähenee edelleen, mikä myös auttaa pankkia vähentämään rahoituskustannuksiaan.
(329)
Johdanto-osan 137 kappaleessa kuvaillulla lainojen ja talletusten suhdetta koskevalla sitoumuksella varmistetaan, että pankin taseen rakenne saadaan kestäväksi rakenneuudistusjakson loppuun mennessä. Arvopaperien ja muiden ydintoiminnan ulkopuolisten toimintojen myynti vahvistaa myös pankin likviditeettiasemaa. Pankin edelleen heikon likviditeettiaseman vuoksi komissio voi hyväksyä Kreikan viranomaisten pyynnön saada myöntää pankille likviditeettiä Kreikan pankkien tukiohjelman takaustoimenpiteestä ja valtion joukkovelkakirjojen lainaustoimenpiteestä sekä valtion takaaman maksuvalmiusavun kautta.
(330)
Rahoituskustannustensa pienentämiseksi Kreikka on myös antanut sitoumuksen, että pankki jatkaa talletuksista Kreikassa maksamiensa korkojen alentamista, kuten johdanto-osan 137 kappaleessa kuvailtiin. Tällainen talletuskustannusten pienentäminen on keskeinen tekijä, jotta voidaan parantaa pankin kannattavuutta ennen varauksia
(331)
Kriisin alusta lähtien pankki on tehnyt merkittäviä yritysostoja, jotka ovat huomattavasti kasvattaneet pankin kokoa ja sen talletuskantaa. Pankki on myös ennätysajassa onnistunut integroimaan ostetut yritykset omiin toimintoihinsa. Tällä hetkellä pankki pyrkii saavuttamaan kaikki kyseisten ostojen mahdollistamat synergiaedut. Se on ryhtynyt rationalisoimaan kaupallista verkostoaan Kreikassa vähentämällä konttoreidensa ja työntekijöidensä määrää (115). Vuoteen 2017 mennessä pankin kokonaiskustannukset Kreikassa vähenevät vielä […] prosenttia vuoteen 2013 verrattuna. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi Kreikka on antanut sitoumuksen, että pankki vähentää konttoreitaan ja työntekijöitään Kreikassa niin, että määrät ovat […] ja […] 31 päivänä joulukuuta 2017 ja Kreikassa harjoitettavan toiminnan kokonaiskustannukset enintään […] miljardia euroa. Odotettavissa oleva kustannus-tuottosuhde laskee alle […] prosenttiin rakenneuudistusjakson lopussa. Komissio katsoo, että rakenneuudistussuunnitelmalla säilytetään pankin tehokkuus uudessa markkinaympäristössä.
(332)
Keskeisiin osa-alueisiin kuuluu myös järjestämättömien lainojen hallinnointi, sillä ne muodostivat 36 prosenttia lainasalkusta 31 päivänä joulukuuta 2013 (116). Pankki aikoo parantaa luottopolitiikkaansa (enimmäisrajat, vakuuskate) ja keskittyä ydinliiketoimintaansa tappioiden minimoimiseksi. Lisäksi Kreikka on antanut sitoumuksen, että pankki noudattaa tiukkoja vaatimuksia luottopolitiikkansa osalta hallitakseen riskejä ja maksimoidakseen pankille syntyvän arvon luottoprosessin jokaisessa vaiheessa, lainojen uudelleenjärjestely mukaan lukien, kuten johdanto-osan 141 kappaleessa on kuvattu.
7.6.2.2 Hallinto- ja ohjausjärjestelmä
(333)
Huomiota olisi kiinnitettävä myös pankin yrityshallintoon, koska kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen johdosta Kreikan rahoitusvakausrahasto omistaa enemmistön pankin osakkeista - tosin sen äänioikeuksia on rajoitettu. Lisäksi eräillä pankin ohjauksesta vastaavilla yksityisillä sijoittajilla on hallussaan optio-oikeuksia, ja siten he saisivat täyden hyödyn, mikäli osakehinta nousisi rakenneuudistusjakson aikana. Koska kyseinen tilanne voi aiheuttaa moraalikatoa, pankki ja Kreikan rahoitusvakausrahasto sopivat suhteisiin sovellettavasta kehyksestä vuonna 2013. Sopimuksella suojataan pankin päivittäinen liiketoiminta sen suurimpien osakkaiden liialliselta puuttumiselta ja varmistetaan samalla, että Kreikan rahoitusvakausrahasto voi valvoa rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanoa ja estää pankin johdon liiallisen riskinoton asianmukaisilla kuulemismenettelyillä. Pankki on myös sitoutunut seuraamaan tarkasti pankkiin etuyhteydessä olevien lainanottajien aiheuttamaa riskiä. Komissio panee tyytyväisenä merkille, että Kreikan rahoitusvakausrahasto saa täydet äänioikeutensa takaisin, jos pankki ei pane rakenneuudistussuunnitelmaansa täytäntöön.
7.6.2.3 Kansainväliset toiminnot
(334)
Jotkin pankin kansainvälisistä toiminnoista ovat aiemmin vieneet siltä pääomaa ja likviditeettiä, kuten johdanto-osan 323 kappaleessa on selitetty.
(335)
Rakenneuudistussuunnitelmassa kaavaillaan pankin liiketoimintamallin muutosta sellaisen pankin suuntaan, joka keskittyy enemmän kotimarkkinoille. Pankki on jo myynyt yhdysvaltalaisen tytäryhtiönsä. Se on myös aloittanut muiden tytäryhtiöiden rationalisoinnin, luotonmyöntöprosessin vahvistamisen ja tytäryhtiöiden rahoitusvajeen supistamisen. Se aikoo myös jatkaa verkostonsa tytäryhtiöiden toimintojen rationalisointia, kuten johdanto-osan 130 kappaleessa kuvattiin.
(336)
Ulkomaisten omaisuuserien kokonaismäärä tulee siten supistumaan tulevaisuudessa. Rakenneuudistusjakson lopussa ulkomaisten omaisuuserien osuus pankin koko taseesta tulee olemaan […].
(337)
Tästä syystä komissio uskoo, että pankki on tuolloin riittävästi uudistanut näiden ulkomaisten tytäryhtiöiden rakennetta ja pienentänyt niiden kokoa välttääkseen altistumisen lisäpääoman tarpeelle ja maksuvalmiusvajeille tulevaisuudessa. Johdanto-osan 138 kappaleessa kuvatulla sitoumuksella olla sijoittamatta suuria pääomamääriä pankin kansainvälisiin tytäryhtiöihin varmistetaan myös, että ulkomaiset tytäryhtiöt eivät muodosta uhkaa pankin pääomalle tai maksuvalmiudelle.
7.6.2.4 Päätelmä elinkelpoisuudesta
(338)
Edellä 2.4 kohdassa kuvattu perusskenaario osoittaa, että rakenneuudistusjakson lopussa pankki pystyy saamaan toiminnastaan tuoton, jolla se voi kattaa kaikki kustannuksensa ja tarjota riskiprofiilinsa kannalta riittävän pääoman tuoton. Samalla pankin pääomatilanteen ennustetaan pysyvän tyydyttävällä tasolla.
(339)
Komissio panee merkille myös Kreikan viranomaisten toimittamassa rakenneuudistussuunnitelmassa kuvaillun epäedullisen skenaarion. Tämä epäedullinen skenaario perustuu joukkoon Kreikan rahoitusvakausrahaston kanssa sovittuja oletuksia. Siinä otetaan huomioon pidempi ja syvempi taantuma sekä vakavampi kiinteistöhintojen deflaatio. Rakenneuudistussuunnitelma osoittaa, että pankki kykenee kestämään kohtuullisen määrän stressiä, sillä epäedullisessa skenaariossa pankki on edelleen kannattava rakenneuudistusjakson lopussa.
(340)
Vuonna 2014 hankitun lisäpääoman määrä (eli 1 750 miljoonaa euroa) on riittävä kattamaan vuoden 2013 stressitestin perusskenaarion mukaiset pääomatarpeet ja etuoikeutettujen osakkeiden takaisinmaksun, jonka pankki toteutti toukokuussa 2014 (117). […] Komissio muistuttaa, että perusskenaarion mukaisten pääomatarpeiden arvioinnissa Kreikan keskuspankki otti jo huomioon useita mukautuksia, jotka johtivat arvioitujen pääomatarpeiden kasvuun verrattuna pankin omassa perusskenaariossa arvioituihin pääomatarpeisiin. Kreikan keskuspankin arvioimia perusskenaarion mukaisia pääomatarpeita voidaan tästä syystä pitää eräänlaisena stressitestinä. Voidakseen päätellä, että pankki on elinkelpoinen, komissio ei edellytä, että pankilla on etukäteen riittävästi pääomaa kattamaan Kreikan keskuspankin arvioimat stressiskenaarion pääomatarpeet, koska tähän arvioituun tasoon sisältyy paljon stressitekijöitä ja koska maaliskuussa 2014 hankittu pääoma osoittaa pankin saavan jälleen pääomaa markkinoilta.
(341)
Lisäksi on myönteistä, että pankki ei tee lisäsijoituksia sijoituskelvottomiin arvopapereihin, mikä auttaa sitä säilyttämään pääoma- ja likviditeettiasemansa.
(342)
Näin ollen komissio päättelee, että jo toteutetut rakenneuudistustoimenpiteet ja ehdotetut lisätoimenpiteet yhdessä riittävät pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseen.
7.6.3 Oma osallistuminen ja vastuunjako
(343)
Kuten rakenneuudistustiedonannon 3 jaksossa todetaan, pankkien ja niiden sidosryhmien on osallistuttava rakenneuudistuksen kustannuksiin niin pitkälti kuin mahdollista sen varmistamiseksi, että tuki rajataan välttämättömään vähimmäismäärään. Näin ollen pankkien olisi käytettävä omia varojaan rakenneuudistuksen rahoittamiseksi esimerkiksi myymällä omaisuuseriä, ja sidosryhmien olisi katettava pankin tappiot mahdollisuuksien mukaan.
7.6.3.1 Pankin oma osallistuminen: liiketoimintojen luovuttamiset ja kustannusten karsiminen
(344)
Pankki on luopunut pienistä ulkomaisista yrityksistä (Yhdysvalloissa) ja osasta osakesalkustaan parantaakseen pääomatilannettaan ja likviditeettiasemaansa. Rakenneuudistussuunnitelmassa on sovittu pankin ulkomaisista toiminnoista luopumisesta, kuten johdanto-osan 125-129 kappaleessa on kuvattu. Kun otetaan huomioon jo toteutetut toimintojen supistamiset ja myynnit ja ulkomaisten yritysten toimintojen supistamiseen ja myyntiin liittyvät sitoumukset, pankki vähentää merkittävästi maantieteellistä läsnäoloaan […]:ssa. Pankin kansainvälisten omaisuuserien supistaminen lisäksi pienentää merkittävästi tuen tarpeen todennäköisyyttä tulevaisuudessa. Näin ollen se osaltaan auttaa rajoittamaan tuen määrän välttämättömään.
(345)
Rajoittaakseen pääomatarvettaan pankki on sitoutunut olemaan käyttämättä pääomaa ulkomaisten tytäryhtiöidensä tukemiseen tai niiden koon kasvattamiseen, kuten johdanto-osan 138 kappaleessa on kuvattu. Lisäksi pankki ei Kreikan antamien sitoumusten mukaan tee uusia kalliita yritysostoja.
(346)
Pankki on myös aloittanut kauaskantoisen kustannustenkarsintaohjelman, kuten 2.4.2 jaksossa on todettu. Sen kustannukset vähenevät edelleen vuoteen 2017 asti. Lisäksi sen henkilökunnan määrää ja palkkoja pienennetään. Kreikka on myös sitoutunut rajoittamaan pankin johtajille maksettavia palkkioita, […].
7.6.3.2 Aikaisempien osakkeenomistajien osallistuminen vastuunjakoon ja markkinoilta hankittu uusi pääoma
(347)
Vuonna 2009 toteutettu uusmerkintä (118), Kreikan rahoitusvakausrahaston toteuttama pääomapohjan vahvistaminen (toimenpide B4) ja vuonna 2013 ja maaliskuussa 2014 toteutetut yksityisen pääoman hankinnat laimensivat pankin aikaisempien osakkeenomistajien omistusosuutta. Kyseisten osakkeenomistajien, joihin kuuluivat vuonna 2009 pääomasijoituksia tehneet sijoittajat, omistusosuus väheni kevään 2013 pääomapohjan vahvistamista edeltäneestä 100 prosentista vain 2,3 prosenttiin. Pankki ei myöskään ole maksanut käteisosinkoa vuoden 2008 jälkeen. Sen lisäksi, että aikaisemmat osakkeenomistajat ovat osallistuneet vastuunjakoon, pankki on kriisin alkamisen jälkeen vuonna 2008 hankkinut huomattavan määrä yksityistä pääomaa: 807 miljoonaa euroa vuonna 2009, 1 444 miljoonaa euroa vuonna 2013 ja 1 750 miljoonaa euroa vuonna 2014.
7.6.3.3 Etuoikeudeltaan huonommassa asemassa olevien velkojien osallistuminen vastuunjakoon
(348)
Pankin hybridi-instrumenttien ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkainstrumenttien haltijat ovat osallistuneet pankin rakenneuudistuskustannusten maksamiseen. Pankki on toteuttanut useita velkojen hallintatoimia luodakseen pääomaa, kuten johdanto-osan 134 kappaleessa on kuvattu.
(349)
Yhä voimassa olevia instrumentteja koskee johdanto-osan 143 kappaleessa kuvattu kuponkikielto. Näin ollen komissio katsoo, että pankin hybridi-instrumenttien ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkainstrumenttien haltijoiden asianmukainen osallistuminen vastuunjakoon on varmistettu ja näin rakenneuudistustiedonannon tätä koskevat vaatimukset on täytetty.
7.6.3.4 Päätelmä omasta osallistumisesta ja vastuunjaosta
(350)
Verrattuna valtiolta saatuun yhteenlaskettuun pääomapohjan vahvistamiseen, oma osallistuminen ja vastuunjako etenkin omaisuuserien myynnin ja lainasalkun supistamisen muodossa on paljon vähäisempää kuin mitä komissio tavallisesti pitäisi riittävänä. Supistaminen koskee vain ulkomaisia toimintoja, jotka kattavat vain rajatun osan pankin toiminnoista (119). Lisäksi rakenneuudistussuunnitelmassa ei sovita laina- ja talletussalkkujen supistamisesta Kreikassa - kyseisten salkkujen koko on päinvastoin kasvanut huomattavasti edellisvuoden aikana toteutettujen ostojen johdosta. Komissio ottaa kuitenkin huomioon 7.6.1 kohdassa käsitellyt seikat ja etenkin sen, että myönnettyyn tukeen voidaan osittain soveltaa vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon 14 kohdan poikkeusta, jonka mukaan komissio voi hyväksyä alhaisemman oman rahoitusosuuden ja heikomman vastuunjaon. Lisäksi komissio panee tyytyväisenä merkille, että pankki hankki 1 444 miljoonaa euroa rahoitusta pääomamarkkinoilta toukokuussa 2013 ja 1 750 miljoonaa euroa maaliskuussa 2014, […]. Maaliskuussa 2014 hankitun pääoman hinta osakkeelta vastasi merkintähintaa, jonka Kreikan rahoitusvakausrahasto maksoi kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen yhteydessä (toimenpide B4). Korkea merkintähinta siten rajoitti rahoitusvakausrahaston omistusosuuden laimentumista. Pankki myös maksoi etuoikeutetut osakkeet takaisin (toimenpide A). Ottaen huomioon edellä mainitut seikat komissio katsoo, että rakenneuudistussuunnitelman toimenpiteet oman osallistumisen ja vastuunjaon osalta ovat riittävät tuen rajoittamiseksi välttämättömään.
7.6.4 Toimenpiteet kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi
(351)
Rakenneuudistustiedonannossa edellytetään, että rakenneuudistussuunnitelmassa ehdotetaan toimenpiteitä kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi ja pankkialan kilpailukyvyn varmistamiseksi. Lisäksi näillä toimenpiteillä olisi myös puututtava moraalikatoon liittyviin kysymyksiin ja varmistettava, että valtiontukea ei käytetä kilpailun vastaisen toiminnan rahoittamiseen.
(352)
Rakenneuudistustiedonannon 31 kohdassa todetaan, että arvioidessaan tuen määrää ja siitä aiheutuvaa kilpailun vääristymistä komission on otettava huomioon sekä myönnetyn valtiontuen absoluuttinen että suhteellinen määrä samoin kuin vastuunjakoaste ja rahoituslaitoksen asema markkinoilla rakenneuudistuksen jälkeen. Tässä suhteessa komissio muistuttaa, että pankki on saanut valtiolta pääomaa määrän, joka vastaa 23,7:ää prosenttia sen riskipainotetuista omaisuuseristä (120). Lisäksi pankki sai vuonna 2010 maksuvalmiustakauksina 9,9 miljardia euroa ja valtion joukkovelkakirjoina 1,3 miljardia euroa. Nämä yhdessä kattavat lähes 25 prosenttia pankin taseesta. Pankki on saanut myös valtion takaamaa maksuvalmiustukea. Tarve toteuttaa toimenpiteitä mahdollisen kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi on siis perusteltu, kun otetaan huomioon tuen suhteellisen suuri määrä. Lisäksi pankin markkinaosuus Kreikassa on suuri. ATEn siirrettävien toimintojen, Genikin, MBG:n ja kyproslaisten pankkien siirrettävien toimintojen osto kasvatti pankin markkinaosuuksia. Kyseisten hankintojen jälkeen pankin markkinaosuus talletuksista Kreikassa oli 29 prosenttia vuoden 2013 lopussa (10 % vuonna 2011). Asuntolainojen osalta pankin markkinaosuus oli 25 prosenttia (8 % vuonna 2011), kuluttajaluottojen osalta 22 prosenttia (8 %) ja yrityslainojen osalta 35 prosenttia (14 %) (121).
(353)
Komissio muistuttaa, että pankin vaikeudet johtuvat lähinnä ulkoisista häiriöistä, kuten Kreikan valtionvelkakriisistä ja pitkästä taantumasta, joka on häirinnyt Kreikan taloutta vuodesta 2008, kuten Piraeusta koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 74 kappaleessa huomautettiin. Tarve puuttua moraalikatokysymyksiin on näin ollen vähentynyt. Kuten tämän päätöksen 7.6.1 jaksossa esitettiin, tukitoimenpiteiden kilpailua vääristävä vaikutus ja siten myös kilpailun vääristymistä rajoittavien toimenpiteiden tarve on näiden tekijöiden vuoksi pienempi. Näistä syistä komissio voi poikkeuksellisesti hyväksyä sen, että tuen suuresta määrästä huolimatta rakenneuudistussuunnitelmassa ei kaavailla taseen supistamista tai Kreikassa olevien lainojen vähentämistä. Olisi kuitenkin ongelmallista, mikäli Kreikan neljästä suurimmasta pankista eniten tuettu pankki, joka lisäksi on kasvanut eniten viime vuosina toteuttamiensa ostojen johdosta, jatkaisi rakenneuudistusjakson aikana kasvuaan nopeammalla tahdilla kuin muut toimijat markkinoilla ja siten mahdollisesti syrjäyttäisi vähemmän tuetut pankit. Komissio panee näin ollen tyytyväisenä merkille sitoumuksen, jonka mukaan pankki ei kasva nopeammin kuin muut toimijat markkinoilla.
(354)
Komissio kuitenkin toteaa, että valtion myöntämät pääomapohjan vahvistamiset mahdollistivat pankin toiminnan jatkamisen kansainvälisillä markkinoilla.
(355)
Komissio toteaa lisäksi, että jo toteutettujen myyntien ja rakenneuudistustoimenpiteiden lisäksi pankki jatkaa ulkomaisten omaisuuseriensä rakenneuudistusta ja myymistä 30 päivään kesäkuuta 2018 saakka (122). Pankki on myös sitoutunut olemaan käyttämättä tukea kyseisten toimintojen kasvun rahoittamiseen. Tukea ei näin ollen käytetä kilpailun vääristämiseksi kyseisillä kansainvälisillä markkinoilla.
(356)
Kreikka on myös sitoutunut yritysostokieltoon, jolla varmistetaan, että pankki ei käytä myönnettyä valtiontukea uusien yritysten ostamiseen. Tämän kiellon avulla varmistetaan, että tukea käytetään ainoastaan Kreikassa harjoitettavan pankkitoiminnan elinkelpoisuuden palauttamiseen eikä esimerkiksi kasvuun ulkomaanmarkkinoilla.
(357)
Sitoumuksella laskea Kreikassa olevista talletuksista maksettavaa korkoa sen kestämättömän korkealta tasolta varmistetaan myös, että tuella ei rahoiteta kestämättömiä talletustenhankintastrategioita, jotka vääristävät kilpailua Kreikan markkinoilla. Vastaavasti sitoumuksella soveltaa uusien lainojen hinnoittelun osalta tiukkoja suuntaviivoja, jotka perustuvat asianmukaiseen luottoriskin arviointiin, estetään pankkia vääristämästä kilpailua Kreikan markkinoilla asiakkaille myönnettävien lainojen sopimattomilla hinnoittelustrategioilla.
(358)
Kun otetaan huomioon 7.6.1 jaksossa kuvattu erityistilanne ja rakenneuudistussuunnitelman sisältämät toimenpiteet, komissio katsoo, että suojakeinot kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi ovat riittävät.
7.6.5 Seuranta
(359)
Rakenneuudistustiedonannon 5 jakson mukaan tarvitaan säännöllisesti annettavia kertomuksia, jotta komissio voi tarkistaa, että rakenneuudistussuunnitelmaa toteutetaan moitteettomasti. Kuten Kreikan antamissa sitoumuksissa todetaan (123), Kreikka varmistaa, että rakenneuudistusjakson loppuun eli 31 päivään joulukuuta 2018 asti toimitsijamies, jonka pankki on jo nimittänyt ja komissio hyväksynyt, seuraa sitoumuksia, jotka Kreikka on antanut Kreikassa ja ulkomailla harjoitettavan toiminnan rakenneuudistuksesta sekä hallinto- ja ohjausjärjestelmästä ja kaupallisista toiminnoista. Tästä syytä komissio katsoo, että rakenneuudistussuunnitelman toteutuksen asianmukainen seuranta on varmistettu.
7.6.6 Päätelmä toimenpiteiden A, B1, B2, B3 ja B4 yhdenmukaisuudesta rakenneuudistustiedonannon kanssa
(360)
Komissio katsoo, että rakenneuudistussuunnitelma yhdessä liitteessä esitettyjen sitoumusten kanssa varmistaa pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen, on vastuunjaon ja oman osallistumisen osalta riittävä, on asianmukainen tasapainottamaan tässä päätöksessä tarkasteltujen tukitoimenpiteiden kilpailua vääristävät vaikutukset ja on oikeasuhteinen. Rakenneuudistussuunnitelma ja toimitetut sitoumukset täyttävät rakenneuudistustiedonannon kriteerit.
8. PÄÄTELMÄT
(361)
Komissio katsoo, että Kreikka on toteuttanut sääntöjenvastaisesti tukitoimenpiteet B2, B3 ja B4 ja näin rikkonut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa, koska kyseiset toimenpiteet toteutettiin ennen niiden virallista ilmoittamista. Komissio katsoo kuitenkin, että kyseisten tukitoimenpiteiden, kuten myös muiden tässä päätöksessä arvioitujen tukitoimenpiteiden, voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
1. Seuraavat Kreikan toteuttamat toimenpiteet ovat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea:
a)
Kreikan keskuspankin Piraeus Bank S.A:lle myöntämä ja Kreikan takaama maksuvalmiusapu (toimenpide L2);
b)
Kreikan rahoitusvakausrahaston Piraeus Bank S.A:lle joulukuussa 2012 myöntämä 1 553 miljoonan euron suuruinen toinen väliaikaisrahoitus (toimenpide B2);
c)
Kreikan rahoitusvakausrahaston Piraeus Bank S.A:lle 20 päivänä joulukuuta 2012 antama 1 082 miljoonan euron suuruinen sitoumuskirje (toimenpide B3);
d)
Kreikan rahoitusvakausrahaston Piraeus Bank S.A:lle keväällä 2013 myöntämä 5 891 miljoonan euron suuruinen pääomapohjan vahvistaminen (toimenpide B4); ja
e)
Kreikan rahoitusvakausrahaston Piraeus Bank S.A:lle keväällä 2013 myöntämä 524 miljoonan euron suuruinen pääomapohjan vahvistaminen (toimenpide C).
2. Piraeus Bank -konsernia, johon kuuluvat Piraeus Bank SA ja kaikki sen tytäryhtiöt ja konttorit, koskevan rakenneuudistussuunnitelman, joka toimitettiin 25 päivänä kesäkuuta 2014, sekä Kreikan samana päivänä toimittamien sitoumusten perusteella seuraava valtiontuki soveltuu sisämarkkinoille:
a)
Kreikan toukokuussa 2009 ja joulukuussa 2011 pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä Piraeus Bank S.A:lle myöntämä 750 miljoonan euron suuruinen pääomasijoitus (toimenpide A);
b)
Kreikan keskuspankin Piraeus Bank S.A:lle heinäkuusta 2011 lähtien myöntämä ja Kreikan takaama maksuvalmiusapu, jonka määrä oli 30,4 miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2012 (toimenpide L2);
c)
Kreikan rahoitusvakausrahaston Piraeus Bank S.A:lle toukokuussa 2012 myöntämä 4,7 miljardin euron suuruinen ensimmäinen väliaikaisrahoitus (toimenpide B1);
d)
Kreikan rahoitusvakausrahaston Piraeus Bank S.A:lle joulukuussa 2012 myöntämä 1 553 miljoonan euron suuruinen toinen väliaikaisrahoitus (toimenpide B2);
e)
Kreikan rahoitusvakausrahaston Piraeus Bank S.A:lle 20 päivänä joulukuuta 2012 antama 1 082 miljoonan euron suuruinen sitoumuskirje (toimenpide B3);
f)
Kreikan rahoitusvakausrahaston Piraeus Bank S.A:lle keväällä 2013 myöntämä 5 891 miljoonan euron suuruinen pääomapohjan vahvistaminen (toimenpide B4); ja
g)
Kreikan rahoitusvakausrahaston Piraeus Bank S.A:lle keväällä 2013 myöntämä 524 miljoonan euron suuruinen pääomapohjan vahvistaminen (toimenpide C).
2 artikla
Tämä päätös on osoitettu Helleenien tasavallalle.
Tehty Brysselissä 23 päivänä heinäkuuta 2014.