РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1106/2013 НА СЪВЕТА
от 5 ноември 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност („основния регламент“) (1), и по-специално член 9 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
На 3 май 2013 г. Европейската комисия („Комисията“) наложи с Регламент (ЕС) № 418/2013 (2) („временния регламент“)временно антидъмпингово мито върху вноса в Европейския съюз („Съюза“) на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия („засегнатата страна“).
(2)
Разследването бе започнато, след като на 28 юни 2012 г. Европейската конфедерация на производителите на желязо и стомана (Eurofer) („жалбоподателят“) подаде жалба от името на производители от Съюза, които съставляват над 50 % от цялото производство на Съюза на някои видове телове от неръждаеми стомани.
(3)
Вследствие на паралелно проведеното антисубсидийно разследване Комисията наложи временно изравнително мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от засегнатата страна с Регламент (ЕС) № 419/2013 (3) и окончателно изравнително мито с Регламент (ЕС) № 861/2013 (4).
2. Страни, засегнати от разследването
(4)
На предварителния етап от разследването беше сформирана извадка на индийските производители износители и на производителите в Съюза. На този предварителен етап беше предвидено да се сформира извадка и по отношение на несвързаните вносители. Тъй като обаче двама от избраните за извадката трима вносители не представиха отговори на въпросника, сформирането на извадка на вносителите не беше възможно. Поради това за целите на окончателните констатации беше използвана цялата налична информация, отнасяща се до всички оказали съдействие вносители, и по-специално по отношение на интереса на Съюза.
(5)
Един производител износител заяви, че тъй като за определянето на понесената от промишлеността на Съюза вреда не са използвани продажби на производители, които не са жалбоподатели, изготвената извадка на производители от Съюза не може да се смята за представителна. Това твърдение беше отхвърлено, тъй като извадката беше подбрана въз основа на отговорите, получени от всички оказали съдействие производители от Съюза, независимо дали на етапа на определяне на представителността на жалбата са я подкрепили, и на производствените обеми.
(6)
Един производител износител, свързан с производител от Съюза, изрази несъгласие със жалбата и поиска индивидуално разглеждане, тъй като не беше включен в извадка от производители износители като резултат от малкия обем на неговия износ. Самият производител от Съюза също не беше включен в извадката на промишлеността на Съюза поради малкия обем на неговото производство. Комисията предостави индивидуално разглеждане, но производителят износител оттегли своето искане.
(7)
Седем невключени в извадката индийски производители износители поискаха индивидуално разглеждане. Двама от тях отговориха на въпросниците, а пет - не. Единият от двамата отговорили оттегли своето искане за индивидуално разглеждане. В резултат на това Комисията разгледа искането на един индийски производител износител, който не беше включен в извадката, а именно:
-
KEI Industries Limited, New Delhi (KEI).
(8)
На предварителния етап беше установено, че нито един от първоначално включените в извадката производители износители не е представил достатъчно надеждна информация, поради което беше приложен член 18 от основния регламент. Комисията реши да включи в извадката още три дружества въз основа на техните експортни обеми и готовността им да окажат съдействие, изразена след откриването на процедурата. В резултат на това Комисията разгледа отговорите на въпросника и извърши проверки на място в помещенията на следните производители износители от Индия:
-
Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana,
-
Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra,
-
Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra.
(9)
С изключение на посоченото по-горе, съображения 4 - 7 и 14 от временния регламент се потвърждават.
3. Разследван период и разглеждан период
(10)
Както е посочено в съображение 20 от временния регламент, разследването относно дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 април 2011 г. до 31 март 2012 г. („разследвания период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които имат значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до 31 март 2012 г. („разглеждания период“).
4. Последваща процедура
(11)
След разгласяването на съществените факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни антидъмпингови мерки („временното разгласяване“), няколко заинтересовани страни, а именно тримата включени в извадката производители износители, производителят износител, който оттегли искането си за индивидуално разглеждане, жалбоподателят и единадесет ползватели, предоставиха коментари. На страните, които поискаха изслушване, бе предоставена такава възможност. Комисията продължи да търси информацията, която смяташе за необходима за изготвянето на окончателните констатации. Всички получени коментари бяха надлежно разгледани и взети предвид по целесъобразност.
(12)
Комисията уведоми всички заинтересовани страни за съществените факти и съображения, въз основа на които възнамерява да препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от засегнатата страна и окончателното събиране на сумите, обезпечени с временно мито („окончателното разгласяване“). На страните беше даден срок, в който да представят своите коментари по окончателното разгласяване. Всички получени коментари бяха надлежно разгледани и взети предвид по целесъобразност.
(13)
След получените коментари по окончателното разгласяване Комисията информира заинтересованите страни за извършени промени на констатациите по отношение на нивото на дъмпинга на някои производители износители. На страните отново беше определен срок, в който да представят своите коментари по допълнителното разгласяване. Всички получени коментари бяха надлежно разгледани и взети предвид по целесъобразност. Една заинтересована страна - жалбоподателят, отправи критика по отношение на факта, че констатациите, свързани с нивото на дъмпинга на някои производители износители, бяха изменени въз основа на новите данни и коментарите, получени след временното разгласяване и на окончателния етап от разследването. Тази страна заяви също така, че нейните процедурни права са били нарушени.
(14)
Комисията обаче счете, че трябва да вземе под внимание изразените от заинтересованите страни становища и ако е необходимо, да промени констатациите, когато коментарите са обосновани. В нито един от случаите не бяха използвани нови непроверени данни за определянето на дъмпинга. Освен това процедурните права на всички заинтересовани страни бяха спазени, тъй като те бяха надлежно и навременно информирани и им бяха определени едни и същи срокове за представяне на коментари.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(15)
Както е посочено в съображение 21 от временния регламент, разглежданият продукт се определя като телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от засегнатата страна.
(16)
Някои ползватели повдигнаха въпроса за явната липса на разграничение между различните видове на разглеждания продукт и сходния продукт, поради това че съществува широк продуктов микс сред всички видове на продукта. Особена важност беше отдадена на това как при разследването би могло да бъде гарантирано обективно сравнение между всички видове. Както при повечето разследвания определението на разглеждания продукт обхваща голямо разнообразие от видове на продукта, които имат същите или сходни основни физически, технически и химически характеристики. Фактът, че е възможно тези характеристики да варират при различните видове на продукта, действително може да доведе до обхващането на широка гама от видове на продукта. Такъв е случаят при настоящото разследване. Комисията взе под внимание разликите между видовете на продукта и гарантира обективно сравнение. За всеки вид на продукта, произвеждан и продаван от индийските производители износители, и за всеки вид на продукта, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза, бе определен уникален контролен номер на продукта (КНП). Номерът зависи от основните характеристики на продукта, в този случай марката на стоманата, якостта на опън, покритието, повърхността, диаметъра и формата. Поради това видовете телове, изнасяни за Съюза, бяха сравнени въз основа на КНП с продуктите, произвеждани и продавани от промишлеността на Съюза, които имат едни и същи или сходни характеристики. Всички тези видове попадат в определението на разглеждания продукт и на сходния продукт в известието за започване (5) и във временния регламент.
(17)
Една от страните повтори твърдението си, че т.нар. „високотехнологични“ видове на продукта са различни и не са взаимозаменяеми с другите видове на разглеждания продукт. Поради това те следва да бъдат изключени от определението на продукта. Съгласно съдебната практика на Съда на Европейския съюз (6) за да се определи дали продуктите са сходни, така че да представляват част от един и същ продукт, следва да се направи оценка дали те имат еднакви технически и физически характеристики, една и съща основна крайна употреба и едно и също съотношение цена-качество. В тази връзка трябва да бъдат оценени и взаимозаменяемостта и конкуренцията между тези продукти. При разследването беше установено, че посочените от страната „високотехнологични“ видове на продукта имат същите основни физически, химически и технически характеристики като останалите продукти, предмет на разследването. Те са изработени от неръждаема стомана и са телове, а производственият процес е подобен, като се използват подобни машини, което дава възможност на производителите да пренасочват производството към различни варианти на продукта в зависимост от търсенето. Поради това, въпреки че различните видове телове не са пряко взаимозаменяеми и не се конкурират пряко, производителите се конкурират за договори, като обхващат широка гама от телове от неръждаеми стомани. Освен това тези видове на продукта се произвеждат и продават както от промишлеността на Съюза, така и от индийските производители износители, които използват подобни методи на производство. Поради това твърдението не може да бъде прието.
(18)
В отговор на окончателното разгласяване една от страните заяви, че анализът, извършен от Комисията, за да се установи дали т.нар. „високотехнологични“ видове на продукта трябва да бъдат включени в разследването, е недостатъчен. Този довод се отхвърля. При разследването беше установено, че високотехнологичните видове на продукта попадат в определението на продукта, както е посочено в съображение 17. Страната погрешно приема, че всички критерии, посочени в съдебната практика, трябва да бъдат изпълнени едновременно, което не е правилно. Според съдебната практика на Съда на Европейския съюз (7), Комисията се ползва с широка свобода на преценка при определянето на обхвата на продукта и трябва да основава тази оценка на набора от критерии, изготвени от Съда. Често, както и в настоящия случай, някои критерии могат да сочат в една посока, а други критерии - в друга посока. В такъв случай Комисията трябва да извърши обща оценка, което беше направено в настоящия случай. Поради това тази заинтересована страна погрешно приема, че всички характеристики на видовете на продукта трябва да са еднакви, за да може видовете да попадат в рамките на едно и също определение на продукта.
(19)
Някои ползватели заявиха, че т.нар. телове от неръждаеми стомани „серии 200“ следва да бъдат изключени от обхвата на продукта. По-специално те изтъкнаха, че този вид почти не се произвежда от промишлеността на Съюза. Това твърдение обаче е неоснователно. На първо място, фактът, че определен вид на продукта не се произвежда от промишлеността на Съюза, не е достатъчно основание за неговото изключване от обхвата на разследването, когато производственият процес е такъв, че производителите от Съюза биха могли да започнат производство на въпросния вид на продукта. На второ място, по отношение на високотехнологичните телове беше установено, че тези видове на разглеждания продукт имат основни физически, химически и технически характеристики, които са еднакви или подобни с тези на други видове на сходния продукт, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза. Поради това твърдението не може да бъде прието.
(20)
Освен това те заявиха, че в определението на разглеждания продукт трябва да бъдe включен валцдратът. Валцдратът е суровината, която се използва за производството на разглеждания продукт, но може да се използва за производството и на други продукти, като скрепителни елементи и пирони. Поради това за разлика от продукта, предмет на разследването, той не представлява завършен продукт от стомана. Чрез производствения процес на студено формуване валцдратът, наред с други продукти, може да бъде трансформиран в разглеждания продукт или в сходния продукт. Въз основа на това валцдратът не може да бъде включен в обхвата на продукта по смисъла на основния регламент.
(21)
Въз основа на посоченото по-горе определението на разглеждания продукт и на сходния продукт в съображения 21 - 24 от временния регламент се потвърждава.
В. ДЪМПИНГ
1. Въведение
(22)
По време на проверките на място в помещенията на първоначално включените в извадката трима индийски производители износители и на последващия анализ на събраната информация бе установено, че тези дружества са подали информация, която не можеше да се счита за надеждна. Комисията продължи своето разследване, като анализира цялата информация, предоставена в отговор на временното разгласяване и в последващите изслушвания.
(23)
Както е посочено в съображение 26 от временния регламент, в случая на един производител износител Комисията установи, че разходите, посочени в отговора на въпросника, не са съгласувани с разходите, отразени във вътрешните системи на производителя за отчитане на разходите. Дружеството твърдеше, че липсата на съгласуваност е причинена от грешки при регистрирането и използването на различни методи за оценка на складовите наличности във вътрешната система за отчитане на разходите и при изготвянето на данните, публикувани в годишните отчети.
(24)
Както е обяснено в съображение 28 от временния регламент, макар че данните, съдържащи се във вътрешната система за отчитане, бяха в съответствие с одитираните финансови отчети на ниво дружество, не беше възможно да се установи съгласуваност между генерираните от вътрешната система за отчитане на разходите данни за звеното за производство на телове и таблиците с разходите, специално изготвени от дружеството в отговор на изпратения при разследването въпросник. Поради това, в съответствие с член 18 от основния регламент, беше счетено, че за целите на антидъмпинговото разследване следва да се използва информацията от вътрешната система за отчитане на разходите.
(25)
По тази причина Комисията коригира временно данните за разходите, предоставени от производителя износител в неговия отговор на въпросника, като използва наличните данни от вътрешната система за отчитане на разходите.
(26)
Както е отбелязано в съображение 27 от временния регламент, производителят износител изтъкна, че данните във вътрешната система за отчитане на разходите не са надеждни и не следва да се използват за целите на разследването. Дружеството изтъкна няколко грешки и концептуални проблеми по отношение на вътрешно отчетените данни, въз основа на които Комисията извърши своята корекция на разходите. Дружеството заяви, че Комисията е трябвало да използва като основа за своя анализ отчетените в отговора на въпросника разходи. Освен това на по-късен етап след налагането на временните мерки дружеството представи данни за съгласуване на вътрешно отчетените данни за разходите на звеното и отговора на въпросника. Въз основа на това и предвид събраните по време на проверките на място данни вече беше възможно някои от производствените разходи, които първоначално бяха посочени от дружеството в неговия отговор на въпросника, да бъдат приети.
(27)
Въз основа на наличната информация обаче разпределението на някои разходи, като например постоянните разходи и разходите за финансиране, посочени от дружеството в неговия отговор на въпросника, не можеха да бъдат счетени за надеждни за целите на разследването. Комисията сметна, че тези разходи следва да бъдат разпределени въз основа на общия оборот на дружеството и себестойността на продадените стоки в съответствие с член 2, параграф 5 от основния регламент. Въз основа на гореизложеното повечето посочени в отговора на въпросника разходи можеха да бъдат приети, а разпределението на оборота беше одобрено от дружество на окончателния етап от разследването. Нивото на установения дъмпингов марж бе намалено след преразглеждането на разходите за опаковане и на някои от постоянните разходи. Поради това се счита, че член 18 от основния регламент вече не следва да се прилага за установяване на дъмпинговия марж за посочения производител износител.
(28)
Както е посочено в съображение 30 от временния регламент, в случая на втория производител износител Комисията установи, че закупените и използвани суровини, посочени в отговора на въпросника на дружеството, не бяха подкрепени от данните, открити в системата за управление на складовите наличности на производителя. По-конкретно бе установено, че разпределението по марки стомана беше различно във всеки от двата източника. Комисията установи, че марката на стоманата е ключов фактор за определяне на цената на крайния продукт и че използването на ненадеждна информация за марката на стоманата може да доведе до сериозни изкривявания при изчисляването на разходите и продажните цени на отделните видове на продукта и поради това би могло да бъде подвеждащо, като в няколко случая информира производителя износител за това основно съображение.
(29)
Както е посочено в съображение 31 от временния регламент, производителят износител обаче заяви, че компютърните файлове, съдържащи данни за закупените суровини, събрани от Комисията по време на проверките на място, са били непълни, тъй като други звена на дружеството са закупили допълнително количество суровини, но те не са били отчетени и не са били включени в компютърните файлове, събрани по време на проверките на място и прегледани от Комисията. Освен това производителят износител заяви, че наблюдаваните разминавания в количествата на марките стомана са се дължали на факта, че някои марки стомана частично са се припокривали помежду си и че някои етапи от производствения процес не са били проследими на равнището на отделните марки стомана.
(30)
В съображение 32 от временния регламент обаче Комисията посочва, че твърденията, изложени по-горе от дружеството във връзка с допълнителните закупени суровини, не са обосновани и при всички случаи не са достатъчни, за да обяснят наблюдаваните разминавания на равнището на отделните марки стомана. Комисията посочи освен това, че дружеството е признало, че не е възможно да се направи точно проследяване на отделните марки стомана на всички етапи от производствения процес. Това признание допълнително компрометира надеждността на системата за отчитане на марките стомана като цяло. Поради това предоставената информацията относно марките стомана беше временно счетена за подвеждаща.
(31)
В съображение 33 от временния регламент Комисията изрази мнението, че отчетеното разпределяне на суровините по марки стомана не е надеждно и временно следва да не бъде взето предвид и че определянето следва да се извърши въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. С оглед на ненадеждността на системата за отчитане като цяло не бе възможно определянето да се извърши въз основа на която и да било от отчетените марки стомана. Поради това общото потребление на всички суровини, взети заедно, без да се взема предвид разпределянето по марки стомана, бе използвано за изчисляване на общ дъмпингов марж за всички продукти.
(32)
След публикуването на временните констатации дружеството оспори този временен подход като цяло, но все още не беше в състояние да предложи съответствие продукт по продукт на ниво КНП. На по-късен етап на разследването обаче дружеството предложи достатъчна степен на съгласуваност, като суровината се групира в основната серия марки неръждаема стомана според техния химичен състав (серии 200, 300 и 400 в класификацията на AISI). Дружеството предложи и алтернативен начин на групиране, при който като допълнителен фактор при групирането беше включена крайната употреба. Тъй като обаче крайната употреба не може да бъде проверена, Комисията преизчисли дъмпинговия марж въз основа на групирането на марките стомана по химичния им състав, както е определено в сериите марки стомана (серии 200, 300 и 400 в класификацията на AISI). Сериите марки стомана са широко използван и обективен критерий, който може да бъде проверен, докато при това дружество използването на КНП не дава възможност за пълно съгласуване, поради което не би гарантирало обективно сравнение въз основа на надеждни данни по смисъла на основния регламент.
(33)
Представената от дружеството допълнителна информация не даде възможност за съгласуване на данните по необходимия за разследването достатъчно подробен начин, поради което временното заключение, че системите на дружеството за проследяване не са достатъчно надеждни, се потвърждава и за целите на окончателното определяне на себестойността на производството и изчисляването на дъмпинговия марж се прилага член 18 от основния регламент, като изчисляването поради това се извършва въз основа на посочения в предходното съображение подход.
(34)
Както е посочено в съображение 34 от временния регламент, в случая на третия производител износител по време на проверката на място Комисията установи, че потоците суровини, посочени в отговора на въпросника, не съответстват на данните, съдържащи се в счетоводната система на производителя. Установено бе, че разпределението по марки стомана е различно в двата източника.
(35)
Както е посочено в съображение 35 от временния регламент, производителят износител прие, че в неговия отговор на въпросника са допуснати някои грешки, но заяви, че разликите в общите количества суровини биха могли да бъдат обяснени, като се вземат предвид промените в складовите наличности. Освен това обаче дружеството заяви, че частично припокриващите се марки стомана правят невъзможно точното съгласуване за всяка отделна марка стомана. В коментарите си след временните констатации дружеството заяви също така, че понякога посочената във фактурата марка стомана не съответства на действително изнасяната марка стомана. Освен това дружеството изтъкна, че марките стомана не се използват с точност в сектора на неръждаемата стомана, а всъщност съществуват разлики между публикувания и действителния химичен състав на марките стомана. Дружеството изтъкна, че ако се вземат предвид тези обяснения, установените от Комисията несъответствия биха засегнали само незначителна част от неговия износ.
(36)
Комисията сметна, че обемът на откритите несъответствия не може да бъде обяснен със случайни неточности. Точно обратното - представените аргументи засегнаха в още по-голяма степен надеждността на системата на дружеството за отчитане на марките стомани като цяло, особено предвид основното значение на марките стомани за определяне на себестойността на крайния продукт.
(37)
По-късно в разследването обаче дружеството заяви, че ако Комисията не приема първоначалното отчитане на дружеството на марките стомани, тя може да получи по-точен резултат, ако вместо да групира заедно всички ПКН, както е направила на временния етап, групира заедно само онези конкретни марки стомана, между които са установени несъответствия, или пък групира заедно марките стомана според техния химичен състав, посочен в сериите марки стомана (серии 200, 300 и 400 в класификацията на AISI). Дружеството предложи и още един метод за допълнително групиране на марките стомана в серия 300 в по-малки подгрупи.
(38)
Впоследствие Комисията преизчисли дъмпинговия марж въз основа на групите неръждаема стомана, базирани на химичния състав, посочен в сериите марки стомана (серии 200, 300 и 400 в класификацията на AISI), така че да използва същия метод като описания в съображение 30. Сериите марки стомана са широко използван и обективен критерий, който може да бъде проверен, докато при това дружество използването на КНП не дава възможност за пълно съгласуване, поради което не би гарантирало обективно сравнение въз основа на надеждни данни по смисъла на основния регламент.
(39)
Представената от дружеството допълнителна информация все пак не даде възможност за съгласуване на данните по необходимия за разследването достатъчно подробен начин, поради което временното заключение, че системите на дружеството за проследяване не са достатъчно надеждни, се потвърждава и за целите на окончателното определяне на себестойността на производството и изчисляването на дъмпинговия марж се прилага член 18 от основния регламент, като изчисляването поради това се извършва въз основа на посочения в предходното съображение подход.
(40)
Жалбоподателят заяви, че групирането на разглеждания продукт в марки стомана е попречило на Комисията да извърши правилно оценката на рентабилността, с цел да се определят нормалните стойности по КНП.
(41)
Комисията извършва своя анализ на ниво, което е съвместимо с вътрешните счетоводни системи на производителите износители и на производителите от Съюза, които дават възможност за обосноваване на отчетените данни. Поради това твърдението се отхвърля.
(42)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 37 и 38 от временния регламент се потвърждава.
2. Нормална стойност
(43)
По отношение на един производител износител, за който беше приложен член 18 от основния регламент, определянето на нормалната стойност беше преразгледано вследствие на повторна оценка от себестойността на производството му. На окончателния етап себестойността на производството беше определена въз основа на отчетените производствени разходи, към които бяха добавени разходите за продажба и общите и административните разходи, включително разходите за финансиране, като беше използван методът за разпределяне, разрешен в член 2, параграф 5 от основния регламент.
(44)
Беше установено, че обемите на продажбите на вътрешния пазар на тримата нововключени в извадката производители износители и на производителя износител, на когото бе предоставено индивидуално разглеждане, са като цяло представителни и съставляват най-малко 5 % от общия обем на продажбите на съответното дружество за износ в Съюза на разглеждания продукт. Същата проверка за представителност беше извършена и за всеки вид на продукта, продаван от нововключените в представителната извадка производители на техните вътрешни пазари и счетен за сходен с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент.
(45)
Като определи дела на рентабилните продажби за независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП, Комисията проучи също дали може да се смята, че продажбите на вътрешния пазар на всеки от нововключените в извадката производители износители и на производителя износител, на когото бе предоставено индивидуално разглеждане, са извършени при обичайни търговски условия, в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(46)
В случая на един от нововключените в извадката производители износители беше установено, че първоначално представеното от дружеството разпределение на разходите е неподходящо, тъй като то не е взело под внимание дебелината на тела, която е важен фактор за определяне на разходите. Със съгласието на дружеството в метода за разпределение на разходите бяха нанесени корекции.
(47)
В случая на втори нововключен в извадката производител износител беше коригирана техническа грешка в определянето на дъмпинговия марж. Освен това производителят поиска Комисията да направи допълнителни корекции на оценката на рентабилността и отчитането на ценовите разлики. Тези искания не бяха счетени за основателни.
(48)
В случая на производителя износител, на когото бе предоставено индивидуално разглеждане, бе поправена техническа грешка в изчисленията. Същият производител износител представи допълнителни твърдения по отношение на определянето от страна на Комисията на нивото на разходите за продажба и общите и административните разходи, както и на вътрешните транспортни разходи, и поиска корекция за физически различия на разглеждания продукт между вътрешния и експортния пазар. Тези твърдения бяха отхвърлени, тъй като изчисленията се основават на представени от предприятието данни за разходите, които бяха проверени по време на проверката на място, както и поради това че твърдението за физическите разлики не бе подкрепено с доказателства.
(49)
В резултат на това методологията за определяне на нормалната стойност, описана в съображения 39 - 48 от временния регламент, се потвърждава и бе приложена по отношение на тримата нововключени в извадката производители износители и производителя износител, на когото бе предоставено индивидуално разглеждане.
3. Експортна цена
(50)
По отношение на един производител износител, след направените от него твърдения, свързани със спорадичното използване на грешен обменен курс и погрешното включване на някои вътрешногрупови продажби в изчислението на дъмпинга, бяха поправени някои технически грешки.
(51)
Извършените чрез свързано дружество продажби в Съюза на втори производител износител бяха включени в изчислението на дъмпинга.
(52)
Един нововключен в извадката производител износител заяви, че ползите, които е получил по схемите за субсидиране DEPB и DDS, трябва да се добавят към експортните цени.
(53)
Друг нововключен в извадката производител износител отчете ползите, получени по схемата за субсидиране DDS, като отрицателна ценова разлика, като по този начин изкуствено повиши експортните цени.
(54)
Комисията извърши анализ на ценовото поведение на двете дружества на пазара на Съюза и изготви своите констатации, които произтичат от прилагането на член 2, параграф 8 от основния регламент и поради това не се нуждаят от допълнителни промени. Поради това искането на първото дружеството бе отхвърлено, а отчетената от второто дружество ценова разлика не бе взета под внимание.
(55)
Един нововключен в извадката производител износител заяви, че експортните му цени следва да бъдат коригирани в посока увеличение, за да бъдат приведени в съответствие с тези на вътрешния пазар, тъй като продажбите на вътрешния пазар са били извършвани под собствена търговска марка, която е давала възможност за по-високи цени. Дружеството обаче не успя да докаже, че фактурите, за които се отнася искането, са действително продажби под собствена търговска марка, поради което искането бе отхвърлено.
(56)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 50 - 52 от временния регламент се потвърждава.
4. Сравнение
(57)
Един производител износител заяви, че тъй като за определянето на себестойността на производството му са обобщени всички ПКН, експортните цени следва да бъдат разгледани по същия начин и за сравнението с нормалната стойност е трябвало да бъде използвана само една експортна цена.
(58)
В своето разследване Комисията имаше за цел да получи данни за себестойността и експортните цени на база отделен КНП, но не получи от засегнатото дружество необходимите данни за съгласуване, които биха позволили установяването на надеждна себестойност на производството на база отделен КНП. При разследването обаче не бяха установени неточности по отношение на отчетените по КНП нива на експортната цена, поради което нямаше да е удачно при определянето на експортните цени да се прилага член 18 от основния регламент. Тъй като Комисията не смята, че за да се направи обективно сравнение е целесъобразно да бъде намалено нивото на подробност на отчетените цени в сравнение с установеното по стандартите на разследването, твърдението беше отхвърлено.
(59)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 53 - 55 от временния регламент се потвърждава.
5. Дъмпингови маржове
(60)
Както е предвидено в член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент за всяко включено в извадката дружество определената за сходния продукт среднопретеглена нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена на разглеждания продукт.
(61)
В съответствие с член 9, параграф 6 от основния регламент, с оглед на прилагането на член 18 от основния регламент по отношение на двама от тримата първоначално включени в извадката производители износители дъмпинговият марж на оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, е определен въз основа на средния дъмпингов марж на единствения първоначално включен в извадката производител износител, по отношение на който член 18 вече не се прилага, и двете нововключени в извадката дружества с дъмпингови маржове, които не са de minimis. Въз основа на това дъмпинговият марж за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, бе определен на 8,4 %.
(62)
По отношение на останалите производители износители в засегнатата страна Комисията първо определи нивото на съдействие. За тази цел бе направено сравнение между общите количества на износа, посочени в отговорите, изпратени във връзка с подбора на извадка, и общия внос от засегнатата страна, установен на базата на статистическите данни за вноса на Евростат. Тъй като нивото на съдействие бе високо, остатъчният дъмпингов марж бе фиксиран на нивото на най-високия дъмпингов марж, установен за оказалите съдействие производители износители. Въз основа на това нивото на дъмпинга в национален мащаб бе определено на 16,2 %.
(63)
Въз основа на горното среднопретеглените дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Окончателен дъмпингов марж
GARG Inox
11,8 %
KEI Industries
7,7 %
Macro Bars and Wires
0,0 %
Nevatia Steel & Alloys
4,1 %
Raajratna Metal Industries
16,2 %
Venus Group
11,6 %
Viraj Profiles
6,8 %
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
8,4 %
Всички други дружества
16,2 %
Г. ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
1. Промишленост на Съюза
(64)
Някои ползватели оспориха броя на производителите от Съюза, в съображение 63 от временния регламент. Те твърдяха, че броят на производителите е бил оценен погрешно и че в действителност на пазара на Съюза има по-малко производители.
(65)
Комисията изтъква, че горепосоченото твърдение не бе подкрепено с никакви доказателства. Комисията провери посочения в жалбата брой на производителите от Съюза при потвърждаването на нейната представителност и също така по време на разследването. В тази връзка Комисията се свърза с всички 27 известни производители от Съюза. При разследването беше потвърдено, че 27 производители от Съюза са произвеждали сходния продукт в Съюза през РП. Поради това твърдението се отхвърля и се потвърждава съображение 63 от временния регламент.
2. Производство на Съюза и изготвяне на извадка от производители от Съюза
(66)
Поради липсата на коментари изложеното в съображения 64 - 67 от временния регламент се потвърждава.
Д. ВРЕДА
1. Потребление на Съюза
(67)
Някои ползватели заявиха, че при анализа на вредата не е следвало да се вземат предвид данните за 2009 г., тъй като финансовата криза, настъпила през тази година, е предизвикала изкривявания особено по отношение на потреблението на Съюза. При все това, дори ако 2009 г. бъде изключена от анализа, все още е налице тенденция за увеличаване на потреблението (+ 5 %), което е показател за подобряването на пазара. Освен това неблагоприятното въздействие на финансовата криза е отчетено в съображение 68 от временния регламент. Поради липсата на други коментари съображение 68 от временния регламент се потвърждава.
2. Внос в Съюза от засегнатата държава
(68)
Установеният за производителя износител Macro Bars and Wires дъмпингов марж е под прага de minimis, предвиден в член 9, параграф 3 от основния регламент. Поради това се смята, че през разследвания период този производител износител не е извършвал дъмпинг по смисъла на член 1, параграф 2 от основния регламент. В резултат на това обемът на неговия внос бе изключен от обема на временно определения дъмпингов внос от засегнатата страна. Производителят износител Venus group заяви, че някои сделки са били погрешно отчетени два пъти. Комисията се съгласи с производителя износител и коригира общия обем на дъмпинговия внос, като изключи тези сделки.
(69)
Обемът, пазарният дял и средните цени на дъмпинговия внос бяха съответно преразгледани.
(70)
Обем и пазарен дял на дъмпинговия внос:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем
15 826
27 291
34 494
33 252
Индекс (2009 г. = 100)
100
172
218
210
Пазарен дял
12,0 %
14,6 %
17,6 %
16,9 %
Индекс (2009 г. = 100)
100
121
146
140
Източник: Евростат и отговори на въпросника.
(71)
Macro Bars and Wires изнася ограничено количество от разглеждания продукт през РП, а споменатите по-горе сделки на Venus group също са за ограничени количества, поради което изключването на тези обеми на вноса от общия обем на дъмпинговия внос от засегнатата страна не води до значителни промени по отношение на тенденциите, описани в съображения 69 и 71 от временния регламент. Поради това посочените съображения от временния регламент се потвърждават.
(72)
Средна цена на дъмпинговия внос:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средна цена
2 380
2 811
3 259
3 207
Индекс (2009 г. = 100)
100
118
137
135
Източник: Евростат и отговори на въпросника.
(73)
Корекцията на обема на дъмпинговия внос не води до някакви значителни промени в средните цени на дъмпинговия внос от Индия или в изчисленията на маржа на подбиване на цените. Среднопретегленият марж на подбиване на цените е 15 %, което потвърждава констатацията във временния регламент.
(74)
Производител износител от Индия заяви, че продажните цени в Съюза изглеждат изключително нереални и вероятно са засегнати от ценови изкривявания. Трябва да се подчертае обаче, че използваните в изчисленията на подбиването цени произтичат от информация, която беше събраната и проверена по време на разследвания на място в помещенията на включените в извадката производители от Съюза.
(75)
Заключенията, направени въз основа на констатациите, описани в съображения 75 - 77 от временния регламент, се потвърждават.
3. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(76)
Някои от страните заявиха, че резултатите на промишлеността на Съюза следва да се считат за сравнително положителни на фона на световната икономическа криза и че с изключение на един показател за вредата, а именно пазарния дял, никой от другите показатели не сочи за наличието на вреда.
(77)
Една от страните заяви, че средните продажни цени на промишлеността на Съюза са се увеличили с около 34 %, далеч над себестойността на производството, която е нараснала с 13 % през същия период. В това отношение е необходимо да се отбележи, че в началото на разглеждания период, а именно през 2009 г., промишлеността на Съюза продава на цени под себестойността на производството и успява да започне да продава на цени над себестойността едва от 2011 г. нататък.
(78)
Разследването показа, че въпреки че някои показатели отбелязват положително развитие - като например обемът на производството и използването на капацитета, или остават стабилни - като заетостта, редица други показатели за вредата, свързани с финансовото състояние на промишлеността на Съюза, а именно рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите, не сочат задоволителна тенденция през разглеждания период. Въпреки отбелязаното подобрение през 2010 г. показателят за инвестициите спада под стойностите за 2009 г. през 2011 г. и РП. Макар да е вярно, че възвръщаемостта на инвестициите се подобрява от 2009 г. до 2011 г., достигайки 6,7 %, тя спада отново до 0,8 % през РП. Аналогично показателите, свързани с рентабилността и паричния поток, се подобряват до 2011 г., но започват отново да се влошават през РП. Поради това може да се заключи, че състоянието на промишлеността на Съюза започва да се подобрява след 2009 г., но нейното възстановяване се забавя от последвалия дъмпингов внос от засегнатата страна.
(79)
По искане на заинтересована страна се потвърждава, че нивата на складовите наличности, установени в съображение 100 от временния регламент, се отнасят до дейността на включените в извадката дружества от Съюза.
(80)
Промишлеността на Съюза изтъкна, че целевият марж на печалбата от 5 %, определен на временния етап, е твърде нисък. Страната не подкрепи твърдението си в достатъчна степен. В съображение 95 от временния регламент се обясняват причините за избора на този марж на печалбата и при разследването не бяха открити причини за неговата промяна. Поради това целевият марж на печалбата от 5 % се запазва за целите на окончателните констатации.
(81)
Един производител износител заяви, че затрудненията на промишлеността на Съюза до голяма степен се дължат на структурни проблеми и поради това целевият марж на печалба от 5 % е нереалистичен.
(82)
Следва да се припомни, че според съдебната практика (8) институциите следва да определят маржа на печалбата, на който промишлеността на Съюза би могла да разчита при нормални условия на конкуренция и при липса на дъмпингов внос. През 2007 г. маржът на печалбата е 3,7 %, а от 2008 г. в резултат на финансовата и икономическа криза той добива отрицателни стойности. Жалбоподателят изрази твърдението, че дъмпинговият внос е започнал да навлиза на пазара на Съюза през 2007 г., когато обемът на вноса се е увеличил от 17 727 тона през 2006 г. до 24 811 тона, което беше установено и в рамките на разследването. Поради това не бе възможно целевият марж на печалбата да бъде установен въз основа на печалбата, която производителите от Съюза на сходния продукт разумно биха могли да очакват. По тази причина, както е обяснено в съображение 95 от временния регламент, Комисията сметна за целесъобразно да използва маржа на печалбата в размер на 5 % въз основа на реално наблюдаваните печалби в други отрасли на стоманодобивната промишленост, които не са засегнати от дъмпингов и субсидиран внос, като същият подход беше приложен и в други неотдавнашни разследвания на подобен продукт в същия сектор (9). Освен това следва да се отбележи, че във всички случаи наблюдаваният през 2007 г. марж на печалбата в размер на 3,7 % се счита за твърде нисък поради наличието и увеличението на дъмпинговия внос. Поради това целевият марж на печалбата от 5 % се запазва за целите на окончателните констатации.
4. Заключение относно вредата
(83)
Предвид гореизложеното Комисията заключи, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент. Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 78 - 105 от временния регламент се потвърждава.
Е. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на дъмпинговия внос
(84)
Един производител износител заяви, че във временния регламент не е бил взет предвид фактът, че промишлеността на Съюза се е възползвала от увеличеното потребление от 2009 г. нататък и че Комисията не може да допуска, че промишлеността на Съюза ще успее да запази своя пазарен дял за неопределен срок от време.
(85)
В отговор на тези доводи следва да се отбележи, че от разследването стана ясно, че пазарният дял на дъмпинговия индийски внос е нараствал с по-бързи темпове, отколкото потреблението на пазара на Съюза. Обемът на индийския дъмпингов внос нараства със 110 %, докато потреблението през същия период нараства с 50 %. Освен това разследването показа, че през същия период средната цена на внасяния от Индия продукт неизменно е по-ниска от средната цена на промишлеността на Съюза и през РП подбива средната цена на промишлеността на Съюза с 15 %. В резултат на това, въпреки че промишлеността на Съюза действително е отчела увеличено потребление до известна степен и е успяла да увеличи обема на продажбите си с 40 %, тя не е могла да запази пазарния си дял, както би могло да се очаква при подобряване на пазарните условия и предвид свободния ѝ производствен капацитет.
2. Въздействие на други фактори
2.1. Недъмпингов внос
(86)
През разглеждания период динамиката на обема и цените на недъмпинговия внос е сравнима с тази на дъмпинговия внос. Нещо повече - цените на дъмпинговия внос са почти на едно и също ниво с тези на недъмпинговия внос, като средните цени на недъмпинговия внос са по-ниски с 0,4 %. Освен това обемът на недъмпинговия внос представлява по-малко от 6 % от общия внос от засегнатата страна, а пазарният му дял е малко повече от един процент. Поради това Комисията смята, че вредата, причинена от недъмпинговия внос от засегнатата страна, не нарушава причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от засегнатата страна и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
2.2. Внос от трети държави
(87)
Двама индийски производители износители и правителството на Индия отново изтъкнаха, че в разследването е трябвало да бъде включен вносът на телове от неръждаеми стомани с произход от Китайската народна република („Китай“) и че въздействието на вноса от Китай върху пазара на Съюза и промишлеността на Съюза е било подценено.
(88)
Както е посочено в съображение 115 от временния регламент, от началния етап на процедурата не са представени доказателства за наличието на дъмпинг, причиняващ вреда на промишлеността на Съюза, които можеха да дадат основание за започване на антидъмпингово разследване относно вноса с произход от Китай. Поради това твърдението, че Китай е трябвало да бъде включен в обхвата на разследването, се отхвърля като неоснователно.
(89)
При все това вносът от Китай е отбелязал възходяща тенденция през разглеждания период и е достигнал пазарен дял от 8,3 % през РП, както е посочено в съображение 113 от временния регламент. Освен това цените на вноса от Китай са били по-ниски от цените на промишлеността на Съюза и тези на индийските производители износители на пазара на Съюза. Съответно бе допълнително проучено дали вносът от Китайската народна република е могъл да допринесе за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и да прекъсне причинно-следствената връзка между вредата и дъмпинговия внос от Индия.
(90)
От наличната в рамките на временния етап информация бе заключено, че продуктовият микс на китайския внос е различен и че асортиментът на китайските продукти е различен в сравнение с продуктите, продавани от промишлеността на Съюза, или дори продуктите с произход от Индия, продавани на пазара на Съюза.
(91)
След публикуването на временните мерки Комисията получи няколко твърдения, в които се посочва, че е възможно ниските цени на китайския внос през РП да прекъсват причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Индия и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(92)
Направеният анализ на базата на статистическите данни за вноса по отношение на двата кода по КН, предмет на разследването, показа, че 29 % от китайския внос е в ниския пазарен сегмент (за код по КН 7223 00 99). Това отчасти обяснява защо цените на вноса от КНР като цяло са по-ниски от цените на промишлеността на Съюза и на индийските производители износители. Статистическите данни за код по КН 7223 00 99 също така показаха, че клиентите на китайските производители са основно в Обединеното кралство, където промишлеността на Съюза на практика не извършва производствена дейност.
Средна цена (EUR/метричен тон)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
72 230 099
765
1 458
1 472
1 320
Източник: Евростат
(93)
Що се отнася до код по КН 7223 00 19, направените анализи въз основа на КНП показаха, че промишлеността на Съюза и индийските производители са се конкурирали главно в по-високия ценови сегмент на пазара, където цените биха могли да бъдат четири пъти по-високи от цените в ниския сегмент в рамките на същия код по КН (10). Разследването също така показа, че като цяло различията в цените са свързани с вида на продукта и съдържанието на никел в него.
(94)
Що се отнася до цените на вноса от Китайската народна република, е необходимо да се отбележи, че от 2009 г. до РП средната цена на китайския внос остава по-висока от цената на дъмпинговия внос на индийските производители износители, както се вижда от следната таблица, показваща средната цена на китайския износ, който попада в код по КН 7223 00 19.
Средна цена (EUR/метричен тон)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
РП + 1
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
3 093
Източник: Евростат
(95)
През РП средната цена на вноса от КНР спада за първи път под цената на дъмпинговия внос от Индия. Беше установено обаче, че това е временно, тъй като китайските цени в годината след РП се повишават и отново стават по-високи от цените на вноса от Индия.
(96)
Освен това сравнението между обема на вноса от засегнатата страна и от Китайската народна република показа, че във всеки момент през разглеждания период и особено през РП равнището на вноса от Китайската народна република е много по-ниско в сравнение с това на вноса от Индия. Обемът на вноса от Китайската народна република като цяло е по-малко от половината от общия внос от Индия.
(97)
Поради това дори вносът от Китайската народна република също да е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза, не е възможно той да е оказал въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза до такава степен, че да е нарушил причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от засегнатата страна и понесената от промишлеността на Съюза вреда. Поради това съображение 113 от временния регламент се потвърждава.
2.3. Конкуренция от страна на други производители от Съюза
(98)
Една от страните посочи, че лошите финансови резултати на производителите от Съюза биха могли да се дължат на конкуренцията от страна на други производители от Съюза, които не са жалбоподатели или не са изразили подкрепата си за разследването на етапа на откриване на процедурата.
(99)
Пазарният дял на другите производители от Съюза се е променял, както следва:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Продажби в Съюза на другите производители от Съюза (метрични тонове)
34 926
55 740
55 124
55 124
Индекс (2009 г. = 100)
100
160
158
158
Пазарен дял на другите производители от Съюза
26,6 %
29,8 %
28,1 %
27,9 %
Източник: жалба и отговори на въпросника за определяне на представителността на жалбата
(100)
Производителите от Съюза, които не са жалбоподатели и които не са изразили изрично подкрепата си за разследването, представляват 44 % от общия обем на продажбите на Съюза, посочен в съображение 86 от временния регламент. Обемът на техните продажби нараства с 58 % от приблизително 34 926 тона през 2009 г. на 55 124 през разглеждания период. Това увеличение обаче е сравнително умерено в сравнение с растежа на дъмпинговия внос от Индия за същия период (+ 110 %). Освен това пазарният дял на тези производители от Съюза остава относително стабилен през разглеждания период и не бяха открити данни техните цени да са били по-ниски от цените на включените в извадката производители от Съюза. Поради това бе заключено, че техните продажби на пазара на Съюза не са допринесли за понесената от промишлеността на Съюза вреда.
3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(101)
Поради липсата на коментари изложеното в съображения 121 - 124 от временния регламент се потвърждава.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Общи съображения
(102)
Поради липсата на коментари съображение 125 от временния регламент се потвърждава.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(103)
Поради липсата на коментари изложеното в съображения 126 - 133 от временния регламент се потвърждава.
3. Интерес на несвързаните вносители
(104)
Поради липсата на коментари изложеното в съображения 142 - 144 от временния регламент се потвърждава.
4. Интерес на ползвателите
(105)
След налагането на временните мерки седем ползватели и едно сдружение на ползватели се свързаха с Комисията и заявиха интереса си да окажат съдействие на разследването. След като искането им беше получено, през април 2013 г. им бяха изпратени въпросници. Пълен отговор на въпросника обаче представиха само двама ползватели, а като цяло делът на оказалите съдействие ползватели представлява 12 % от общия внос от Индия през РП и 2,5 % от общото потребление в Съюза и тези ползватели са наели 32 лица за производството на крайни продукти с влагане на разглеждания продукт. Икономическото отражение на мерките върху ползвателите беше подложено на повторна оценка въз основа на новите налични данни в отговорите на въпросника и бяха извършени посещения на двама ползватели, за да се провери предоставената информация.
(106)
Ползвателите заявиха, че рентабилността от 9 %, посочена в съображение 136 от временния регламент, е твърде висока и не е представителна за стопанската дейност на ползвателите. След получаването на допълнителните отговори на въпросника средната рентабилност на всички оказали съдействие ползватели бе преизчислена и определена на 2 % от оборота.
(107)
Беше установено също така, че покупките от засегнатата страна на оказалите съдействие ползватели представляват средно 44 % от общите им покупки на разглеждания продукт и че за двама от тях засегнатата страна представлява изключителен източник на доставки. През РП оборотът на продукта, включващ разглеждания продукт, представлява средно 14 % от общия оборот на оказалите съдействие ползватели.
(108)
Ако се допусне най-неблагоприятното развитие за пазара на Съюза, т.е. че евентуалното увеличение на цените няма да може да бъде прехвърлено на дистрибуторската верига и че ползвателите ще продължат да закупуват от засегнатата страна същите обеми, митото би довело до спад на рентабилността на ползвателите за дейностите, за които се използва или част от които е разглежданият продукт, до реализирането на загуби, достигайки (отрицателна) рентабилност от - 0,6 %.
(109)
Комисията потвърждава, че на нивото на отделните ползватели въздействие в краткосрочен и дългосрочен план ще бъде по-съществено за тези от тях, които закупуват целия си внос от Индия. Те обаче са относително малко на брой (двама от оказалите съдействие ползватели). Освен това, при условие че техният индийски производител окаже съдействие, те имат възможността да поискат възстановяване на мита в съответствие с член 11 от основния регламент, ако всички условия за такова възстановяване са спазени.
(110)
Някои ползватели отново изразиха опасението си, че мерките ще засегнат някои видове телове, които не се произвеждат в Европа, а именно видове, включени в т.нар. „серии 200“, както е описано в съображение 139 от временния регламент. Според ползвателите липсата на производство в Съюза се дължи на ограниченото търсене и спецификата на производствения процес.
(111)
Разследването обаче показа, че такъв вид телове от неръждаеми стомани се произвеждат от промишлеността на Съюза и представляват малка част от пазара на Съюза. Също така за ползвателите съществуват алтернативни източници на доставка от държави, които не са обект на антидъмпингови или антисубсидийни мерки. Освен това други видове телове от неръждаеми стомани могат да бъдат използвани за същите цели. Следователно налагането на мерките не може да има значително въздействие върху пазара на Съюза и върху тези ползватели. Поради това твърдението се отхвърля.
(112)
Някои производители посочиха по-дългия срок за доставка на сходния продукт от производителите от Съюза в сравнение със срока за доставка на разглеждания продукт от Индия. При все това възможността търговците да поддържат запас от продуктите за бърза доставка не подлага на съмнение фактическите доказателства за неблагоприятното въздействие на дъмпинговия внос. Поради това този довод се отхвърля.
(113)
Като се има предвид гореизложеното, дори ако съществува вероятност някои ползватели да бъдат по-неблагоприятно засегнати от мерките върху вноса от засегнатата страна, отколкото други, се смята, че като цяло налагането на мерките ще е от полза за пазара на Съюза. По-специално се смята, че възстановяването на условията за лоялна търговия на пазара на Съюза ще позволи на промишлеността на Съюза да адаптира цените си към себестойността на производството, да запази производството и работните места, да си възвърне загубения пазарен дял и да се възползва от увеличените икономии от мащаба. Това би трябвало да даде възможност на промишлеността да постигне приемливи маржове на печалбата, които биха ѝ позволи да работи ефективно в средносрочен и дългосрочен план. Успоредно с това ще се подобри общото финансово положение на промишлеността. В допълнение при разследването беше установено, че мерките ще имат като цяло ограничено въздействие върху ползвателите и несвързаните вносители. Поради това в заключение се очаква общата полза от мерките да превиши въздействието върху ползвателите на разглеждания продукт на пазара на Съюза.
5. Заключение относно интереса на Съюза
(114)
С оглед на гореизложеното заключенията, посочени в съображения 145 и 146 от временния регламент, се потвърждават.
З. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Ниво на отстраняване на вредата
(115)
По отношение на един производител износител изчислението на нивото на отстраняване на вредата беше коригирано в посока намаление, след като той заяви, че са допуснати технически грешки от объркване на обменния курс за някои сделки и включване в изчислението на вътрешногрупови сделки. При липсата на други коментари съображения 148 - 151 от временния регламент се потвърждават.
(116)
Същият производител износител заяви, че индийският износ за Съюза е извършен чрез търговци на едро, а продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза са реализирани до крайни потребители, поради което Комисията не е извършила сравнението на подходящо ниво на търговия. Разследването обаче показа, че индийските производители износители продават и на двете категории клиенти, както и че се конкурират с производителите от Съюза за едни и същи категории клиенти.
2. Заключение относно нивото на отстраняване на вредата
(117)
Не бе изчислен индивидуален марж на вредата за Macro Bars and Wires, тъй като окончателният дъмпингов марж на това дружество е на равнище de minimis, както е посочено в съображение 51.
(118)
Използваната във временния регламент методология се потвърждава.
3. Окончателни мерки
(119)
С оглед на гореизложеното и в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент следва да се наложи окончателно антидъмпингово мито на ниво, достатъчно за отстраняване на вредата, причинена от дъмпинговия внос, като се вземе предвид маржа на субсидията, определен в Регламент (ЕС) № 419/2013 на Комисията.
(120)
Поради това ставките на дъмпинговото мито бяха определени чрез сравнение на маржовете на вредата с дъмпинговите маржове, като същевременно бяха взети под внимание маржовете на субсидиите, които бяха изцяло приспаднати от съответния дъмпингов марж. Вследствие на това ставките на окончателното антидъмпингово мито са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Изравнително мито
Марж на вредата
Ставка на окончателното антидъмпингово мито
GARG Inox
11,8 %
3,4 %
22,6 %
8,4 %
KEI Industries
7,0 %
0,0 %
41,9 %
7,7 %
Macro Bars and Wires
0,0 %
3,4 %
30,3 %
0,0 %
Nevatia Steel & Alloys
4,1 %
3,4 %
23,8 %
0,7 %
Raajratna Metal Industries
16,2 %
3,7 %
17,2 %
12,5 %
Venus group
11,6 %
3,0 %
23,4 %
8,6 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
6,8 %
0,0 %
32,1 %
6,8 %
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
8,4 %
3,4 %
23,7 %
5,0 %
Всички други дружества
16,2 %
3,7 %
41,9 %
12,5 %
(121)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на това разследване по отношение на тези дружества. Тези ставки на митото (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от Индия, които са произведени от посочените конкретни правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с изрично посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(122)
Един от производителите износители в засегнатата страна предложи едностранно поет ангажимент (гаранция) по отношение на цените в съответствие с член 8, параграф 1 от основния регламент.
(123)
През последните години разглежданият продукт се характеризира със значителна нестабилност на цените си, поради което спрямо него не е подходящо да бъде поеман ангажимент за фиксирани цени. За да се преодолее този проблем индийският производител износител предложи клауза за индексиране на цените въз основа на разходите за суровини. В това отношение следва да се отбележи, че не бе установено да има пряка и точна връзка между колебанията на цените и на индекса, поради което индексирането не се счита за целесъобразно. Освен това при разследването беше установено, че са налице различни видове на разглеждания продукт, които не могат да бъдат лесно разграничени и показват значителни различия в цените.
(124)
При това производителят износител произвежда цяла гама продукти от неръждаема стомана и може да ги продава на същите клиенти в Европейския съюз чрез свързани търговски дружества. Това би създало сериозен риск от компенсиране между различните продукти и би направило ефективното наблюдение на ценовия ангажимент изключително трудно.
(125)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията заключи, че предложението за поемане на ценови ангажимент не може да бъде прието.
(126)
Всяко искане за прилагане на индивидуална антидъмпингова митническа ставка по отношение на дадено дружество (например при промяна в наименованието на субекта или след създаване на нови структури за производство или продажби) следва да се изпрати във възможно най-кратки срокове до Комисията (11) заедно с цялата съответна информация, по-специално за промени в дейността на дружеството, свързани с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби във връзка например с промяната на наименованието или промяната в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, регламентът за налагане на окончателно дъмпингово мито ще бъде съответно изменен чрез актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
4. Окончателно събиране на временните антидъмпингови мита
(127)
С оглед на мащаба на установените дъмпингови маржове и предвид степента на причинената на промишлеността на Съюза вреда се счита за необходимо сумите, обезпечени чрез временното дъмпингово мито, наложено с временния регламент, да бъдат окончателно събрани до размера на наложените окончателни мита,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana and Pune, Maharashtra
8,4
B931
KEI Industries Ltd, New Delhi
7,7
B925
Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra
0,0
B932
Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra
0,7
B933
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
12,5
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
8,6
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
8,6
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
8,6
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
8,6
B779
Viraj Profiles Ltd., Thane, Maharashtra and Mumbai, Maharashtra
6,8
B780
Дружества, изброени в приложението
5,0
B781
Всички други дружества
12,5
B999
3. Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Когато производител износител от Индия представи на Комисията достатъчно доказателства
а)
че не е изнасял стоките, описани в член 1, параграф 1 и с произход от Индия, през разследвания период (1 април 2011 г. - 31 март 2012 г.),
б)
че не е свързан с износител или производител, който е обект на мерките, наложени с настоящия регламент, както и
в)
че или действително е изнасял разглеждания продукт, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза след края на разследвания период,
член 1, параграф 2 може да бъде изменен, като в списъка в приложение се добави нов производител износител.
Член 3
Сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито в съответствие с Регламент (ЕС) № 418/2013 върху вноса на телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия, се събират окончателно. Обезпечените суми, които превишават размера на ставките на окончателното антидъмпингово мито, се освобождават.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 5 ноември 2013 година.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1106/2013,
annettu 5 päivänä marraskuuta 2013,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tietyn Intiasta peräisin olevan ruostumattoman teräslangan tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Väliaikaiset toimenpiteet
(1)
Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, otti 3 päivänä toukokuuta 2013 asetuksella (EU) N:o 418/2013 (2), jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’, käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin tietyn Intiasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevan ruostumattoman teräslangan tuonnissa Euroopan unioniin, jäljempänä ’unioni’.
(2)
Tutkimus pantiin vireille, kun Euroopan rauta- ja terästeollisuuden liitto (Eurofer), jäljempänä ’valituksen tekijä’, oli tehnyt 28 päivänä kesäkuuta 2012 valituksen sellaisten unionin tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa yli 50 prosenttia tiettyjen ruostumattomien teräslankojen kokonaistuotannosta unionissa.
(3)
Rinnakkaisessa tukien vastaisessa tutkimuksessa komissio otti käyttöön väliaikaisen tasoitustullin tiettyjen asianomaisesta maasta peräisin olevien ruostumattomien teräslankojen tuonnissa asetuksella (EU) N:o 419/2013 (3) ja lopullisen tasoitustullin asetuksella (EU) N:o 861/2013 (4).
2. Tutkimuksen osapuolet
(4)
Tutkimuksen alkuvaiheessa Intiassa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien ja unionin tuottajien tutkimiseen käytettiin otantaa. Alkuvaiheessa otantaa kaavailtiin myös etuyhteydettömien tuojien osalta. Koska kaksi kolmesta otokseen valitusta tuojasta ei kuitenkaan palauttanut kyselylomaketta, otantaa ei voitu soveltaa tuojiin. Lopullisten päätelmien tekemiseen käytettiin kaikkia yhteistyössä toimivista tuojista saatavilla olevia tietoja erityisesti siltä osin kuin kyse oli unionin edusta.
(5)
Yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että koska valituksen tekijöihin kuulumattomien tuottajien myyntiä ei käytetty unionin tuotannonalan kärsimän vahingon määrittämiseen, valittua unionin tuottajien otosta ei voitu pitää edustavana. Tämä väite hylättiin, koska otos valittiin kaikilta yhteistyössä toimineilta unionin tuottajilta saatujen vastausten perusteella riippumatta siitä, tukivatko ne valitusta siinä vaiheessa, kun edustavuus määritettiin, ja otanta tehtiin tuotantomäärien pohjalta.
(6)
Yksi unionin tuottajaan etuyhteydessä oleva vientiä harjoittava tuottaja vastusti valitusta ja pyysi yksilöllistä tarkastelua, koska se ei vähäisten vientimääriensä vuoksi sisältynyt vientiä harjoittavien tuottajien otokseen. Kyseinen unionin tuottaja ei puolestaan sisältynyt unionin tuotannonalan otokseen vähäisten tuotantomääriensä vuoksi. Komissio myöntyi yksilölliseen tarkasteluun, mutta vientiä harjoittava tuottaja peruutti pyyntönsä.
(7)
Seitsemän otokseen kuulumatonta intialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi yksilöllistä tarkastelua. Kaksi niistä vastasi kyselyyn ja viisi jätti vastaamatta. Kahdesta kyselylomakkeeseen vastanneesta yrityksestä toinen peruutti yksilöllistä tarkastelua koskevan pyyntönsä. Tämän seurauksena komissio tutki yhden otokseen kuulumattoman intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan pyynnön:
-
KEI Industries Limited, New Delhi (KEI).
(8)
Alkuvaiheessa yhdenkään alun perin otokseen kuuluneen vientiä harjoittavan tuottajan ei katsottu toimittaneen riittävän luotettavia tietoja, minkä vuoksi sovellettiin perusasetuksen 18 artiklaa. Komissio päätti laajentaa otosta kolmella yrityksellä niiden vientimäärien perusteella ja ottaen huomioon niiden menettelyn vireillepanemisen jälkeen ilmaiseman halukkuuden toimia yhteistyössä. Näin ollen komissio tutki seuraavien intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien kyselyvastaukset ja teki tarkastuskäyntejä niiden toimitiloihin:
-
Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana
-
Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra
-
Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra.
(9)
Edellä esitettyä lukuun ottamatta väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 4-7 ja 14 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
3. Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso
(10)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 20 kappaleessa todetaan, polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 2011 ja 31 päivän maaliskuuta 2012 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2009 ja 31 päivän maaliskuuta 2012 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
4. Myöhempi menettely
(11)
Niiden olennaisten tosiasioiden ja huomioiden ilmoittamisen jälkeen, jäljempänä ’alustavien päätelmien ilmoittaminen’, joiden perusteella päätettiin ottaa käyttöön väliaikaisia polkumyyntitoimenpiteitä, useat asianomaiset osapuolet - kolme otokseen kuulunutta vientiä harjoittavaa tuottajaa, yksi vientiä harjoittava tuottaja, joka peruutti yksilöllistä tarkastelua koskevan pyyntönsä, valituksen tekijä ja 11 käyttäjää - esittivät huomautuksia. Komissio kuuli kaikkia, jotka olivat kuulemista pyytäneet. Komissio jatkoi lopullisia päätelmiään varten tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista. Kaikki saadut huomautukset otettiin aiheellisissa tapauksissa huomioon.
(12)
Komissio ilmoitti osapuolille niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi suositella lopullisen polkumyyntitullin käyttöönottoa tietyn asianomaisesta maasta peräisin olevan ruostumattoman teräslangan tuonnissa ja väliaikaisen tullin vakuutena olevien määrien lopullista kantamista, jäljempänä ’lopullisten päätelmien ilmoittaminen’. Osapuolille annettiin määräaika, johon mennessä niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa lopullisista päätelmistä. Kaikki saadut huomautukset otettiin aiheellisissa tapauksissa huomioon.
(13)
Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen saatujen huomautusten perusteella komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille, että tiettyjen vientiä harjoittavien tuottajien polkumyynnin tasoa koskevia päätelmiä oli muutettu. Osapuolille annettiin määräaika, jonka kuluessa ne voivat esittää huomautuksia näihin uusiin päätelmiin. Kaikkia saatuja huomautuksia tarkasteltiin, ja ne otettiin aiheellisissa tapauksissa huomioon. Yksi asianomainen osapuoli - valituksen tekijä - kritisoi sitä, että tiettyjen vientiä harjoittavien tuottajien polkumyynnin tasoa koskevia päätelmiä muutettiin uusien tietojen ja väliaikaisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen saatujen huomautusten perusteella ja tutkimuksen loppuvaiheessa. Osapuoli väitti lisäksi, että sen menettelyllisiä oikeuksia on loukattu.
(14)
Komissio kuitenkin katsoi, että sen on otettava asianomaisten osapuolten toimittamat tiedot huomioon ja tarvittaessa muutettava päätelmiä, mikäli huomautukset ovat perusteltuja. Uusia todentamattomia tietoja ei missään vaiheessa käytetty polkumyynnin määrittelyssä. Kaikkien asianomaisten osapuolten menettelyllisiä oikeuksia kunnioitettiin, sillä niille ilmoitettiin päätelmistä asianmukaisesti ja hyvissä ajoin ja niille annettiin samat määräajat huomautusten esittämiseen.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
(15)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 21 kappaleessa todetaan, tarkasteltavana oleva tuote määritellään asianomaisesta maasta peräisin olevaksi ruostumattomaksi teräslangaksi, jonka painosta
-
vähintään 2,5 prosenttia on nikkeliä, lukuun ottamatta lankaa, jonka painosta 28-31 prosenttia on nikkeliä ja 20-22 prosenttia kromia,
-
alle 2,5 prosenttia on nikkeliä, lukuun ottamatta lankaa, jonka painosta 13-25 prosenttia on kromia ja 3,5-6 prosenttia alumiinia,
ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7223 00 19 ja 7223 00 99.
(16)
Jotkin käyttäjät olivat huolissaan siitä, että tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen eri lajien välillä ei ole selvästikään tehty eroa, vaikka kaikkien tuotelajien tuotevalikoima on laaja. Erityisesti oltiin huolissaan siitä, miten tutkimuksessa voidaan varmistaa, että vertailu on oikeudenmukainen kaikkien lajien osalta. Kuten useimmissa tutkimuksissa, tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmä kattaa useita tuotelajeja, joilla on samat tai vastaavat fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet. Koska nämä ominaisuudet voivat vaihdella tuotelajien välillä, tuotevalikoima saattaa tosiaankin olla laaja. Näin on myös tässä tutkimuksessa. Komissio otti tuotelajien väliset eroon huomioon ja varmisti, että vertailu on oikeudenmukainen. Kullekin intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien valmistamalle ja myymälle tuotelajille annettiin oma tuotevalvontakoodi (PCN), kuten annettiin kullekin unionin tuotannonalan valmistamalle ja myymälle tuotelajillekin. Koodi annettiin tuotteen tärkeimpien ominaisuuksien perusteella eli tässä tapauksessa teräslajin, vetolujuuden, pinnoituksen, pinnan, halkaisijan ja muodon perusteella. Näin ollen unioniin vietyjä teräslankojen tuotelajeja verrattiin tuotevalvontakoodin mukaisesti niihin unionin tuotannonalan valmistamiin ja myymiin tuotteisiin, joilla oli samat tai vastaavat ominaisuudet. Kaikki tuotelajit kuuluivat tarkasteltavana olevalle tuotteelle ja samankaltaiselle tuotteelle vireillepanoilmoituksessa (5) ja väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa annetun määritelmän soveltamisalaan.
(17)
Yksi osapuoli toisti väitteensä, että nk. erittäin tekniset tuotelajit ovat erilaisia eivätkä ne ole vaihdettavissa tarkasteltavana olevan tuotteen muihin tuotelajeihin. Sen vuoksi ne olisi jätettävä tuotteen määritelmän ulkopuolelle. Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön (6) mukaan sen määrittämiseksi, ovatko tuotteet samankaltaisia niin, että ne muodostavat saman tuotteen jonkin osan, on arvioitava, onko niillä samat tekniset ja fyysiset perusominaisuudet, samat käyttötarkoitukset ja sama hinta-laatusuhde. Tältä osin on arvioitava myös kyseisten tuotteiden vaihdettavuutta keskenään ja niiden välistä kilpailua. Tutkimuksessa todettiin, että kyseisen osapuolen tarkoittamilla nk. erittäin teknisillä tuotelajeilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet kuin muilla tutkimuksen kohteena olevilla tuotteilla. Ne on valmistettu ruostumattomasta teräksestä ja ne ovat lankoja, niiden valmistusprosessi on samanlainen, ja valmistusprosessissa käytetään samanlaisia koneita eli tuottaja voi valmistaa samoilla koneilla eri tuotteita kysynnän mukaan. Vaikka lankojen eri tuotelajit eivät olekaan suoraan vaihdettavissa eivätkä ne kilpaile suoraan keskenään, tuottajat kilpailevat sopimuksista, jotka kattavat laajan valikoiman ruostumattomia teräslankoja. Lisäksi sekä unionin tuotannonala että intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat valmistavat näitä tuotelajeja myyntiin samanlaisella valmistusmenetelmällä. Tämän vuoksi väitettä ei voida hyväksyä.
(18)
Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi osapuoli väitti, että komission tekemä analyysi, jossa määritettiin, olisiko nk. erittäin tekniset tuotelajit sisällytettävä tutkimukseen, ei ollut riittävä. Tämä väite hylättiin. Tutkimuksessa vahvistettiin, että erittäin tekniset tuotelajit sisältyvät tuotemääritelmään, kuten johdanto-osan 17 kappaleessa todettiin. Osapuoli oletti virheellisesti, että kaikkien oikeuskäytännössä mainittujen edellytysten on täytyttävä samanaikaisesti; näin ei ole. Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön (7) mukaan komissiolla on laaja harkintavalta tuotemääritelmän määrittämisessä, ja komission arvioinnin on perustuttava tuomioistuimen laatimiin kriteereihin. Usein, kuten tässäkin tapauksessa, jotkin kriteerit viittaavat yhteen suuntaan ja toiset kriteerit toiseen suuntaan; tällaisessa tilanteessa komission on suoritettava yleisarviointi, kuten se teki tässä tapauksessa. Sen vuoksi kyseisen osapuolen oletus siitä, että kuuluakseen saman tuotemääritelmän piiriin tuotelajin kaikkien ominaisuuksien on oltava samanlaisia, oli virheellinen.
(19)
Jotkin käyttäjät väittivät, että nk. ”sarjan 200” ruostumattomat teräslangat olisi jätettävä tuotemääritelmän ulkopuolelle. Ne väittivät etenkin, että unionin tuotannonala ei juurikaan valmista tätä lajia. Väite on kuitenkin perusteeton. Ensinnäkin se, että unionin tuotannonala ei valmista tiettyä tuotelajia, ei ole riittävä syy jättää kyseinen tuotelaji tutkimuksen ulkopuolelle, mikäli valmistusprosessi on sellainen, että unionin tuotannonala voisi aloittaa kyseessä olevan tuotelajin valmistuksen. Toiseksi erittäin teknisten lankojen osalta todettiin, että näillä tarkasteltavana olevan tuotteen tuotelajeilla on samat tai vastaavat fyysiset, kemialliset ja tekniset ominaisuudet kuin muilla samankaltaisen tuotteen tuotelajeilla, joita unionin tuotannonala valmistaa ja myy. Tämän vuoksi väitettä ei voida hyväksyä.
(20)
Lisäksi väitettiin, että valssilanka olisi sisällytettävä tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään. Valssilanka on kuitenkin tarkasteltavana olevan tuotteen valmistuksessa käytettävä raaka-aine, jota voidaan käyttää myös muiden tuotteiden, kuten kiinnikkeiden ja naulojen, valmistukseen. Näin ollen, päinvastoin kuin tarkasteltavana oleva tuote, se ei ole lopullinen terästuote. Valmistusprosessissa, jossa käytetään kylmävuomausta, valssilanka voidaan muiden tuotteiden kanssa jalostaa tarkasteltavana olevaksi tuotteeksi tai samankaltaiseksi tuotteeksi. Tämän perusteella valssilankaa ei voida sisällyttää tuotemääritelmään perusasetuksessa tarkoitetussa merkityksessä.
(21)
Edellä esitetyn perusteella väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 21-24 kappaleessa esitetty tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen määritelmä vahvistetaan.
C. POLKUMYYNTI
1. Johdanto
(22)
Kolmen otokseen alun perin valitun intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan toimitiloihin tehdyillä tarkastuskäynneillä ja kerättyjen tietojen analysoinnin yhteydessä havaittiin, että kaikki nämä yritykset olivat toimittaneet joitakin tietoja, joita ei voitu pitää luotettavina. Komissio jatkoi tutkimustaan ja analysoi kaikki alustavien päätelmien ilmoittamisen seurauksena ja myöhemmissä kuulemisissa toimitetut tiedot.
(23)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 26 kappaleessa todettiin, yhden vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa komissio havaitsi, että sen kyselylomakevastauksessa toimitettuja tietoja ei voitu täsmäyttää yrityksen sisäisessä kirjanpitojärjestelmässä ilmoitettujen kustannusten kanssa. Yritys väitti, että täsmäytys ei ollut mahdollista, koska kirjaamisessa oli virheitä ja varastojen arvonmääritysmenetelmä oli erilainen sisäisessä kirjanpitojärjestelmässä ja vuotuisessa tilinpäätöksessä julkaistuissa tiedoissa.
(24)
Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 28 kappaleessa selitettiin, että vaikka sisäiseen kirjanpitojärjestelmään sisältyvät tiedot olivat yhdenmukaisia koko yritystä koskevien tarkastettujen tilinpäätöstietojen kanssa, sisäisen kirjanpitojärjestelmän lankoja koskevan osaston tietoja ei ollut mahdollista täsmäyttää niihin kustannustaulukkoihin sisältyviin tietoihin, jotka yritys laati tutkimuksessa esitettyä kyselyä varten. Näin ollen perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti katsottiin, että tässä polkumyyntitutkimuksessa olisi käytettävä kirjanpitojärjestelmässä olevia tietoja.
(25)
Tästä syystä komissio oikaisi alustavasti kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan kyselylomakevastauksessaan ilmoittamia kustannustietoja käyttämällä sen sisäisestä kirjanpitojärjestelmästä saatuja tietoja.
(26)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 27 kappaleessa todettiin, vientiä harjoittavan tuottajan mukaan sisäisessä kirjanpitojärjestelmässä olevat tiedot eivät olleet luotettavia eikä niitä pitäisi käyttää tutkimuksessa. Yritys viittasi useisiin virheisiin ja käsitteellisiin ongelmiin yrityksen sisäisesti ilmoitetuissa luvuissa, joiden pohjalta komissio oli oikaissut kustannuksia. Yrityksen mukaan komission olisi pitänyt tehdä ilmoitettuja kustannuksia koskeva analyysinsa kyselylomakevastauksen pohjalta. Lisäksi yritys myöhemmässä vaiheessa väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisen seurauksena toimitti sisäisesti ilmoitettujen osastokohtaisten kustannusten ja kyselylomakevastauksen välisen täsmäytyksen. Kun otetaan huomioon paikan päällä tehdyn tarkastuksen aikana kerätty näyttö, kyseisen yrityksen alun perin kyselylomakevastauksessaan ilmoittamat tietyt valmistuskustannukset voitiin tältä pohjalta hyväksyä.
(27)
Käytettävissä olevan näytön pohjalta yrityksen kyselylomakevastauksessaan ilmoittamaa tiettyjen kustannusten, kuten yleiskustannusten ja rahoituskulujen, kohdentamista ei kuitenkaan voitu pitää luotettavana tutkimuksen kannalta. Komissio katsoi, että nämä kustannukset olisi kohdennettava yrityksen kokonaisliikevaihdon ja myytyjen tuotteiden kustannusten perusteella perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Edellä sanotun perusteella useimmat kyselylomakevastauksessa ilmoitetut kustannukset voidaan hyväksyä, ja yritys hyväksyi kohdentamisen liikevaihdon perusteella tutkimuksen loppuvaiheessa. Polkumyyntimarginaalin taso laski pakkauskustannusten ja tiettyjen yleiskustannusten tarkistamisen jälkeen. Tämän vuoksi perusasetuksen 18 artiklaa ei pitäisi enää soveltaa tämän vientiä harjoittavan tuottajan polkumyyntimarginaalin vahvistamiseen.
(28)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 30 kappaleessa todettiin, toisen vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa komissio havaitsi, että yrityksen kyselylomakevastauksessaan komissiolle ilmoittamat raaka-ainehankintaa ja -kulutusta koskevat tiedot eivät saaneet tukea tuottajan varastohallintojärjestelmää koskevista tiedoista. Vaikutti erityisesti, että jakautuminen teräslajeittain oli erilainen näissä kahdessa tietolähteessä. Komissio katsoi, että teräslaji on keskeinen tekijä lopputuotteen kustannusten määrittämisessä ja että teräslajia koskevat epäluotettavat tiedot voivat vakavasti vääristää yksittäisten tuotelajien kustannusten ja myyntihintojen määrittämistä ja voivat näin ollen olla harhaanjohtavia, ja saattoi tämän olennaisen seikan vientiä harjoittavan tuottajan tietoon useaan eri otteeseen.
(29)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 31 kappaleessa todettiin, kyseinen vientiä harjoittava tuottaja väitti kuitenkin, että komission tarkastuskäynnillä saamat tiedostot, jotka sisälsivät tiedot raaka-ainehankinnoista, olivat epätäydelliset, koska yrityksen muut yksiköt olivat tehneet raaka-aineen lisähankintoja, joita ei ollut kirjattu eivätkä ne sisältyneet tarkastuskäynnillä saatuihin tiedostoihin, jotka komissio tutki. Vientiä harjoittava tuottaja väitti lisäksi, että havaitut epäjohdonmukaisuudet teräslajien määrissä johtuivat siitä, että jotkin teräslajit olivat osittain päällekkäisiä toistensa kanssa ja että joitakin tuotantoprosessin osia ei voitu jäljittää yksittäisten teräslajien tasolla.
(30)
Komissio kuitenkin katsoi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 32 kappaleessa, että raaka-aineen lisähankintoihin liittyvät yrityksen väitteet eivät olleet perusteltuja eivätkä pysty riittävästi selittämään havaittuja epäjohdonmukaisuuksia yksittäisten teräslajien tasolla. Komissio huomautti myös, että yritys oli väittänyt, että ei ole mahdollista jäljittää tarkasti yksittäisiä teräslajeja tuotantoprosessin kaikissa vaiheissa. Väite heikensi entisestään teräslajien kirjaamisjärjestelmän luotettavuutta kokonaisuudessaan. Teräslajeista toimitettuja tietoja pidettiin näin ollen alustavasti harhaanjohtavina.
(31)
Komissio katsoi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 33 kappaleessa, että ilmoitettu raaka-aineen jakautuminen teräslajeittain ei ole luotettava, että se olisi alustavasti jätettävä ottamatta huomioon ja että määrittäminen olisi tehtävä perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella. Kun otetaan huomioon koko kirjaamisjärjestelmän epäluotettavuus, määrittämistä ei ollut mahdollista tehdä ilmoitettujen teräslajien perusteella. Sen vuoksi laskettaessa yleistä polkumyyntimarginaalia kaikille tuotteille käytettiin kaiken raaka-aineen kokonaiskulutusta ottamatta huomioon jakautumista teräslajeittain.
(32)
Alustavien päätelmien julkaisemisen jälkeen yritys on kiistänyt tämän alustavan toimintamallin yleisesti mutta ei edelleenkään ole pystynyt tarjoamaan yksi yhteen -vastaavuutta tuotevalvontakoodien tasolla. Yrityksen myöhemmin esittämät täsmäytykset olivat riittävät, kun raaka-aine ryhmitellään ruostumattoman teräksen päälajeihin kemiallisen koostumuksen mukaan (AISI-luokituksen 200-, 300- ja 400-sarjat). Yritys esitti myös vaihtoehtoista ryhmittelytapaa, jossa lisätekijäksi otettiin mukaan lopullinen käyttötarkoitus. Koska lopullista käyttötarkoitusta ei kuitenkaan voida todentaa, komissio laski polkumyyntimarginaalin uudelleen kemiallisen koostumuksen mukaan ryhmiteltyjen teräslajien perusteella (AISI-luokituksen 200-, 300- ja 400-sarjoina ilmaistuna). Teräslajien sarjat ovat yleisesti käytetty peruste, joka on objektiivinen ja todennettavissa; tuotevalvontakoodeja käyttämällä kyseisen yrityksen tietoja sen sijaan ei voida täsmäyttää asianmukaisesti, eikä niillä sen vuoksi varmistettaisi luotettaviin tietoihin perustuvaa oikeudenmukaista vertailua perusasetuksessa tarkoitetulla tavalla.
(33)
Koska yrityksen toimittamien lisätietojen perusteella ei kuitenkaan ollut mahdollista täsmäyttää tietoja tutkimuksessa edellytetyllä riittävän yksityiskohtaisella tasolla, alustava päätelmä siitä, että yrityksen jäljitysjärjestelmät eivät ole riittävän luotettavia, säilyy voimassa, ja perusasetuksen 18 artiklaa sovelletaan tuotantokustannusten lopulliseen määrittämiseen ja polkumyyntimarginaalin laskentaan, joka näin ollen perustuu edellisessä johdanto-osan kappaleessa tarkoitettuun lähestymistapaan.
(34)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 34 kappaleessa todettiin, kolmannen vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa komissio havaitsi tarkastuskäynnillä, että kyselylomakevastauksessa ilmoitetut raaka-ainevirrat eivät olleet yhdenmukaisia tuottajan kirjanpitojärjestelmään sisältyvien tietojen kanssa. Vaikutti siltä, että jakautuminen teräslajeittain oli erilainen näissä kahdessa tietolähteessä.
(35)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 35 kappaleessa todettiin, kyseinen vientiä harjoittava tuottaja myönsi virheellisyyksiä vastauksessaan mutta väitti, että erot raaka-aineen kokonaismäärissä voitiin täsmäyttää ottamalla huomioon muutokset varastoissa. Yritys kuitenkin väitti myös, että teräslajien osittaisen päällekkäisyyden vuoksi oli mahdotonta tehdä tarkkaa täsmäytystä kunkin yksittäisen teräslajin osalta. Se myös totesi alustavien päätelmien julkaisemisen jälkeen esittämissään kommenteissa, että toisinaan kauppalaskussa mainittu teräslaji ei vastaa varsinaista vietyä teräslajia. Yritys väitti lisäksi, että teräslajeja ei ruostumatonta terästä valmistavalla tuotannonalalla käytetä yhdellä tietyllä tavalla, vaan että teräslajien julkistetun kemiallisen koostumuksen ja tosiasiallisen tuotteen välillä on eroja. Jos nämä selitykset otetaan huomioon, komission havaitsemat epäjohdonmukaisuudet koskevat yrityksen mukaan vain mitätöntä osaa sen viennistä.
(36)
Komissio katsoi, ettei todettujen epäjohdonmukaisuuksien määrää voida selittää satunnaisilla epätarkkuuksilla. Esitetyt väitteet pikemminkin osaltaan vähensivät teräslajien kirjaamista koskevan yrityksen järjestelmän luotettavuutta kokonaisuudessaan erityisesti, kun otetaan huomioon teräslaatujen ratkaiseva rooli lopputuotteen kustannusten määrittämisessä.
(37)
Myöhemmin tutkimuksen aikana yritys kuitenkin väitti, että jos komissio ei hyväksy yrityksen ensin ilmoittamia teräslajeja, voidaan saada tarkempi tulos, jos kaikkien tuotevalvontakoodien yhdistämisen sijaan, kuten väliaikaisen määrityksen aikana tehtiin, komissio ryhmittelisi yhteen vain ne tietyt teräslajit, joiden osalta epäjohdonmukaisuuksia oli havaittu, tai vaihtoehtoisesti ryhmittelisi teräslajit yhteen kemiallisen koostumuksen mukaan (AISI-luokituksen 200-, 300- ja 400-sarjoina ilmaistuna). Lisäksi yritys esitti vielä yhtä menetelmää, jossa 300-sarjan teräslajit ryhmitellään pienempiin alaryhmiin.
(38)
Tämän jälkeen komissio laski polkumyyntimarginaalin uudelleen kemiallisen koostumuksen mukaan ryhmiteltyjen ruostumattoman teräksen lajien perusteella (AISI-luokituksen 200-, 300- ja 400-sarjoina ilmaistuna), jotta voitiin noudattaa 30 kappaleessa kuvattua menetelmää. Teräslajien sarjat ovat yleisesti käytetty peruste, joka on objektiivinen ja todennettavissa; tuotevalvontakoodeja käyttämällä kyseisen yrityksen tietoja sen sijaan ei voida täsmäyttää asianmukaisesti, eikä niillä sen vuoksi varmistettaisi luotettaviin tietoihin perustuvaa oikeudenmukaista vertailua perusasetuksessa tarkoitetulla tavalla.
(39)
Koska yrityksen toimittamien lisätietojen avulla ei kuitenkaan voitu täsmäyttää tietoja niin yksityiskohtaisesti kuin tutkimuksessa edellytetään, aiemmin tehty päätelmä, jonka mukaan yrityksen jäljitysjärjestelmä ei ole riittävän luotettava, pidetään voimassa, ja perusasetuksen 18 artiklaa sovelletaan tuotantokustannusten lopullista määrittelyä ja polkumyyntimarginaalin laskemista varten, joka näin ollen perustuu edellä olevassa kappaleessa tarkoitettuun lähestymistapaan.
(40)
Valituksen tekijä huomautti, että tarkasteltavana olevan tuotteen ryhmittely teräslajien mukaan esti komissiota tekemästä asiallisen kannattavuustestin, jonka perusteella olisi voitu määritellä normaaliarvot tuotevalvontakoodeittain.
(41)
Komissio tekee analyysin tasolla, joka on johdonmukainen vientiä harjoittavien tuottajien ja unionin tuottajien sisäisten laskentajärjestelmien kanssa, joiden perusteella ilmoitetut luvut voidaan vahvistaa. Tämän vuoksi väite hylätään.
(42)
Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 37 ja 38 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
2. Normaaliarvo
(43)
Yhden vientiä harjoittavan tuottajan osalta, johon sovelletaan perusasetuksen 18 artiklaa, normaaliarvon määrittämistä on tarkasteltu uudelleen sen tuotantokustannusten uudelleenarvioinnin pohjalta. Lopullisessa vaiheessa tuotantokustannukset määritettiin ilmoitettujen valmistuskustannusten pohjalta - niihin lisättiin myynti-, hallinto- ja muut kustannukset, rahoituskustannukset mukaan luettuina, käyttäen perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti sallittua kohdentamismenetelmää.
(44)
Kolmen vastikään otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan ja sen vientiä harjoittavan tuottajan, jolle myönnettiin yksilöllinen tarkastelu, osalta kotimaisen myynnin määrän katsottiin olevan yleisesti edustava, sillä se edustaa vähintään 5:tä prosenttia yrityksen koko tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin vientiin myymästä määrästä. Edustavuutta tarkasteltiin myös kaikkien niiden tuotelajien osalta, joita otokseen vastikään valitut tuottajat myivät kotimarkkinoillaan ja joiden katsottiin vastaavan unioniin vietäviksi myytyjä tuotelajeja perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
(45)
Määrittämällä riippumattomille asiakkaille tapahtuneen kannattavan kotimarkkinamyynnin osuuden tutkimusajanjaksolla komissio tutki tarkemmin, voitiinko kunkin otokseen vastikään valitun vientiä harjoittavan tuottajan ja sen vientiä harjoittavan tuottajan, jolle myönnettiin yksilöllinen tarkastelu, kotimaan myynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
(46)
Yhden vastikään otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa kyseisen yrityksen alun perin toimittamat tiedot kustannusten kohdentamisesta katsottiin riittämättömiksi, koska niissä ei otettu huomioon teräslangan paksuutta, joka on merkittävä kustannustekijä. Yrityksen suostumuksella kustannusten jakomenetelmää mukautettiin.
(47)
Toisen vastikään otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa korjattiin polkumyyntimarginaalin määrityksessä tapahtunut laskuvirhe. Lisäksi kyseinen tuottaja pyysi komissiota tekemään lisäoikaisuja kannattavuustestiin ja hinnan oikaisuun. Näille väitteille ei katsottu olevan perusteita.
(48)
Yksilöllinen tarkastelun saaneen vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa korjattiin määrityksessä tapahtunut laskuvirhe. Sama vientiä harjoittava tuottaja esitti lisäksi huomautuksia komission määrittelemien myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä kotimaisten kuljetuskustannusten tasosta ja pyysi tekemään oikaisuja koti- ja vientimarkkinoille tarkoitettujen tarkasteltavana olevien tuotteiden fyysisten erojen perusteella. Nämä vientiä harjoittavan tuottajan esittämät oikaisut hylättiin, koska laskelmat perustuivat yrityksen toimittamiin kustannustietoihin, jotka oli todennettu tarkastuskäynnin aikana, ja koska fyysisiä eroja koskeva väite ei ollut perusteltu.
(49)
Näin ollen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 39-48 kappaleessa kuvattu normaaliarvon määrittämismenetelmä vahvistettiin ja sitä sovellettiin kolmeen otokseen vastikään valittuun vientiä harjoittavaan tuottajaan ja siihen vientiä harjoittavaan tuottajaan, jolle myönnettiin yksilöllinen tarkastelu.
3. Vientihinta
(50)
Yhden vientiä harjoittavan tuottajan osalta korjattiin sen esittämien väitteiden seurauksena tiettyjä virheitä, jotka liittyivät väärän valuuttakurssin satunnaiseen käyttöön sekä tietyn ryhmänsisäisen myynnin sisällyttämiseen vahingossa polkumyyntilaskelmiin.
(51)
Toisen vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa siihen etuyhteydessä olevan, unionissa sijaitsevan yrityksen kautta tapahtuva myynti sisällytettiin polkumyyntilaskelmiin.
(52)
Yksi otokseen vastikään valittu vientiä harjoittava tuottaja väitti, että sen DEPB- ja DDS-tukijärjestelmien puitteissa saamat edut oli lisättävä vientihintoihin.
(53)
Toinen otokseen vastikään valittu vientiä harjoittava tuottaja ilmoitti DDS-tukijärjestelmän puitteissa saamansa edut negatiivisiksi hinnanoikaisuiksi, jotka lisäävät keinotekoisesti vientihintoja.
(54)
Komissio analysoi kummankin yrityksen hinnoittelua unionin markkinoilla ja teki päätelmänsä, jotka perustuvat perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan soveltamiseen eivätkä näin ollen edellytä lisäoikaisuja. Ensimmäisen yrityksen väite hylättiin näin ollen ja toisen yrityksen ilmoitettu oikaisu jätettiin huomiotta.
(55)
Yksi otokseen vastikään valittu vientiä harjoittava tuottaja väitti, että sen vientihintoja olisi korjattava ylöspäin, jotta ne vastaisivat sen kotimaan hintoja, koska kotimarkkinamyynti tapahtui omalla tuotenimellä, jolloin voidaan periä korkeampia hintoja. Yritys ei kuitenkaan voinut osoittaa, että laskut, joiden osalta se väitteensä esitti, todella liittyivät tuotenimellä tapahtuvaan myyntiin, ja näin ollen väite hylättiin.
(56)
Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 50-52 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
4. Vertailu
(57)
Yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että sen jälkeen kun kaikki tuotevalvontakoodit yhdistettiin sen tuotantokustannusten määrittämisessä, sama olisi tehtävä vientihintojen osalta ja vertailussa normaaliarvoon nähden olisi pitänyt käyttää yhtä yksittäistä vientihintaa.
(58)
Komissio pyrki tutkimuksessaan hankkimaan kustannuksia ja vientihintoja koskevat tiedot tuotevalvontakoodeittain, mutta se ei kuitenkaan saanut kyseiseltä yritykseltä tarvittavia täsmäytyksiä, joiden avulla luotettavat tuotantokustannukset olisi voitu selvittää tuotevalvontakoodeittain. Tutkimuksessa ei kuitenkaan havaittu puutteita tuotevalvontakoodeittain ilmoitetuissa vientihintojen tasoissa, eikä tosiasiallisten vientihintojen määrittämiseen olisi sen vuoksi ollut asianmukaista soveltaa perusasetuksen 18 artiklaa. Väite hylättiin, koska ilmoitettuja hintoja ei komission mielestä ole asianmukaista esittää yleisemmällä tasolla, jolloin niiden yksityiskohtaisuus kärsii, kun otetaan huomioon ne vaatimukset, joita tasapuolisen vertailun tekeminen tutkimuksessa edellyttää.
(59)
Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 53-55 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
5. Polkumyyntimarginaalit
(60)
Kunkin otokseen valitun yrityksen osalta samankaltaiselle tuotteelle määritettyä normaaliarvon painotettua keskiarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen vientihintojen painotettuun keskiarvoon perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.
(61)
Koska perusasetuksen 18 artiklaa sovelletaan kahteen kolmesta alun perin otokseen kuuluneesta vientiä harjoittavasta tuottajasta, yhteistyössä toimineiden mutta otokseen kuulumattomien vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaali vahvistetaan sen alun perin otokseen kuuluneen vientiä harjoittavan tuottajan, johon ei enää sovelleta perusasetuksen 18 artiklaa, sekä niiden kahden otokseen vastikään valitun yrityksen, joiden polkumyyntimarginaalit eivät ole vähimmäistasoa, keskimääräisen polkumyyntimarginaalin pohjalta perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan säännösten mukaisesti. Tällä perusteella yhteistyössä toimineiden mutta otokseen kuulumattomien yritysten polkumyyntimarginaali vahvistettiin 8,4 prosentiksi.
(62)
Kaikkien muiden asianomaisessa maassa vientiä harjoittavien tuottajien osalta komissio määritti ensin yhteistyössä toimimisen asteen. Tätä varten verrattiin keskenään otantakyselyn vastauksissa esitettyjä kokonaisvientimääriä ja Eurostatin tuontitilastoihin perustuvaa asianomaisesta maasta tulevaa kokonaistuontia. Koska yhteistyössä toimimisen aste oli korkea, jäännöspolkumyyntimarginaali asetettiin otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille määritetyn korkeimman polkumyyntimarginaalin tasolle. Tällä perusteella koko maata koskevaksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 16,2 prosenttia.
(63)
Painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit ilmaistaan prosentteina CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnoista, ja ne ovat seuraavat:
Yritys
Lopullinen polkumyyntimarginaali
GARG Inox
11,8 %
KEI Industries
7,7 %
Macro Bars and Wires
0,0 %
Nevatia Steel & Alloys
4,1 %
Raajratna Metal Industries
16,2 %
Venus-ryhmä
11,6 %
Viraj Profiles
6,8 %
Yhteistyössä toimineet otokseen kuulumattomat yritykset
8,4 %
Kaikki muut yritykset
16,2 %
D. UNIONIN TUOTANNONALA
1. Unionin tuotannonala
(64)
Jotkin käyttäjät kyseenalaistivat väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 63 kappaleessa esitetyn unionin tuottajien määrän. Niiden mukaan tuottajien määrä oli arvioitu virheellisesti ja todellisuudessa unionin markkinoilla on vähemmän tuottajia.
(65)
Komissio huomauttaa, että edellä mainittua väitettä ei ole perusteltu minkäänlaisella näytöllä. Komissio on tarkistanut valituksessa ilmoitetun unionin tuottajien määrän niiden edustavuutta tarkistaessaan ja myös tutkimuksen aikana. Komissio otti asian tiimoilta yhteyttä kaikkiin 27:ään tiedossa olevaan unionin tuottajaan. Tutkimuksessa vahvistettiin, että 27 unionin tuottajaa valmisti samankaltaista tuotetta unionissa tutkimusajanjakson aikana. Tämän vuoksi väite hylätään, ja väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 63 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
2. Unionin tuotanto ja unionin tuottajia koskeva otos
(66)
Koska huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 64-67 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
E. VAHINKO
1. Unionin kulutus
(67)
Jotkin käyttäjät väittivät, että vahinkoanalyysissä ei olisi pitänyt huomioida vuotta 2009 koskevia tietoja, koska kyseisen vuoden rahoituskriisillä oli vääristäviä vaikutuksia erityisesti unionin kulutukseen. Vaikka vuosi 2009 jätettäisiinkin analyysin ulkopuolelle, kulutussuuntaus on nousussa (+ 5 %), mikä osoittaa markkinatilanteen olevan paranemassa. Lisäksi rahoituskriisin negatiiviset vaikutukset tunnustetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 68 kappaleessa. Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 68 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
2. Tuonti asianomaisesta maasta unioniin
(68)
Yritykselle Macro Bars and Wires vahvistettu polkumyyntimarginaali on alle perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun vähimmäistason. Sen vuoksi katsotaan, että kyseinen vientiä harjoittava tuottaja ei ole harjoittanut polkumyyntiä tutkimusajanjaksolla perusasetuksen 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä. Sen vuoksi sen tuontimääriä ei laskettu asianomaisesta maasta alustavasti polkumyynnillä tapahtuvaksi katsotun tuonnin määriin. Yksi vientiä harjoittava tuottaja eli Venus-ryhmä katsoi, että tietyt tuontitapahtumat oli virheellisesti laskettu kahteen kertaan. Komissio yhtyi vientiä harjoittavan tuottajan kantaan ja oikaisi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin kokonaismäärää poistamalla nämä tuontitapahtumat.
(69)
Näin ollen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrää, markkinaosuutta ja keskimääräistä hintaa tarkistettiin.
(70)
Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja markkinaosuus
2009
2010
2011
Tutkimusajanjakso
Määrä
15 826
27 291
34 494
33 252
Indeksi (2009 = 100)
100
172
218
210
Markkinaosuus
12,0 %
14,6 %
17,6 %
16,9 %
Indeksi (2009 = 100)
100
121
146
140
Lähde: Eurostat ja kyselyvastaukset
(71)
Macro Bars and Wires vei tarkasteltavana olevaa tuotetta tutkimusajanjaksolla vain vähäisiä määriä, ja myös edellä mainitun Venus-ryhmän vientitapahtumat olivat määrältään vähäisiä, mistä syystä kyseisen tuonnin vähentäminen asianomaisesta maasta tulevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kokonaismäärästä ei aiheuta merkittäviä muutoksia väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 69 ja 71 kappaleessa kuvattuihin kehityssuuntauksiin. Näin ollen kyseisissä väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan kappaleissa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
(72)
Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskimääräinen hinta:
2009
2010
2011
Tutkimusajanjakso
Keskimääräinen hinta
2 380
2 811
3 259
3 207
Indeksi (2009 = 100)
100
118
137
135
Lähde: Eurostat ja kyselyvastaukset
(73)
Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrän oikaiseminen ei aiheuta merkittäviä muutoksia polkumyynnillä Intiasta tapahtuneen tuonnin keskimääräisissä hinnoissa eikä hinnan alittavuuden marginaalia koskevissa laskelmissa. Painotettu keskimääräinen hinnan alittavuuden marginaali on 15 prosenttia, mikä vahvistaa väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa esitetyn päätelmän.
(74)
Yksi intialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että unionin myyntihinnat näyttivät erittäin epätodennäköisiltä ja että niitä on todennäköisesti vääristelty. On kuitenkin tuotava esiin, että hinnan alittavuutta koskevissa laskelmissa käytetyt hinnat saatiin kerätyistä tiedoista, jotka todennettiin otokseen valittujen unionin tuottajien tiloihin tehdyillä tarkastuskäynneillä.
(75)
Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 75-77 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
3. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
(76)
Jotkin osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalan saavuttamaa tulosta olisi pidettävä kohtuullisen myönteisenä, kun otetaan huomioon maailmanlaajuinen talouskriisi ja se, että yhtä vahinkoindikaattoria eli markkinaosuutta lukuun ottamatta mikään muu indikaattori ei viitannut vahingon syntymiseen.
(77)
Yksi osapuoli väitti, että unionin tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat nousivat noin 34 prosenttia eli huomattavasti enemmän kuin sen tuotantokustannukset, jotka nousivat 13 prosenttia samalla ajanjaksolla. Tältä osin on syytä huomata, että tarkastelujakson alussa eli vuonna 2009 unionin tuotannonalan myyntihinta oli alhaisempi kuin tuotantokustannukset, ja se pystyi myymään tuotantokustannuksia korkeampaan hintaan vasta vuodesta 2011 alkaen.
(78)
Tutkimus osoitti, että vaikka joidenkin vahinkoindikaattorien kehityssuuntaus oli myönteinen (tuotantomäärä ja kapasiteetin käyttöaste) tai pysyi vakaana (työllisyys), useiden muiden unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta koskevien indikaattorien (kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto) kehityssuuntaus ei ollut tyydyttävä tarkastelujaksolla. Investointeja koskeva indikaattori parani vuonna 2010 mutta laski alle vuoden 2009 tason vuonna 2011 ja tutkimusajanjaksolla. Vaikka pitää paikkansa, että investointien tuotto parani vuosien 2009-2011 välillä 6,7 prosenttiin, se laski jälleen 0,8 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Samoin kannattavuutta ja kassavirtaa koskevat indikaattorit paranivat vuoteen 2011 saakka mutta alkoivat heikentyä uudelleen tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi voidaan todeta, että unionin tuotannonalan tilanne alkoi parantua vuoden 2009 jälkeen mutta asianomaisesta maasta tuleva polkumyynnillä tapahtunut tuonti hidasti sen elpymistä.
(79)
Erään osapuolen pyynnöstä vahvistetaan, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 100 kappaleessa esitetyt varastot koskivat otokseen kuuluneiden unionissa toimivien yritysten toimintaa.
(80)
Unionin tuotannonala väitti, että väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa asetettu 5 prosentin tavoitevoittomarginaali on liian alhainen. Osapuoli ei perustellut väitettä riittävästi. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 95 kappaleessa selitetään kyseisen voittomarginaalin valintaa koskevat perustelut, eikä tutkimuksessa tullut esiin mitään syytä muuttaa sitä. Sen vuoksi myös lopullisten päätelmien tekemisessä käytettiin 5 prosentin tavoitevoittomarginaalia.
(81)
Yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että unionin tuotannonalan vaikeudet johtuvat pitkälti rakenteellisista ongelmista ja että tämän vuoksi 5 prosentin tavoitevoittomarginaali oli epärealistinen.
(82)
On syytä muistaa, että oikeuskäytännön (8) mukaan toimielinten on vahvistettava voittomarginaali, jonka unionin tuotannonala voisi kohtuudella saavuttaa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli silloin kun polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia ei esiinny. Vuonna 2007 voittomarginaali oli 3,7 prosenttia, ja vuodesta 2008 alkaen voittomarginaali oli talous- ja rahoituskriisin seurauksena negatiivinen. Tutkimuksessa vahvistettiin valituksessa esitetty väite, jonka mukaan polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia alkoi ilmaantua unionin markkinoille vuodesta 2007 alkaen, jolloin tuonnin määrä kasvoi vuonna 2006 toteutuneesta 17 727 tonnista 24 811 tonniin. Tämän vuoksi tavoitevoittomarginaalia ei ollut mahdollista vahvistaa sellaisen voiton pohjalta, jonka samankaltaista tuotetta valmistavat unionin tuottajat voivat kohtuudella olettaa saavansa. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 95 kappaleessa selitettiin, komissio katsoi näin ollen asianmukaiseksi käyttää 5 prosentin voittomarginaalia sellaisilla muilla terästeollisuuden osa-alueilla todettujen todellisten voittojen pohjalta, jotka eivät ole kärsineet polkumyynnillä tapahtuneesta tai tuetusta tuonnista, kuten on tehty muissa tuoreissa samankaltaista tuotetta koskevissa tutkimuksissa samalla alalla (9). Lisäksi olisi huomattava, että vuonna 2007 todettua 3,7 prosentin voittomarginaalia pidetään joka tapauksessa liian alhaisena polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja sen kasvun vuoksi. Sen vuoksi myös lopullisten päätelmien tekemisessä käytettiin 5 prosentin tavoitevoittomarginaalia.
4. Vahinkoa koskevat päätelmät
(83)
Komissio päättelee näin ollen, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 78-105 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
F. SYY-YHTEYS
1. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset
(84)
Yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa ei otettu huomioon sitä, että unionin tuotannonala pystyi hyötymään kasvavasta kulutuksesta vuodesta 2009 alkaen, ja että komissio ei voi olettaa, että unionin tuotannonala voi säilyttää markkinaosuutensa hamaan tulevaisuuteen.
(85)
Näihin väitteisiin on syytä huomauttaa, että tutkimuksessa kävi ilmi, että Intiasta tulevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaosuus kasvoi huomattavasti nopeammin kuin unionin markkinoiden kulutus. Intiasta tulevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä kasvoi 110 prosenttia samana ajanjaksona kuin kulutus kasvoi 50 prosenttia. Lisäksi tutkimus osoitti, että samalla ajanjaksolla Intiasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta oli jatkuvasti alhaisempi kuin unionin tuotannonalan keskimääräinen hinta ja että tuonnin hinta alitti unionin tuotannonalan keskimääräisen hinnan 15 prosentilla tutkimusajanjaksolla. Tästä syystä, vaikka unionin tuotannonala hyötyi kulutuksen kasvusta tiettyyn määrään asti ja pystyi lisäämään myyntiään 40 prosentilla, se ei voinut säilyttää markkinaosuuttaan siinä määrin kuin olisi voinut olettaa markkinaolosuhteiden parantumisen ja unionin tuotannonalan vapaan tuotantokapasiteetin ansiosta.
2. Muiden tekijöiden vaikutus
2.1 Muu kuin polkumyynnillä tapahtunut tuonti
(86)
Muun kuin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja sen hintojen kehitys oli tarkastelujaksolla verrattavissa polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja hintojen kehitykseen. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hinnat olivat lisäksi pääsääntöisesti samalla tasolla kuin muun kuin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hinnat siten, että keskimäärin muun kuin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hinnat olivat 0,4 prosenttia alhaisemmat. Lisäksi muun kuin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä oli alle kuusi prosenttia kaikesta asianomaisesta maasta tapahtuvasta tuonnista ja hieman enemmän kuin prosentti markkinaosuudesta. Tästä syystä asianomaisesta maasta muuten kuin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttama vahinko ei poista syy-yhteyttä asianomaisesta maasta tulevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja unionin tuotannonalalle tutkimusajanjaksolla aiheutuneen vahingon väliltä.
2.2 Kolmansista maista tuleva tuonti
(87)
Kaksi intialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa ja Intian viranomaiset toistivat väitteensä, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat ruostumattomat teräslangat olisi pitänyt sisällyttää tutkimukseen ja että Kiinan kansantasavallasta tulevan tuonnin vaikutusta unionin markkinoihin ja unionin tuotannonalaan aliarvioitiin.
(88)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen 115 kappaleessa todetaan, vireillepanovaiheessa ja tähän asti ei ole ollut mitään näyttöä polkumyynnin unionin tuotannonalalle aiheuttamasta vahingosta, joka olisi oikeuttanut Kiinan kansantasavallasta tulevaa tuontia koskevan polkumyyntimenettelyn vireillepanon. Sen vuoksi väite, jonka mukaan Kiinan kansantasavalta olisi pitänyt sisällyttää tutkimukseen, ei ole perusteltu, ja se on hylättävä.
(89)
Kiinan kansantasavallasta tulevan tuonnin kehityssuuntaus oli kuitenkin tarkastelujaksolla nouseva, ja sen markkinaosuus nousi 8,3 prosenttiin tutkimusajanjaksolla, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 113 kappaleessa todetaan. Lisäksi Kiinan kansantasavallasta tulevan tuonnin hinnat olivat alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat ja intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien hinnat unionin markkinoilla. Sen vuoksi tutkittiin uudelleen, olisiko Kiinan kansantasavallasta tuleva tuonti voinut myötävaikuttaa unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon ja poistiko se syy-yhteyden vahingon ja Intiasta tulevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin väliltä.
(90)
Käynnistysvaiheessa saatavilla olevien tietojen mukaan Kiinasta tulevan tuonnin tuotevalikoima oli erilainen ja markkinoilla olevien kiinalaisten tuotteiden tuotesegmentit olivat erilaiset kuin unionin tuotannonalan myymien tuotteiden tai Intiasta peräisin olevien, unionin markkinoilla myytyjen tuotteiden.
(91)
Väliaikaisista toimenpiteistä ilmoittamisen jälkeen komissiolle esitettiin useita väitteitä, joiden mukaan kiinalainen halpatuonti tutkimusajanjaksolla mahdollisesti poistaisi syy-yhteyden Intiasta tulevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.
(92)
Tutkimuksen kohteena olevia kahta CN-koodia koskevien tuontitilastojen perusteella tehtiin analyysi, joka osoitti, että 29 prosenttia Kiinasta tulevasta tuonnista tapahtui markkinoiden alatasolla (CN-koodi 7223 00 99). Tämä selittää osaksi sen, miksi kyseisen tuonnin hinnat olivat keskimäärin alhaisempia kuin unionin tuotannonalan tai intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien hinnat. CN-koodia 7223 00 99 koskevat tilastot osoittavat myös, että kiinalaisten tuottajien asiakkaat olivat pääasiassa Yhdistyneessä kuningaskunnassa, jossa unionin tuotannonalalla ei juurikaan ole tuotantoa.
Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)
2009
2010
2011
Tutkimusajanjakso
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
72 230 099
765
1 458
1 472
1 320
Lähde: Eurostat
(93)
CN-koodin 7223 00 19 osalta tuotevalvontakoodin perusteella tehty analyysi osoitti, että sekä unionin tuotannonala että intialaiset tuottajat kilpailivat lähinnä markkinoiden ylätasolla, jossa hinnat saattavat olla jopa neljä kertaa suuremmat kuin saman CN-koodin alatasolla. (10) Lisäksi tutkimus osoitti, että yleensä hintojen vaihtelu liittyy tuotelajiin ja nikkelipitoisuuteen.
(94)
Kiinan kansantasavallasta tulevan tuonnin hintatasosta on syytä huomauttaa, että vuodesta 2009 tutkimusajanjaksolle kiinalaisen tuonnin keskimääräinen hinta pysyi korkeampana kuin tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä Intiasta tapahtuneen viennin hinta, kuten voidaan todeta seuraavasta taulukosta, jossa esitetään CN-koodiin 7223 00 19 luokitellun kiinalaisen viennin keskimääräinen hinta.
Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)
2009
2010
2011
Tutkimusajanjakso
Tutkimusajanjakso + 1
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
3 093
Lähde: Eurostat
(95)
Kiinalaisen tuonnin keskimääräinen hinta laski ensimmäisen kerran alle intialaisen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnan tutkimusajanjaksolla. Tämän seikan katsottiin kuitenkin olevan luonteeltaan väliaikainen, sillä Kiinan hintataso nousi tutkimusajanjakson jälkeisenä vuonna ja oli jälleen korkeampi kuin Intian hintataso.
(96)
Lisäksi asianomaisesta maasta ja Kiinan kansantasavallasta tulevan tuonnin määrien vertailu osoitti, että minä tahansa ajankohtana tarkastelujaksolla ja etenkin tutkimusajanjaksolla Kiinan kansantasavallasta tuleva tuonti oli paljon vähäisempää kuin Intiasta tuleva tuonti. Kiinan kansantasavallasta tulevan tuonnin määrä oli vähemmän kuin puolet Intiasta tulevasta kokonaistuonnista.
(97)
Sen vuoksi, vaikka Kiinan kansantasavallasta tuleva tuonti myötävaikutti unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, se ei voinut vaikuttaa siihen siinä määrin, että se olisi poistanut syy-yhteyden asianomaisesta maasta tulevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä. Näin ollen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 113 kappaleen päätelmät vahvistetaan.
2.3 Kilpailu muiden unionin tuottajien taholta
(98)
Yksi osapuoli väitti, että unionin tuottajien huono taloudellinen tulos voisi johtua sellaisten muiden unionin tuottajien aiheuttamasta kilpailusta, jotka eivät olleet osallisia valituksessa tai jotka eivät ilmaisseet tukeaan tutkimuksen alkuvaiheessa.
(99)
Muiden unionin tuottajien markkinaosuus kehittyi seuraavasti:
2009
2010
2011
Tutkimusajanjakso
Muiden unionin tuottajien myynti unionissa (tonnia)
34 926
55 740
55 124
55 124
Indeksi (2009 = 100)
100
160
158
158
Muiden unionin tuottajien markkinaosuus
26,6 %
29,8 %
28,1 %
27,9 %
Lähde: valitus ja edustavuudesta annetut vastaukset
(100)
Niiden unionin tuottajien, jotka eivät osallistuneet valitukseen ja jotka eivät erityisesti tukeneet tutkimusta, osuus koko unionin myynnistä oli 44 prosenttia, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 86 kappaleessa todetaan. Niiden myyntimäärä kasvoi tarkastelujaksolla 58 prosenttia vuoden 2009 arvioiduista 34 926 tonnista 55 124 tonniin. Tämä kasvu on kuitenkin varsin vaatimaton verrattuna asianomaisesta maasta tulevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin kasvuun (+ 110 prosenttia) samalla ajanjaksolla. Lisäksi kyseisten unionin tuottajien markkinaosuus pysyi suhteellisen vakaana tarkastelujaksolla, eikä saatu mitään näyttöä siitä, että niiden hinnat olisivat olleet alhaisemmat kuin otokseen kuuluneiden unionin tuottajien hinnat. Sen vuoksi todetaan, että niiden myynti unionin markkinoilla ei myötävaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.
3. Syy-yhteyttä koskevat päätelmät
(101)
Koska huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 121-124 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
G. UNIONIN ETU
1. Yleisiä näkökohtia
(102)
Koska huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 125 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
2. Unionin tuotannonalan etu
(103)
Koska huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 126-133 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
3. Etuyhteydettömien tuojien etu
(104)
Koska huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 142-144 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
4. Käyttäjien etu
(105)
Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen seitsemän käyttäjää ja yksi käyttäjien järjestö ottivat komissioon yhteyttä ja ilmaisivat kiinnostuksensa tehdä tutkimuksessa yhteistyötä. Pyynnön seurauksena niille lähetettiin kyselylomakkeet huhtikuussa 2013. Vain kaksi käyttäjää kuitenkin palautti asianmukaisesti täytetyn kyselylomakkeen; kaiken kaikkiaan yhteistyössä toimineiden käyttäjien osuus oli 12 prosenttia kaikesta asianomaisesta maasta tutkimusajanjaksolla tulleesta tuonnista ja 2,5 prosenttia koko unionin kulutuksesta ja niiden palveluksessa oli 32 henkilöä valmistamassa tarkasteltavana olevaa tuotetta sisältäviä lopputuotteita. Toimenpiteiden taloudellista vaikutusta käyttäjiin arvioitiin uudelleen kyselylomakevastauksista saadun uuden tiedon perusteella, ja kahden käyttäjän toimipaikkaan tehtiin tarkastuskäynti toimitettujen tietojen tarkistamiseksi.
(106)
Käyttäjät väittivät, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 136 kappaleessa esitetty 9 prosentin kannattavuustaso on liian korkea eikä se ole käyttäjien tuotannonalan osalta edustava. Uusien kyselylomakevastausten saamisen jälkeen kaikkien yhteistyössä toimineiden käyttäjien keskimääräinen kannattavuus laskettiin uudelleen ja vahvistettiin 2 prosentiksi liikevaihdosta.
(107)
Lisäksi todettiin, että yhteistyössä toimineiden käyttäjien tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevista hankinnoista keskimäärin 44 prosenttia oli peräisin asianomaisesta maasta ja että asianomainen maa oli kahden yhteistyössä toimineen käyttäjän yksinomainen toimituslähde. Yhteistyössä toimineiden käyttäjien koko liikevaihdosta keskimäärin 14 prosenttia muodostui tutkimusajanjaksolla tarkasteltavana olevaa tuotetta sisältävien tuotteiden liikevaihdosta.
(108)
Jos olettamukseksi otetaan kaikkein epäedullisin tilanne unionin markkinoiden kannalta eli se, että mahdollista hinnankorotusta ei voida lainkaan siirtää jakeluketjun maksettavaksi ja että käyttäjät ostavat edelleen asianomaisesta maasta aiempia vastaavia määriä, tullin vaikutus käyttäjien kannattavuuteen tarkasteltavana olevaa tuotetta käyttävien tai sisältävien toimintojen osalta johtaisi kannattavuuden laskuun siinä määrin, että käyttäjien toiminnasta tulisi tappiollista ja kannattavuus olisi negatiivista - 0,6 prosentin tasolla.
(109)
Komissio huomioi, että vaikutus on merkittävämpi lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä yksittäisissä tapauksissa niille käyttäjille, joiden tuonti tapahtuu kokonaan Intiasta. Tällaisia käyttäjiä on kuitenkin varsin vähän (kaksi yhteistyössä toiminutta käyttäjää). Niillä on myös mahdollisuus pyytää tulleista hyvitystä perusasetuksen 11 artiklan nojalla, mikäli kaikki tällaista hyvitystä koskevat edellytykset täyttyvät ja edellyttäen, että intialainen tuottaja toimii yhteistyössä.
(110)
Jotkin käyttäjät toistivat huolensa siitä, että toimenpiteet vaikuttaisivat tietyntyyppisiin lankoihin, joita ei valmisteta Euroopassa, eli nk. sarjaan 200, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 139 kappaleessa todetaan. Käyttäjien mukaan tuotannon puuttuminen unionista johtuu vähäisestä kysynnästä ja tuotantoprosessin erityispiirteistä.
(111)
Tutkimus osoitti kuitenkin, että unionin tuotannonala valmistaa tämäntyyppisiä ruostumattomia teräslankoja ja että niiden osuus unionin markkinoista on vähäinen. Käyttäjät voivat myös hankkia tuotetta muista lähteistä sellaisista maista, joiden tuontiin ei sovelleta polkumyynnin tai tuen vastaisia toimenpiteitä. Myös muita ruostumattomien teräslankojen lajeja voidaan käyttää samaan tarkoitukseen. Näin ollen toimenpiteiden käyttöönotolla ei voi olla merkittäviä vaikutuksia unionin markkinoihin ja unionin käyttäjiin. Sen vuoksi väite hylätään.
(112)
Jotkin käyttäjät huomauttivat, että unionin tuottajien samankaltaisen tuotteen toimitusaika on pidempi kuin intialaisten toimittajien tarkasteltavana olevan tuotteen toimitusaika. Elinkeinonharjoittajien ja kauppiaiden mahdollisuus varastoida tuotteita ja pitää niitä helposti saatavilla ei kuitenkaan heikennä polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kielteisistä vaikutuksista saatua tosiasiallista näyttöä. Näin ollen väite hylätään.
(113)
Vaikka asianomaisesta maasta tulevaa tuontia koskevat toimenpiteet vaikuttavat joihinkin käyttäjiin kielteisemmin kuin toisiin, edellä esitetty huomioon ottaen katsotaan, että unionin markkinoiden tasapaino hyötyy toimenpiteiden käyttöönotosta. Erityisesti katsotaan, että tasapuolisten kilpailuedellytysten palauttaminen unionin markkinoille mahdollistaa sen, että unionin tuotannonala voi sovittaa hinnat tuotantokustannuksiin, säilyttää tuotannon ja työvoiman, saada takaisin menetettyä markkinaosuutta ja hyötyä nykyistä suuremmista mittakaavaeduista. Näin tuotannonalan pitäisi pystyä saavuttamaan kohtuullinen voittomarginaali, jonka avulla se voi toimia tehokkaasti keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Samalla tuotannonala voi parantaa yleistä taloudellista tilannettaan. Lisäksi tutkimus osoitti, että toimenpiteillä on jonkin verran vaikutusta käyttäjiin ja etuyhteydettömiin tuojiin. Sen vuoksi katsotaan, että toimenpiteistä saatava kokonaishyöty unionin markkinoilla on suurempi kuin sen vaikutukset tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjiin.
5. Unionin etua koskevat päätelmät
(114)
Edellä esitetyn perusteella väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 145 ja 146 kappaleessa esitetty arviointi vahvistetaan.
H. LOPULLISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
1. Vahingon korjaava taso
(115)
Yhden vientiä harjoittavan tuottajan osalta vahingon korjaavaa laskelmaa oikaistiin alaspäin sen väitettyä, että laskennassa oli tapahtunut virheitä, kun tiettyjen tapahtumien osalta oli käytetty väärää valuuttakurssia ja ryhmänsisäiset myyntitapahtumat oli sisällytetty laskelmaan. Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 148-151 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
(116)
Sama vientiä harjoittava tuottaja väitti, että Intiasta suuntautuva vienti unioniin tapahtuu tukkukauppiaille ja että unionin tuotannonalan myynti unionin markkinoilla tapahtuu loppukäyttäjille ja että tämän vuoksi komissio ei tehnyt vertailuja asianmukaisella kaupan tasolla. Tutkimuksessa kuitenkin kävi ilmi, että intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat myyvät kummallekin asiakasryhmälle ja että ne kilpailevat unionin tuottajien kanssa samoista asiakasryhmistä.
2. Vahingon korjaavaa tasoa koskeva päätelmä
(117)
Yritykselle Macro Bars and Wires ei laskettu yksilöllistä vahinkomarginaalia, koska yrityksen lopullinen polkumyyntimarginaali oli vähimmäistasoa, kuten johdanto-osan 51 kappaleessa todettiin.
(118)
Väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa käytetty menetelmä vahvistetaan.
3. Lopulliset toimenpiteet
(119)
Edellä esitetyn ja perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan perusteella olisi otettava käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tasolla, joka on riittävä korjaamaan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista aiheutuvan vahingon ottaen huomioon komission asetuksella (EU) N:o 419/2013 vahvistetun tukimarginaalin.
(120)
Näin ollen polkumyyntitullit vahvistettiin vertaamalla vahinkomarginaaleja polkumyyntimarginaaleihin ottaen huomioon tukimarginaalit vähentämällä ne kokonaisuudessaan asianomaisesta polkumyyntimarginaalista. Lopulliset polkumyyntitullit ovat näin ollen seuraavat:
Yritys
Polkumyyntimarginaali
Tasoitustulli
Vahinkomarginaali
Lopullinen polkumyyntitulli
GARG Inox
11,8 %
3,4 %
22,6 %
8,4 %
KEI Industries
7,0 %
0,0 %
41,9 %
7,7 %
Macro Bars and Wires
0,0 %
3,4 %
30,3 %
0,0 %
Nevatia Steel & Alloys
4,1 %
3,4 %
23,8 %
0,7 %
Raajratna Metal Industries
16,2 %
3,7 %
17,2 %
12,5 %
Venus-ryhmä
11,6 %
3,0 %
23,4 %
8,6 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
6,8 %
0,0 %
32,1 %
6,8 %
Yhteistyössä toimineet otokseen kuulumattomat yritykset
8,4 %
3,4 %
23,7 %
5,0 %
Kaikki muut yritykset
16,2 %
3,7 %
41,9 %
12,5 %
(121)
Tässä asetuksessa yrityksille vahvistettavat yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin nyt tehdyn tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan Intiasta peräisin olevien tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
(122)
Yksi asianomaisessa maassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja tarjosi hintasitoumusta perusasetuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
(123)
Viime vuosina tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat ovat vaihdelleet voimakkaasti, eikä siihen voi sen vuoksi soveltaa kiinteää hintasitoumusta. Ongelman ratkaisemiseksi intialainen vientiä harjoittava tuottaja esitti raaka-ainekustannuksiin perustuvaa indeksilauseketta. Tältä osin on syytä huomata, että hintojen vaihtelun ja indeksin välille ei voitu vahvistaa suoraa ja selkeää yhteyttä, minkä vuoksi indeksin käyttöä ei pidetä asianmukaisena. Lisäksi tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkasteltavana olevalla tuotteella on eri tuotelajeja, joita ei ole helppo erottaa toisistaan mutta joiden hintaerot ovat huomattavat.
(124)
Lisäksi kyseinen vientiä harjoittava tuottaja tuottaa monia erilaisia ruostumattomasta teräksestä valmistettuja tuotteita ja voi myydä niitä samoille unionissa toimiville asiakkaille siihen etuyhteydessä olevien yritysten kautta. Tästä aiheutuisi vakava riistiinkompensoinnin riski, ja hintasitoumusta olisi erittäin vaikea valvoa tehokkaasti.
(125)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoi, että hintasitoumusta ei voida hyväksyä.
(126)
Kaikki näiden yrityskohtaisten yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (11), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Lopullisten polkumyyntitullien käyttöönotosta annettua asetusta muutetaan tarvittaessa saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.
4. Väliaikaisten polkumyyntitullien lopullinen kantaminen
(127)
Koska todetut polkumyyntimarginaalit ovat korkeat ja unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko on merkittävä, katsotaan tarpeelliseksi kantaa lopullisesti väliaikaista tullia koskevan asetuksen mukaisten väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena olevat määrät lopullisesti käyttöön otettujen tullien suuruisina,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa Intiasta peräisin olevaa ruostumatonta teräslankaa, jonka painosta
-
vähintään 2,5 prosenttia on nikkeliä, lukuun ottamatta lankaa, jonka painosta 28-31 prosenttia on nikkeliä ja 20-22 prosenttia kromia,
-
alle 2,5 prosenttia on nikkeliä, lukuun ottamatta lankaa, jonka painosta 13-25 prosenttia on kromia ja 3,5-6 prosenttia alumiinia,
ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7223 00 19 ja 7223 00 99.
2. Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten valmistaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraava:
Yritys
Tulli (%)
Taric-lisäkoodi
Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana and Pune, Maharashtra
8,4
B931
KEI Industries Ltd, New Delhi
7,7
B925
Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra
0,0
B932
Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra
0,7
B933
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
12,5
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
8,6
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
8,6
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
8,6
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
8,6
B779
Viraj Profiles Ltd., Thane, Maharashtra and Mumbai, Maharashtra
6,8
B780
Liitteessä luetellut yritykset
5,0
B781
Kaikki muut yritykset
12,5
B999
3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Mikäli jokin Intiassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja toimittaa komissiolle riittävät todisteet siitä, että se
a)
ei vienyt 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja Intiasta peräisin olevia tuotteita tutkimusajanjaksolla (1 päivän huhtikuuta 2011 ja 31 päivän maaliskuuta 2012 välisenä ajanjaksona),
b)
ei ole etuyhteydessä sellaiseen viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan tällä asetuksella käyttöön otettuja toimenpiteitä, ja
c)
ei tosiasiallisesti ole vienyt kyseessä olevia tavaroita unioniin eikä sillä ole peruuttamatonta sopimusvelvoitetta viedä merkittävää tuotemäärää unioniin tutkimusajanjakson päättymisen jälkeen,
1 artiklan 2 kohtaa voidaan muuttaa lisäämällä kyseinen uusi vientiä harjoittava tuottaja liitteessä olevaan luetteloon.
3 artikla
Kannetaan lopullisesti komission asetuksen (EU) N:o 418/2013 mukaisesti väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena olevat määrät Intiasta peräisin olevan ruostumattoman teräslangan, jonka painosta
-
vähintään 2,5 prosenttia on nikkeliä, lukuun ottamatta lankaa, jonka painosta 28-31 prosenttia on nikkeliä ja 20-22 prosenttia kromia,
-
alle 2,5 prosenttia on nikkeliä, lukuun ottamatta lankaa, jonka painosta 13-25 prosenttia on kromia ja 3,5-6 prosenttia alumiinia,
ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7223 00 19 ja 7223 00 99, tuonnissa. Lopullisen polkumyyntitullin ylittävät vakuutena olevat määrät vapautetaan.
4 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 5 päivänä marraskuuta 2013.