ДЕЛЕГИРАН РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 604/2014 НА КОМИСИЯТА
от 4 март 2014 година
за допълване на Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета по отношение на регулаторните технически стандарти във връзка с качествените и подходящите количествени критерии за установяване на категориите персонал, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 година относно достъпа до осъществяването на дейност от кредитните институции и относно пруденциалния надзор върху кредитните институции и инвестиционните посредници, за изменение на Директива 2002/87/ЕО и за отмяна на директиви 2006/48/ЕО и 2006/49/ЕО (1), и по-специално член 94, параграф 2 от нея,
като има предвид, че:
(1)
Директива 2013/36/ЕС, и по-специално член 74 от нея, изисква институциите да разполагат с надеждни правила за управление и ефективни процеси за установяване, управление, контрол и докладване на рисковете, на които са изложени или могат да бъдат изложени. Тези правила и процеси трябва да бъдат всеобхватни и пропорционални на естеството, обхвата и сложността на рисковете, присъщи на бизнес модела и дейностите на институцията. Те трябва да вземат под внимание, наред с другото, конкретните рискове, установени в членове 79-87 от гореспоменатата директива. Правилата и процесите се оценяват от компетентните органи като част от процеса на надзорен преглед и оценка в съответствие с член 97 от посочената директива. Установените рискове се разглеждат от институциите в рамките на вътрешна оценка на капиталовата адекватност съгласно член 73 от Директивата.
(2)
Рамката за пруденциален надзор, създадена с Директива 2013/36/ЕС, изисква всички институции да определят всички членове на персонала, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на съответната институция. Критериите, използвани за оценяване значимостта на въздействието на професионалните дейности на персонала върху рисковия профил, следва да отчитат потенциалното въздействие на служителите върху рисковия профил на институцията въз основа на техните правомощия и отговорности, както и въз основа на показателите относно рисковете за институцията и резултатите от нейната дейност. При оценката следва да бъдат взети предвид вътрешната организация на институцията и естеството, обхвата и сложността на дейността ѝ. Критериите следва да отразяват напълно всички рискове, на които институцията или групата е изложена или може да бъде изложена. Това също така следва да дава възможност на институциите да създават подходящи стимули в рамките на политиката за възнагражденията за осигуряване на разумно поведение на персонала и следва да гарантира, че установяването на онези членове на персонала, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, отразява равнището на риска при различните дейности в рамките на институцията.
(3)
През 2012 г. Европейският банков орган (ЕБО) публикува резултатите от проучване на изпълнението на национално равнище и на практическото прилагане на насоките, издадени от Комитета на европейските банкови надзорници, относно политиките и практиките за възнагражденията (насоки на КЕБН), съдържащи общи критерии за оценката на значимостта на въздействието на персонала върху рисковия профил на институцията. Изследването показа, че изпълнението от страна на институциите и компетентните органи на разпоредбите за възнагражденията, посочени в Директива 2006/48/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (2) не постига достатъчна степен на хармонизация. Многообразието на практиките за възнагражденията остава неподходящо широко и по-специално критериите, използвани за установяване на персонала, не винаги отчитат в достатъчна степен въздействието на професионалните дейности на персонала върху рисковия профил на институцията. Все още се наблюдават значителни различия в подходите, предприемани от различните институции и различните държави членки за установяване на този персонал. Следователно настоящите регулаторни технически стандарти следва да се основават на опита, натрупан при прилагането на Директива 2006/48/ЕО и насоките на КЕБН, и имат за цел постигането на по-високо равнище на хармонизация. ЕБО ще издаде нови насоки за воденето на разумни политики за възнагражденията, които са съобразени с принципите, предвидени в Директива 2013/36/ЕС, в съответствие с член 75, параграф 2 от тази директива.
(4)
Следва да се разработи набор от ясни качествени и подходящи количествени критерии с цел установяване на основните категории персонал, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на определена институция, които гарантират хармонизиран подход в целия Европейски съюз и обхващат единен набор от най-значимите рискове. В съответствие с член 94, параграф 2 от Директива 2013/36/ЕС всички категории персонал, откроени чрез тези критерии, трябва да включват служители, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на дадена институция. Институциите следва също така да вземат предвид резултатите от своите собствени оценки на риска в рамките на вътрешните си процедури. Компетентните органи следва да гарантират установяване в пълна степен на всички служители, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на дадена институция.
(5)
Членовете на управителния орган носят крайната отговорност за институцията, нейната стратегия и дейности и поради това винаги са в състояние да упражняват съществено въздействие върху рисковия профил на институцията. Това важи както за членовете на управителния орган в неговата управленска функция, които взимат решения, така и за членовете, изпълняващи контролни функции, които следят процеса на взимане на решения и контролират взетите решения.
(6)
Висшето ръководство и висшите служители, отговарящи за важни стопански единици, за управлението на специфични категории рискове като ликвиден, операционен или лихвен риск, както и за контролните функции в рамките на една институция, са отговорни за ежедневното управление на бизнеса, на неговите рискове или на неговите контролни функции. Това включва отговорността за взимане на стратегически или други основни решения относно дейността на институцията или прилаганата рамка за контрол. Рисковете, поети от институцията, и начинът, по който се управляват, са най-важните фактори за рисковия профил на институцията.
(7)
В допълнение към тези, които отговарят за създаването на допълнителна стопанска дейност, служителите, отговорни за предоставянето на вътрешна подкрепа, които са от решаващо значение за дейността на институцията и имат правомощия за взимане на решения в тези области, излагат институцията на съществени операционни и други рискове. Затова професионалните дейности на членовете на персонала с такива функции също имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията.
(8)
Кредитният риск и пазарният риск обикновено се поемат, за да се генерира стопанска дейност, поради което влиянието на генериращите тези рискове дейности върху рисковия профил може да бъде оценено, ползвайки критерии, основани на ограничения на правомощията, които се изчисляват поне веднъж годишно въз основа на размера на капитала и капиталовите подходи, използвани за регулаторни цели, като се прилага минимален („de minimis“) праг за кредитните рискове с цел осигуряване на пропорционалното прилагане на критериите в рамките на малките институции.
(9)
Критериите за установяване на персонала, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, следва да отразяват фактите, че изискванията, свързани с търговския портфейл, могат да не се прилагат за някои институции по силата на Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета (3) и че по различни начини са определени ограничения сред институциите, ползващи различни подходи за изчисляване на капиталовите изисквания.
(10)
Като се има предвид, че резултатите от решенията често се влияят от служителите, иницииращи съответното решение, докато официалните правомощия за взимане на решения се възлагат на по-висшите служители или комитети, критериите следва да отчитат съществените елементи в подобни процеси на взимане на решения.
(11)
Служителите на ръководна длъжност отговарят за стопанските дейности в управлявания от тях район. Ето защо подходящите критерии би следвало да гарантират, че членовете на персонала се определят като имащи съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, когато са отговорни за групи служители, чиито дейности би могло да окажат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията. Това включва ситуации, в които дейностите на отделните членове на персонала под тяхно ръководство поотделно нямат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, но цялостният мащаб на тяхната дейност може да окаже такова въздействие.
(12)
В допълнение към качествените критерии, следва да се изготвят подходящи количествени критерии за установяване на категориите персонал, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията. Начисленото общо възнаграждение зависи предимно от приноса, който служителите имат за успешното постигане на стопанските цели на институцията, и следователно от отговорностите, задълженията, способностите и уменията на персонала, както и от резултатите от дейността на персонала и на институцията. Когато на даден член на персонала се изплати общо възнаграждение, което надвишава съответния праг, има основания да се приеме, че това е свързано с приноса на служителя към постигането на стопанските цели на институцията и с въздействието на професионалните дейности на този служител върху рисковия профил на институцията. Следователно е уместно тези количествени критерии да се основават на общото възнаграждение, което получава даден член на персонала, както в абсолютен размер, така и съотнесено към останалите членове на персонала в рамките на една и съща институция. При прилагането на тези количествени критерии следва, ако е необходимо, да се обърне внимание на факта, че равнищата на плащане се различават в различните юрисдикции. Следва да бъдат създадени ясни и подходящи прагове за установяване на персонала, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, като се взимат предвид събраните от ЕБО и от компетентните органи данни. Тези количествени критерии създават основателна презумпция, че служителите оказват съществено въздействие върху рисковия профил на институцията. Такива основани на количествени критерии презумпции обаче не би следвало да важат, когато институциите установят на базата на допълнителни обективни условия, че служителите всъщност нямат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, отчитайки всички рискове, на които институцията е или може да бъде изложена. Изключването на служителите с най-високи доходи, установени съгласно тези критерии, следва да подлежи на одобрение от страна на компетентния орган с цел осигуряване на ефективно и последователно прилагане на критериите. Що се отнася до служителите, на които са начислени повече от 1 000 000 евро (лицата с високи доходи), компетентните органи следва да уведомят ЕБО преди такива изключвания да бъдат одобрени, за да се осигури последователното прилагане на тези критерии, по-специално при подобни изключителни обстоятелства. Процесът на установяване, включително прилагането на случаите на изключване, следва независимо от това винаги да подлежи на надзорен преглед в съответствие с член 92, параграф 2 от Директива 2013/36/ЕС.
(13)
Фактът, че членове на персонала са в същата категория възнаграждения като тази на висшето ръководство или служителите, поемащи рискове, може също да е показателен, че професионалните дейности на членовете на персонала имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията. При създаване на категорията не би трябвало да се взима предвид възнаграждението, изплащано на служителите с контролни функции, помощни функции, както и членовете на управителния орган с контролни функции. При прилагането на този критерий следва да се обърне внимание и на факта, че равнищата на плащане се различават в различните юрисдикции. Необходимо е да се разреши на институциите да докажат, че служителите, които попадат в тази категория възнаграждения, но не отговарят на никой от качествените или други количествени критерии, нямат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, като отчитат всички рискове, на които институцията е или може да бъде изложена. Изключването от този критерий на персонал с високо равнище на общото възнаграждение следва да се извършва при спазване на процедура за уведомяване, за да има възможност за своевременен надзорен преглед с цел осигуряване на последователното прилагане на критерия.
(14)
Компетентните органи следва да гарантират, че институциите водят отчет за извършената оценка и за персонала, за чиито професионални дейности е установено, че имат съществено въздействие върху техния рисков профил, за да се даде възможност на съответния компетентен орган и на одиторите да контролират оценката. Документацията следва да включва и служители, които са установени съгласно критерии, основани на възнаграждението им, но за които професионалните дейности се оценяват като неоказващи съществено въздействие върху рисковия профил на институцията.
(15)
Настоящият регламент се основава на проектите на регулаторни технически стандарти, представени на Комисията от ЕБО.
(16)
ЕБО проведе открити обществени консултации по проектите на регулаторни технически стандарти, въз основа на които е изготвен настоящият регламент, анализира свързаните с тях потенциални разходи и ползи и поиска становище от Групата на участниците в банковия сектор, създадена по силата на член 37 от Регламент (ЕС) № 1093/2010 на Европейския парламент и на Съвета (4),
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и обхват
Настоящият регламент установява регулаторни технически стандарти във връзка с качествените и подходящите количествени критерии за установяване на категориите персонал, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на дадена институция, както е посочено в член 92, параграф 2 от Директива 2013/36/ЕС, на равнище група, дружество майка и дъщерни дружества, включително и институции, които са установени в офшорни финансови центрове.
Член 2
Прилагане на критериите
Без да се засяга наложеното на компетентния орган задължение да гарантира, че институциите спазват принципите, посочени в членове 92, 93 и 94 от Директива 2013/36/ЕС, по отношение на всички категории персонал, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на определена институция в съответствие с член 92, параграф 2 от същата директива, служителите, които отговарят на някой от качествените критерии, изложени в член 3 от настоящия регламент, или на някой от количествените критерии в член 4 от настоящия регламент, следва да бъдат определени като оказващи съществено въздействие върху рисковия профил на дадена институция.
Член 3
Качествени критерии
Счита се, че персоналът има съществено въздействие върху рисковия профил на дадена институция, когато е изпълнен някой от следните качествени критерии:
1)
служителят е член на управителния орган в неговата управленска функция;
2)
служителят е член на управителния орган в неговата контролна функция;
3)
служителят е член на висшето ръководство;
4)
служителят носи отговорност и се отчита пред управителния орган за дейността във връзка с независимата функция по управление на риска, функцията за контрол върху спазването на нормативната база или функцията за вътрешен одит;
5)
служителят носи цялостна отговорност за управлението на риска в рамките на една стопанска единица, както е определено в член 142, параграфи 1, 3 от Регламент (ЕС) № 575/2013, на която е разпределен вътрешен капитал в съответствие с член 73 от Директива 2013/36/ЕС, който представлява най-малко 2 % от вътрешния капитал на институцията („важна стопанска единица“);
6)
служителят оглавява важна стопанска единица;
7)
служителят носи управленска отговорност във връзка с една от функциите, посочени в параграф 4, или във важна стопанска единица и се отчита пряко пред член на персонала, определен съгласно параграф 4 или 5;
8)
служителят носи управленска отговорност във важна стопанска единица и се отчита пряко пред члена на персонала, който оглавява тази единица;
9)
служителят оглавява дейност, свързана с правните въпроси, финансите, включително данъчното облагане и бюджетирането, човешките ресурси, политиката за възнагражденията, информационните технологии или икономическия анализ;
10)
служителят отговаря за или е член на комитет по управлението на категория рискове, предвидени в членове 79-87 от Директива 2013/36/ЕС, различни от кредитния риск и пазарния риск;
11)
по отношение на експозиции към кредитен риск при операция с номинална стойност, която представлява 0,5 % от базовия собствен капитал от първи ред на институцията и възлиза минимум на 5 млн. евро, служителят:
а)
отговаря за отправянето на кредитни предложения или структурирането на кредитни продукти, което може да доведе до такива експозиции към кредитен риск; или
б)
има право да взима, одобрява или да налага вето върху решение за такива експозиции към кредитен риск; или
в)
е член на комитет, който има право да взима решенията, посочени в буква а) или б);
12)
по отношение на институция, за която не важи дерогацията за дейност в несъществен търговски портфейл, предвидена в член 94 от Регламент (ЕС) № 575/2013, служителят:
а)
има право да взима, одобрява или да налага вето върху решение за операциите в търговския портфейл, чиито стойности като цяло достигат един от следните прагове:
i)
когато се използва стандартизираният подход, изискване за собствените средства за покриване на пазарни рискове, които представляват най-малко 0,5 % от базовия собствен капитал от първи ред на институцията; или
ii)
когато за регулаторни цели е одобрен вътрешен подход на основата на модел, най-малко 5 % от определения за институцията вътрешен лимит на стойността, изложена на риск, за експозиции в търговския портфейл на ниво 99-и процентил (равнище на едностранния доверителен интервал); или
б)
е член на комитет, който има право да взима решения, определени в буква а);
13)
служителят носи управленска отговорност за група служители, които имат индивидуални правомощия да ангажират институцията да извършва операции, и е изпълнено някое от следните условия:
а)
сборът на тези правомощия е равен или надвишава прага, определен в параграф 11, буква а), параграф 11, буква б) или параграф 12, буква а), подточка i);
б)
когато за регулаторни цели е одобрен вътрешен подход на основата на модел, тези правомощия възлизат най-малко на 5 % от определения за институцията вътрешен лимит на стойността, изложена на риск, за експозиции в търговския портфейл на ниво 99-ти процентил (равнище на едностранния доверителен интервал). Когато институцията не изчисли изложена на риск стойност на равнището на този служител, следва да се сумират лимитите на стойността, изложена на риск, за персонала под ръководството на този служител;
14)
що се отнася до решенията за одобрение или налагане на вето върху въвеждането на нови продукти, служителят:
а)
има правомощието да взима такива решения; или
б)
е член на комитет, който има правомощия да взима такива решения;
15)
служителят носи управленска отговорност за член на персонала, който отговаря на един от критериите, посочени в параграфи 1-14.
Член 4
Количествени критерии
1. В съответствие с параграфи 2-5 се счита, че персоналът има съществено въздействие върху рисковия профил на определена институция, когато е изпълнен някой от следните количествени критерии:
а)
служителят е получил общо възнаграждение в размер най-малко на 500 000 евро през предходната финансова година;
б)
служителят попада в първите 0,3 % от броя служители, закръглен до най-близкото цяло число, които през предходната финансова година са получили най-високо общо възнаграждение;
в)
през предходната финансова година служителят е получил общо възнаграждение, което е равно на или по-високо от най-ниското общо възнаграждение, изплатено на член на висшето ръководство през тази финансова година, или отговаря на някой от критериите по член 3, параграфи 1, 3, 5, 6, 8, 11, 12, 13 или 14.
2. Посочен в параграф 1 критерий не се счита за изпълнен, когато институцията определи, че професионалните дейности на служителя нямат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, тъй като служителят или категорията служители, към която спада той:
а)
само извършва професионални дейности и има правомощия в стопанска единица, която не е важна стопанска единица; или
б)
няма съществено въздействие върху рисковия профил на важна стопанска единица чрез извършваните професионални дейности.
3. Условието, предвидено в параграф 2, буква б), следва да се оценява въз основа на обективни критерии, които отчитат всички подходящи показатели относно рисковете и относно резултатите от дейността и които се използват от институцията за установяване, управление и наблюдение на рисковете в съответствие с член 74 от Директива 2013/36/ЕС, както и въз основа на задълженията и правомощията на служителя или категорията служители и тяхното въздействие върху рисковия профил на институцията, в сравнение с въздействието на професионалните дейности на служителите, отговарящи на критериите, посочени в член 3 от настоящия регламент.
4. Институцията следва да уведоми компетентния орган, отговорен за нейния пруденциален надзор, относно прилагането на параграф 2 по отношение на критерия в параграф 1, буква а). Уведомяването следва да съдържа основанието, на което институцията е определила, че съответният служител или категорията служители, към която той спада, отговаря на едно от условията, предвидени в параграф 2, и следва, ако е приложимо, да включва оценката, извършена от институцията в съответствие с параграф 3.
5. Прилагането на параграф 2 от дадена институция по отношение на член на персонала, който е получил общо възнаграждение в размер най-малко на 750 000 евро през предходната финансова година, или във връзка с критерия в параграф 1, буква б), следва да подлежи на предварително одобрение от страна на компетентния орган, който отговаря за пруденциалния надзор върху тази институция.
Компетентният орган следва да дава своето предварително одобрение, само когато институцията може да докаже, че едно от условията, посочени в параграф 2, е изпълнено, взимайки предвид, по отношение на условието в параграф 2, буква б), критериите за оценка, определени в параграф 3.
Когато членът на персонала през предходната финансова година е получил общо възнаграждение в размер най-малко на 1 000 000 евро, компетентният орган следва да дава своето предварително одобрение само при изключителни обстоятелства. За да се осигури последователното прилагане на настоящия член, компетентният орган следва да уведоми Европейския банков орган преди да даде своето одобрение по отношение на този член на персонала.
Член 5
Изчисляване на начислено възнаграждение
6. За целите на настоящия регламент възнаграждение, което е начислено, но все още не е изплатено, следва да се оценява към датата на начисляването без да се отчита прилагането на дисконтовия процент, посочен в член 94, параграф 1, буква ж), подточка iii) от Директива 2013/36/ЕС, или намаленията на изплащаните суми, независимо дали чрез възстановяване на изплатени суми, удържки или по друг начин. Всички суми следва да се изчисляват като „брутни“ и на база еквивалент на пълно работно време.
7. За целите на прилагането на член 4, параграф 1, букви б) и в) начисленото възнаграждение може да се разглежда отделно за всяка държава членка и трета държава, където институцията има място на стопанска дейност, и служителите следва да се назначават за държавата, където извършват по-голямата част от дейността си.
Член 6
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 4 март 2014 година.
KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) N:o 604/2014,
annettu 4 päivänä maaliskuuta 2014,
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU täydentämisestä teknisillä sääntelystandardeilla laadullisista ja asianmukaisista määrällisistä perusteista sellaisten henkilöstöryhmien yksilöimiseksi, joiden ammatillisella toiminnalla on merkittävä vaikutus laitoksen riskiprofiiliin
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta 26 päivänä kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU (1) ja erityisesti sen 94 artiklan 2 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Direktiivissä 2013/36/EU ja erityisesti sen 74 artiklassa edellytetään, että laitoksilla on toimivat hallinnointi- ja ohjausjärjestelmät ja tehokkaat menettelyt sellaisten riskien tunnistamiseksi, hallitsemiseksi, seuraamiseksi ja raportoimiseksi, joita niihin kohdistuu tai saattaa kohdistua. Näiden järjestelmien ja menettelyjen on oltava kattavia ja suhteutettuja laitoksen liiketoimintamalliin ja toimintaan liittyvien riskien luonteeseen, laajuuteen ja monimuotoisuuteen. Niissä on muun muassa otettava huomioon kyseisen direktiivin 79-87 artiklassa yksilöidyt riskit. Toimivaltaiset viranomaiset arvioivat järjestelmiä ja menettelyjä vakavaraisuuden arviointiprosessin yhteydessä direktiivin 97 artiklan mukaisesti. Laitokset ottavat havaitut riskit huomioon direktiivin 73 artiklan mukaisessa sisäisen pääoman riittävyyden arvioinnissa.
(2)
Direktiivillä 2013/36/EU luodussa vakavaraisuusvalvonnan kehyksessä edellytetään, että kaikki laitokset yksilöivät kaikki henkilöstön jäsenet, joiden ammatillisella toiminnalla on merkittävä vaikutus laitoksen riskiprofiiliin. Perusteissa, joiden mukaan arvioidaan, kuinka merkittävästi henkilöstön jäsenten ammatillinen toiminta vaikuttaa laitoksen riskiprofiiliin, olisi otettava huomioon kyseisten henkilöstön jäsenten mahdollinen vaikutus laitoksen riskiprofiiliin heidän toimivaltansa ja vastuidensa sekä laitoksen riski- ja suoritusindikaattoreiden perusteella. Arvioinnissa olisi otettava huomioon laitoksen sisäinen organisaatio sekä sen toiminnan luonne, laajuus ja monimuotoisuus. Perusteissa olisi otettava täysimittaisesti huomioon kaikki riskit, joita kyseiseen laitokseen tai konserniin kohdistuu tai saattaa kohdistua. Tämän olisi mahdollistettava myös se, että laitokset tarjoavat palkitsemisjärjestelmässä asianmukaisia kannustimia, joilla taataan henkilöstön harkitseva käyttäytyminen, sekä varmistettava, että sellaisten henkilöstön jäsenten yksilöinnissä, joiden ammatillisella toiminnalla on merkittävä vaikutus laitoksen riskiprofiiliin, otetaan huomioon eri toimintojen riskitaso laitoksessa.
(3)
Euroopan pankkiviranomainen, jäljempänä ’EPV’, julkaisi vuonna 2012 tulokset tutkimuksesta, jossa oli selvitetty Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean (CEBS) palkitsemisjärjestelmistä ja -käytännöistä antamien ohjeiden, jäljempänä ’CEBSin ohjeet’, kansallista täytäntöönpanoa ja soveltamista käytäntöön. Ohjeet sisälsivät yleisiä perusteita, joilla voitiin arvioida, kuinka merkittävästi henkilöstön jäsenten ammatillinen toiminta vaikuttaa laitoksen riskiprofiiliin. Tutkimus osoitti, että tavat, joilla laitokset ja toimivaltaiset viranomaiset olivat panneet täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2006/48/EY (2) annetut palkitsemissäännökset, eivät olleet johtaneet riittävään yhdenmukaisuuteen. Palkitsemiskäytännöissä oli yhä liian suuria eroja, eikä varsinkaan henkilöstön jäsenten yksilöintiperusteissa otettu riittävästi huomioon heidän ammatillisen toimintansa vaikutusta laitoksen riskiprofiiliin. Eri laitosten ja jäsenvaltioiden tavoissa yksilöidä henkilöstön jäseniä oli yhä huomattavia eroja. Sen vuoksi näiden teknisten sääntelystandardien olisi perustuttava direktiivin 2006/48/EY ja CEBSin ohjeiden soveltamisesta saatuihin kokemuksiin, ja niillä olisi pyrittävä suurempaan yhdenmukaisuuteen. EPV antaa myöhemmin direktiivin 2013/36/EU periaatteiden mukaiset, hyviä palkitsemisjärjestelmiä koskevat uudet ohjeet kyseisen direktiivin 75 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
(4)
Olisi vahvistettava selkeät laadulliset ja asianmukaiset määrälliset perusteet, joilla yksilöidään sellaiset keskeiset henkilöstöryhmät, joiden ammatillisella toiminnalla on merkittävä vaikutus laitoksen riskiprofiiliin, jotta voidaan varmistaa johdonmukaisen lähestymistavan noudattaminen koko unionissa ja kattaa yhteinen joukko kaikkein merkityksellisimpiä riskejä. Kaikkien kyseisillä perusteilla yksilöityjen henkilöstöryhmien on direktiivin 2013/36/EU 94 artiklan 2 kohdan mukaisesti oltava henkilöstöä, jonka ammatillisella toiminnalla on merkittävä vaikutus laitoksen riskiprofiiliin. Laitosten olisi myös otettava huomioon sisäisissä menettelyissään suoritettujen omien riskinarviointiensa tulokset. Toimivaltaisten viranomaisten olisi varmistettava kaikkien sellaisten henkilöstön jäsenten täydellinen yksilöiminen, joiden ammatillisella toiminnalla on merkittävä vaikutus laitoksen riskiprofiilin.
(5)
Ylimmän hallintoelimen jäsenet ovat viime kädessä vastuussa laitoksesta, sen strategiasta ja toiminnasta, ja sen vuoksi heillä saattaa aina olla merkittävä vaikutus laitoksen riskiprofiiliin. Tämä pätee sekä johtamistoimintoaan hoitavan ylimmän hallintoelimen jäseniin, jotka tekevät päätöksiä, että valvontatoimintoaan hoitavan ylimmän hallintoelimen jäseniin, jotka valvovat päätöksentekoprosessia ja kyseenalaistavat tehtyjä päätöksiä.
(6)
Toimiva johto ja johtavassa asemassa olevat henkilöstön jäsenet, jotka vastaavat laitoksessa olennaisista liiketoimintayksiköistä, tiettyjen riskiluokkien kuten likviditeettiriskin, operatiivisen riskin tai korkoriskin hallinnasta ja valvontatoiminnoista, ovat vastuussa yrityksen päivittäisestä johtamisesta, sen riskien hallinnasta tai valvontatoiminnoista. Näihin vastuualueisiin kuuluu strategisten tai muiden perustavanlaatuisten päätösten tekeminen yrityksen toiminnasta tai sovellettavasta valvontakehyksestä. Yrityksen ottamat riskit ja tapa, jolla niitä hallitaan, ovat tärkeimpiä laitoksen riskiprofiilin vaikuttavia tekijöitä.
(7)
Niiden toimintojen lisäksi, joiden vastuulla on uuden liiketoiminnan luominen, sellaiset toiminnot, jotka vastaavat yrityksen toiminnan kannalta ratkaisevan tärkeän sisäisen tuen tarjoamisesta ja joilla on toimivalta tehdä itsenäisiä päätöksiä kyseisillä aloilla, altistavat laitoksen olennaisille operatiivisille ja muille riskeille. Sen vuoksi myös tällaisia toimintoja hoitavien henkilöstön jäsenten ammatillisella toiminnalla on merkittävä vaikutus laitoksen riskiprofiiliin.
(8)
Luottoriskejä ja markkinariskejä otetaan yleensä liiketoiminnan luomiseksi. Sen vuoksi näitä riskejä aiheuttavien toimintojen vaikutusta riskiprofiiliin voidaan arvioida käyttämällä perusteita, jotka pohjautuvat toimivallan rajoihin, jotka lasketaan vähintään kerran vuodessa pääomalukujen ja sääntelytarkoituksiin käytettyjen menetelmien pohjalta. Luottoriskeihin sovelletaan de minimis -kynnysarvoa sen varmistamiseksi, että perusteita sovelletaan pienissä laitoksissa oikeasuhteisesti.
(9)
Sellaisten henkilöstön jäsenten yksilöintiperusteissa, joiden ammatillisella toiminnalla on merkittävä vaikutus laitoksen riskiprofiiliin, olisi otettava huomioon, että tietyt laitokset voidaan vapauttaa kaupankäyntivarastoa koskevista vaatimuksista Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 (3) nojalla ja että kyseiset rajat määritetään eri tavoin riippuen menetelmästä, jota laitos käyttää pääomavaatimusten laskemiseen.
(10)
Koska henkilöstö, jonka aloitteeseen tietty päätös perustuu, vaikuttaa usein kyseisen päätöksen tuloksiin, kun taas virallinen päätösvalta kuuluu korkeammassa asemassa oleville henkilöstön jäsenille tai komiteoille, perusteissa olisi otettava huomioon tällaisten päätöksentekoprosessien olennaiset osat.
(11)
Johtavassa asemassa olevat henkilöstön jäsenet vastaavat johtamansa alan liiketoiminnoista. Sen vuoksi olisi varmistettava asianmukaisten perusteiden avulla, että henkilöstön jäsenet yksilöidään jäseniksi, joilla on merkittävä vaikutus laitoksen riskiprofiiliin, jos he vastaavat henkilöstöryhmistä, joiden toiminnalla saattaa olla merkittävä vaikutus laitoksen riskiprofiiliin. Tämä käsittää tilanteet, joissa johtavassa asemassa olevien henkilöstön jäsenten yksittäisten alaisten toiminnalla ei ole merkittävää vaikutusta laitoksen riskiprofiiliin mutta joissa alaisten toiminta on kokonaisuutena tarkasteltuna niin laajaa, että sillä saattaa olla tällainen vaikutus riskiprofiiliin.
(12)
Laadullisten perusteiden lisäksi olisi vahvistettava asianmukaiset määrälliset perusteet sellaisten henkilöstöryhmien yksilöimiseksi, joiden ammatillisella toiminnalla on merkittävä vaikutus laitoksen riskiprofiiliin. Henkilöstön jäsenille myönnettyjen palkkioiden kokonaismäärä riippuu pääasiassa siitä, missä määrin he myötävaikuttavat laitoksen liiketoimintatavoitteiden saavuttamiseen, ja sen vuoksi palkkioiden määrä riippuu myös heidän vastuualueistaan, tehtävistään, pätevyydestään ja taidoistaan sekä henkilöstön ja laitoksen suorituskyvystä. Jos henkilöstön jäsenelle myönnettyjen palkkioiden kokonaismäärä ylittää asianmukaisen kynnysarvon, on kohtuullista olettaa tämän liittyvän siihen, missä määrin kyseinen henkilöstön jäsenen myötävaikuttaa laitoksen liiketoimintatavoitteiden saavuttamiseen, sekä vaikutukseen, joka hänen ammatillisella toiminnallaan on laitoksen riskiprofiiliin. Sen vuoksi on asianmukaista, että määrälliset perusteet pohjautuvat henkilöstön jäsenen saamien palkkioiden absoluuttiseen kokonaismäärään ja suhteelliseen kokonaismäärään verrattuna saman laitoksen muiden henkilöstön jäsenten saamiin palkkioihin. Määrällisiä perusteita sovellettaessa olisi tarvittaessa otettava huomioon, että palkitsemisen taso on erilainen eri lainkäyttöalueilla. Olisi vahvistettava selkeät ja asianmukaiset kynnysarvot sellaisten henkilöstön jäsenten yksilöimiseksi, joiden ammatillisella toiminnalla on merkittävä vaikutus laitoksen riskiprofiiliin, ottaen huomioon EPV:n ja toimivaltaisten viranomaisten keräämät tiedot. Määrällisten perusteiden pohjalta tehdään vahva oletus siitä, että tietyillä henkilöstön jäsenillä on merkittävä vaikutus laitoksen riskiprofiiliin. Määrällisiin perusteisiin pohjautuvia oletuksia ei saisi kuitenkaan käyttää, jos laitokset toteavat objektiivisten lisäedellytysten perusteella, että kyseisillä henkilöstön jäsenillä ei tosiasiassa ole merkittävää vaikutusta laitoksen riskiprofiiliin ottaen huomioon kaikki riskit, joita laitokseen kohdistuu tai saattaa kohdistua. Näiden perusteiden mukaan yksilöityjen eniten ansaitsevien henkilöstön jäsenten poissulkemiseen olisi saatava toimivaltaisen viranomaisen lupa, jotta varmistettaisiin perusteiden tehokas ja johdonmukainen soveltaminen. Ennen kuin toimivaltainen viranomainen hyväksyy sellaisen (suurituloisen) henkilöstön jäsenen poissulkemisen, joka on palkittu yli 1 000 000 eurolla, sen on ilmoitettava asiasta EPV:lle, jotta varmistettaisiin perusteiden johdonmukainen soveltaminen erityisesti tällaisissa poikkeustapauksissa. Yksilöintiprosessin, poissulkemiset mukaan luettuina, olisi joka tapauksessa kuuluttava aina vakavaraisuuden arvioinnin piiriin direktiivin 2013/36/EU 92 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
(13)
Jos henkilöstön jäsen kuuluu samaan palkkaryhmään kuin toimiva johto tai riskinottoa edellyttävissä tehtävissä toimivat henkilöt, tämä voi myös olla osoitus siitä, että henkilöstön jäsenen ammatillisella toiminnalla on merkittävä vaikutus laitoksen riskiprofiiliin. Palkkaryhmää määritettäessä ei saisi ottaa huomioon valvonta- ja tukitoimintoja hoitaville henkilöstön jäsenille ja valvontatoimintoaan hoitavan ylimmän hallintoelimen jäsenille maksettuja palkkioita. Tätä perustetta sovellettaessa olisi otettava huomioon myös se, että palkitsemisen tasot ovat erilaiset eri lainkäyttöalueilla. Laitoksilla olisi oltava mahdollisuus osoittaa, että henkilöstön jäsenillä, jotka kuuluvat kyseiseen palkkaryhmään mutta eivät täytä mitään laadullisista tai muista määrällisistä perusteista, ei ole merkittävää vaikutusta laitoksen riskiprofiiliin ottaen huomioon kaikki riskit, joita laitokseen kohdistuu tai saattaa kohdistua. Jos tätä perustetta ei sovelleta henkilöstön jäseniin, joiden saamien palkkioiden kokonaismäärä on suuri, heidän poissulkemiseensa olisi sovellettava ilmoitusmenettelyä, jotta varmistettaisiin tämän perusteen johdonmukainen soveltaminen.
(14)
Toimivaltaisten viranomaisten olisi varmistettava, että laitokset tallentavat tiedot suoritetusta arvioinnista ja henkilöstön jäsenistä, joiden ammatillisella toiminnalla on katsottu olevan merkittävä vaikutus laitosten riskiprofiiliin, jotta toimivaltainen viranomainen ja tilintarkastajat voivat tarkistaa kyseisen arvioinnin. Dokumentoitaviin tietoihin olisi kuuluttava tiedot myös sellaisista henkilöstön jäsenistä, joka on yksilöity palkitsemisperusteilla mutta joiden ammatillisella toiminnalla ei ole arvioitu olevan merkittävää vaikutusta laitoksen riskiprofiiliin.
(15)
Tämä asetus perustuu teknisten sääntelystandardien luonnoksiin, jotka EPV on toimittanut komissiolle.
(16)
EPV on järjestänyt avoimen julkisen kuulemisen niistä teknisten sääntelystandardien luonnoksista, joihin tämä asetus perustuu, analysoinut niihin mahdollisesti liittyviä kustannuksia ja hyötyjä sekä pyytänyt lausunnon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1093/2010 (4) 37 artiklan mukaisesti perustetulta pankkialan osallisryhmältä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Kohde ja soveltamisala
Tässä asetuksessa vahvistetaan tekniset sääntelystandardit laadullisista ja asianmukaisista määrällisistä perusteista, joilla yksilöidään konserni-, emoyritys- ja tytäryritystasolla, offshore-rahoituskeskukset mukaan luettuina, henkilöstöryhmät, joiden ammatillisella toiminnalla on olennainen vaikutus direktiivin 2013/36/EU 92 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun laitoksen riskiprofiiliin.
2 artikla
Perusteiden soveltaminen
Henkilöstön jäsenillä, jotka täyttävät jonkin tämän asetuksen 3 artiklassa vahvistetuista laadullisista perusteista tai jonkin tämän asetuksen 4 artiklassa vahvistetuista määrällisistä perusteista, on katsottava olevan merkittävä vaikutus laitoksen riskiprofiiliin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta toimivaltaiselle viranomaiselle määrättyä velvollisuutta huolehtia siitä, että laitokset noudattavat direktiivin 2013/36/EU 92, 93 ja 94 artiklassa säädettyjä periaatteita kaikkien niiden henkilöstöryhmien osalta, joiden ammatillisella toiminnalla on direktiivin 2013/36/EU 92 artiklan 2 kohdan mukaisesti olennainen vaikutus laitoksen riskiprofiiliin.
3 artikla
Laadulliset perusteet
Henkilöstön jäsenellä katsotaan olevan merkittävä vaikutus laitoksen riskiprofiiliin, jos jokin seuraavista laadullisista perusteista täyttyy:
1)
henkilöstön jäsen on johtamistoimintoaan hoitavan ylimmän hallintoelimen jäsen;
2)
henkilöstön jäsen on valvontatoimintoaan hoitavan ylimmän hallintoelimen jäsen;
3)
henkilöstön jäsen on toimivan johdon jäsen;
4)
henkilöstön jäsen on tili- ja vastuuvelvollinen ylimmälle hallintoelimelle riippumattoman riskienhallintatoiminnon, säännösten noudattamista valvovan toiminnon tai sisäisen tarkastustoiminnon toiminnasta;
5)
henkilöstön jäsenellä on kokonaisvastuu riskienhallinnasta asetuksen (EU) N:o 575/2013 142 artiklan 1 kohdan 3 alakohdassa määritellyssä liiketoimintayksikössä, jolle on jaettu direktiivi 2013/36/EU 73 artiklan mukaisesti sisäistä pääomaa, joka on vähintään 2 prosenttia laitoksen sisäisestä pääomasta, jäljempänä ’olennainen liiketoimintayksikkö’;
6)
henkilöstön jäsen johtaa olennaista liiketoimintayksikköä;
7)
henkilöstön jäsenellä on johtamisvastuuta 4 kohdassa tarkoitetussa toiminnossa tai olennaisessa liiketoimintayksikössä, ja hän raportoi suoraan 4 tai 5 kohdan nojalla yksilöidylle henkilöstön jäsenelle;
8)
henkilöstön jäsenellä on johtamisvastuuta olennaisessa liiketoimintayksikössä, ja hän raportoi suoraan kyseistä yksikköä johtavalle henkilöstön jäsenelle;
9)
henkilöstön jäsen johtaa toimintoa, joka vastaa oikeudellisista asioista, raha-asioista, verotus ja budjetointi mukaan luettuina, henkilöresursseista, palkitsemisjärjestelmästä, tietotekniikasta tai taloudellisesta analyysistä;
10)
henkilöstön jäsen vastaa komiteasta, joka on vastuussa jostakin muusta direktiivin 2013/36/EU 79-87 artiklassa mainitusta riskiluokasta kuin luotto- ja markkinariskeistä, tai on tällaisen komitean jäsen;
11)
kun on kyse luottoriskeistä, joiden nimellisarvo liiketoimea kohden on 0,5 prosenttia laitoksen ydinpääomasta ja vähintään 5 miljoonaa euroa, henkilöstön jäsen
a)
vastaa sellaisten luottotarjousten alullepanosta tai sellaisten luottotuotteiden strukturoinnista, jotka voivat aiheuttaa tällaisia luottoriskejä; tai
b)
on toimivaltainen tekemään, hyväksymään tai estämään vetollaan tällaisia luottoriskejä koskevan päätöksen; tai
c)
on jäsenenä komiteassa, joka on toimivaltainen tekemään a tai b alakohdassa tarkoitettuja päätöksiä;
12)
kun on kyse laitoksesta, johon ei sovelleta asetuksen (EU) N:o 575/2013 94 artiklassa säädettyä, kaupankäyntivarastoon liittyvää vähäistä liiketoimintaa koskevaa poikkeusta, henkilöstön jäsen
a)
on toimivaltainen tekemään, hyväksymään tai estämään vetollaan päätöksen kaupankäyntivarastoon liittyvistä liiketoimista, jotka yhteenlaskettuina ylittävät jonkin seuraavista kynnysarvoista:
i)
markkinariskeihin liittyvä omien varojen vaatimus, joka on vähintään 0,5 prosenttia laitoksen ydinpääomasta, jos käytetään standardimenetelmää; tai
ii)
vähintään 5 prosenttia kaupankäyntivarastoon liittyville vastuille 99 prosentin yksisuuntaisella luottamusvälillä ilmoitetusta laitoksen sisäisestä value-at-risk-rajasta, jos sisäiseen malliin perustuva menetelmä hyväksytään sääntelytarkoituksiin; tai
b)
on jäsenenä komiteassa, joka on toimivaltainen tekemään a alakohdassa tarkoitettuja päätöksiä;
13)
henkilöstön jäsenellä on johtamisvastuuta sellaisten henkilöstön jäsenten muodostamaan ryhmään nähden, joista kullakin on toimivalta toteuttaa laitoksen nimissä liiketoimia, ja jompikumpi seuraavista edellytyksistä täyttyy:
a)
kyseisten toimivaltojen summa vastaa 11 alakohdan a tai b alakohdassa tai 12 alakohdan a alakohdan i alakohdassa säädettyä kynnysarvoa tai ylittää sen;
b)
kyseiset toimivallat ovat vähintään 5 prosenttia kaupankäyntivarastoon liittyville vastuille 99 prosentin yksisuuntaisella luottamusvälillä ilmoitetusta laitoksen sisäisestä value-at-risk-rajasta, jos sisäiseen malliin perustuva menetelmä hyväksytään sääntelytarkoituksiin. Jos laitos ei laske value-at-risk-lukua kyseisen henkilöstön jäsenen tasolla, hänen alaisuudessaan toimivien henkilöstön jäsenten value-at-risk-rajat on laskettava yhteen;
14)
kun on kyse päätöksistä, joilla hyväksytään tai estetään vetolla uusien tuotteiden käyttöönotto, henkilöstön jäsen
a)
on toimivaltainen tekemään tällaisia päätöksiä; tai
b)
on jäsenenä komiteassa, joka on toimivaltainen tekemään tällaisia päätöksiä;
15)
henkilöstön jäsenellä on johtamisvastuuta sellaiseen henkilöstön jäseneen nähden, joka täyttää jonkin 1-14 alakohdassa säädetyistä perusteista.
4 artikla
Määrälliset perusteet
1. Jollei 2-5 kohdasta muuta johdu, henkilöstön jäsenellä katsotaan olevan merkittävä vaikutus laitoksen riskiprofiiliin, jos jokin seuraavista määrällisistä perusteista täyttyy:
a)
henkilöstön jäsenen edellisellä tilikaudella saamien palkkioiden kokonaismäärä on vähintään 500 000 euroa;
b)
henkilöstön jäsen kuuluu siihen 0,3 prosentin osuuteen henkilöstön jäsenistä (määrä pyöristettynä lähimpään kokonaislukuun), jonka saamien palkkioiden kokonaismäärä oli suurin edellisellä tilikaudella;
c)
henkilöstön jäsenen edellisellä tilikaudella saamien palkkioiden kokonaismäärä on vähintään yhtä suuri kuin pienin toimivan johdon jäsenen kyseisellä tilikaudella saamien palkkioiden kokonaismäärä tai täyttää jonkin 3 artiklan 1, 3, 5, 6, 8, 11, 12, 13 tai 14 alakohdassa säädetyistä perusteista.
2. Edellä 1 kohdassa säädetyn perusteen ei katsota täyttyvän, jos laitos toteaa, ettei henkilöstön jäsenen ammatillisella toiminnalla ole merkittävää vaikutusta laitoksen riskiprofiilin, koska
a)
kyseinen henkilöstön jäsen tai henkilöstöryhmä, johon hän kuuluu, harjoittaa ammatillista toimintaa ja on toimivaltainen ainoastaan sellaisessa liiketoimintayksikössä, joka ei ole olennainen liiketoimintayksikkö; tai
b)
kyseisellä henkilöstön jäsenellä tai henkilöstöryhmällä, johon hän kuuluu, ei ole merkittävää vaikutusta olennaisen liiketoimintayksikön riskiprofiiliin kyseisen jäsenen tai ryhmän harjoittamassa ammatillisessa toiminnassa.
3. Edellä 2 kohdan b alakohdassa säädettyä edellytystä on arvioitava objektiivisilla perusteilla, joissa otetaan huomioon kaikki olennaiset riski- ja suoritusindikaattorit, joita laitos käyttää tunnistaakseen, hallitakseen ja seuratakseen riskejä direktiivin 2013/36/EU 74 artiklan mukaisesti, sekä sen pohjalta, mitkä ovat henkilöstön jäsenen tai henkilöstöryhmän tehtävät ja toimivallat ja niiden vaikutus laitoksen riskiprofiilin verrattuna tämän asetuksen 3 artiklassa säädetyillä perusteilla yksilöityjen henkilöstön jäsenten ammatillisen toiminnan vaikutukseen.
4. Jos laitos soveltaa 2 kohtaa 1 kohdan a alakohdassa säädettyyn perusteeseen, sen on ilmoitettava asiasta vakavaraisuusvalvonnastaan vastaavalle toimivaltaiselle viranomaiselle. Ilmoituksessa on esitettävä, millä perusteella laitos on todennut, että kyseinen henkilöstön jäsen tai henkilöstöryhmä, johon hän kuuluu, täyttää jonkin 2 kohdassa säädetyistä edellytyksistä, ja siihen on tarvittaessa liitettävä laitoksen 3 kohdan mukaisesti tekemä arviointi.
5. Jos laitos aikoo soveltaa 2 kohtaa henkilöstön jäseneen, jonka edellisellä tilikaudella saamien palkkioiden kokonaismäärä on vähintään 750 000 euroa, tai 1 kohdan b alakohdassa säädettyyn perusteeseen, kyseisen kohdan soveltamiseen on saatava laitoksen vakavaraisuusvalvonnasta vastaavan toimivaltaisen viranomaisen ennakkolupa.
Toimivaltainen viranomaisen saa antaa ennakkoluvan vain, jos laitos pystyy osoittamaan, että jokin 2 kohdassa säädetyistä edellytyksistä täyttyy, ottaen huomioon 3 kohdassa säädetyt arviointiperusteet 2 kohdan b alakohdassa säädetyn edellytyksen osalta.
Jos henkilöstön jäsenen edellisellä tilikaudella saamien palkkioiden kokonaismäärä on vähintään 1 000 000 euroa, toimivaltainen viranomainen saa antaa ennakkoluvan vain poikkeustapauksissa. Ennen kuin toimivaltainen viranomainen antaa tällaista henkilöstön jäsentä koskevan luvan, se on ilmoitettava asiasta Euroopan pankkiviranomaiselle, jotta varmistetaan tämän artiklan johdonmukainen soveltaminen.
5 artikla
Myönnettyjen palkkioiden laskeminen
1. Sovellettaessa tätä asetusta myönnettyjen mutta vielä maksamattomien palkkioiden arvot on määritettävä kyseisten palkkioiden myöntämispäivän arvoiksi ottamatta huomioon direktiivin 2013/36/EU 94 artiklan 1 kohdan g alakohdan iii alakohdassa tarkoitettua diskonttokoron soveltamista tai jo aiemmin ansaittujen palkkioiden vähennyksiä, jotka on tehty takaisinperintänä, riskiperusteisina alennuksina tai muulla tavoin. Kaikki määrät on laskettava bruttomääräisinä ja kokopäivätyötä vastaavina.
2. Sovellettaessa 4 artiklan 1 kohdan b ja c alakohtaa myönnettyjä palkkioita voidaan tarkastella kunkin sellaisen jäsenvaltion ja kolmannen maan osalta erikseen, jossa laitoksella on toimipaikka, jolloin henkilöstön jäsenet luokitellaan siihen maahan, jossa he pääasiallisesti harjoittavat toimintaansa.
6 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 4 päivänä maaliskuuta 2014.