РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 716/2014 НА КОМИСИЯТА
от 27 юни 2014 година
за установяването на пилотния съвместен проект в подкрепа на изпълнението на Европейския генерален план за управление на въздушното движение
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 550/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. за осигуряване на аеронавигационно обслужване в единното европейско небе (1), и по-специално член 15а, параграф 3 от него,
като има предвид, че:
(1)
Програмата за изследване на управлението на въздушното движение в единното европейско небе (SESAR) има за цел да модернизира управлението на въздушното движение (наричано по-нататък „УВД“) в Европа и представлява технологичната основа на единното европейско небе. Тя има за цел до 2030 г. да осигури за Съюза високоефективна инфраструктура за управление на въздушното движение, която ще даде възможност за безопасно и екологосъобразно функциониране и развитие на въздушния транспорт.
(2)
С Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013 на Комисията (2) бяха установени изискванията, свързани със съдържанието на съвместните проекти, тяхното изготвяне, приемане, изпълнение и наблюдение. В него се предвижда, че съвместните проекти трябва да се изпълняват въз основа на програмата за разгръщане чрез проекти за внедряване, координирани от управителния орган за разгръщането.
(3)
Съгласно Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013 целта на даден съвместен проект е да се внедряват навременно, координирано и синхронизирано функциите за УВД, които са готови за внедряване и допринасят за постигането на основните оперативни промени, определени в Европейския генерален план за УВД. В даден съвместен проект трябва да се включват единствено функции за УВД, които изискват синхронизирано внедряване и допринасят съществено за постигането на валидните за целия Европейски съюз цели за ефективност.
(4)
По искане на Комисията съвместното предприятие SESAR изготви предварителна версия на първия съвместен проект, наричан „пилотен съвместен проект“.
(5)
Тази предварителна версия беше анализирана и разгледана от Комисията със съдействието на Европейската агенция за авиационна безопасност, Европейската агенция за отбрана, управителния орган на мрежата, органа за преглед на ефективността, Евроконтрол, европейските организации за стандартизация и Европейската организация за оборудване за гражданското въздухоплаване (Eurocae).
(6)
Впоследствие Комисията извърши независим глобален анализ на ползите и разходите и проведе целесъобразни консултации с държавите членки и съответните заинтересовани страни.
(7)
На тази основа Комисията изготви предложение за пилотния съвместен проект. В съответствие с Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013: групата ползватели на гражданското въздушно пространство по програмата SESAR одобри предложението на 30 април 2014 г.; доставчиците на аеронавигационно обслужване одобриха предложението на 30 април 2014 г.; летищните оператори одобриха предложението на 29 април 2014 г.; управителният орган на мрежата одобри предложението на 25 април 2014 г.; и европейските национални метеорологични служби одобриха предложението на 30 април 2014 г.
(8)
В пилотния съвместен проект се определят шест функции за УВД, а именно разширено управление на долитанията и базирана на летателните характеристики навигация (PBN) в зоните за маневриране на терминали с висока плътност на въздушното движение; интегриране и пропускателна способност на летищата; гъвкаво управление на въздушното пространство и свободни въздушни трасета; съвместно управление на мрежата; първоначално управление на информацията за цялата система; и първоначален обмен на информация за траекторията. Внедряването на тези шест функции за УВД следва да стане задължително.
(9)
Функцията „Разширено управление на долитанията и базирана на летателните характеристики навигация в зоните за маневриране на терминали с висока плътност на въздушното движение“ се очаква да подобри точността на траекторията на подхода за кацане, както и да улесни определянето на последователността на обслужване на по-ранен етап, като по този начин се намалят разходът на гориво и въздействието върху околната среда при фазите на снижаване/долитане. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „Синхронизиране на движението“, определена в Европейския генерален план за УВД.
(10)
Функцията „Интегриране и пропускателна способност на летищата“ се очаква да подобри безопасността и пропускателната способност на пистите, като осигурява ползи по отношение на разхода на гориво и намаляване на закъсненията, както и по отношение на капацитета на летищата. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „Интегриране и пропускателна способност на летищата“, определена в Европейския генерален план за УВД.
(11)
Функцията „Гъвкаво управление на въздушното пространство и свободни въздушни трасета“ се очаква да даде възможност за по-ефективно използване на въздушното пространство, като по този начин се предоставят значителни ползи, свързани с разхода на гориво и намаляването на закъсненията. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „Преминаване от пространствено базирани операции към четириизмерно (4D) управление на траекторията“, определена в Европейския генерален план за УВД.
(12)
Функцията „Съвместно управление на мрежата“ се очаква да подобри качеството и навременността на информацията за мрежата, която се обменя от всички заинтересовани страни в областта на УВД, като по този начин се осигуряват значителни ползи от повишаването на производителността на аеронавигационното обслужване (наричано по-нататък „АНО“) и спестяване на разходи вследствие на закъснения. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „Съвместно управление на мрежата и динамично балансиране на капацитета“, определена в Европейския генерален план за УВД.
(13)
Функцията „Първоначално управление на информацията за цялата система“, състояща се от набор услуги, предоставяни и ползвани чрез мрежа, базирана на интернет протокол, от системи, базирани на управлението на информацията за цялата система (SWIM), се очаква да допринесе значителни ползи по отношение на производителността на АНО. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „SWIM“, определена в Европейския генерален план за УВД.
(14)
Функцията „Първоначален обмен на информация за траекторията“ с усъвършенствани системи за обработка на полетни данни се очаква да повиши предвидимостта на траекторията на въздухоплавателното средство, което е от полза за ползвателите на въздушното пространство, управителния орган на мрежата и доставчиците на АНО и води до намаляване на тактическите интервенции и подобрено предотвратяване на конфликтни ситуации. Очаква се това да окаже положително въздействие върху производителността на АНО, икономията на гориво и променливостта на закъсненията. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „Преминаване от пространствено базирани операции към четириизмерно (4D) управление на траекторията“, определена в Европейския генерален план за УВД, и спомага косвено за други ключови характеристики, които са обхванати от останалите функции за УВД чрез използването на споделена информация за траекторията.
(15)
С цел постигане на максимални ползи от пилотния съвместен проект се очаква някои оперативни заинтересовани страни от трети държави да изпълнят части от него. Тяхното участие следва да бъде осигурено от управителния орган за разгръщането в съответствие с Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013. Участието на оперативни заинтересовани страни от трети държави не засяга разпределението на компетентности по отношение на аеронавигационното обслужване и функциите за УВД.
(16)
За да подпомогне съответните оперативни заинтересовани страни при внедряването на функциите за УВД, Комисията следва да публикува референтни материали с необвързващ характер, като: помощни материали за фазата на стандартизация и промишлено производство, които трябва да бъдат предоставени от съвместното предприятие SESAR, пътна карта относно нуждите от стандартизация и регулиране и глобален анализ на разходите и ползите, резултатите от който да са в подкрепа на пилотния съвместен проект. Помощните материали, когато са приложими такива, следва да бъдат разработени съгласно процедурите, изисквани от Регламент (ЕО) № 552/2004 на Европейския парламент и на Съвета (3), с участието на националните надзорни органи в съответствие със същия регламент.
(17)
Доколкото това е възможно, изпълнението на пилотния съвместен проект следва да се наблюдава чрез използване на съществуващите механизми за наблюдение и съществуващите съвещателни структури с цел приобщаване на всички оперативни заинтересовани страни.
(18)
Следва да се създадат подходящи механизми за преглед на настоящия регламент с участието на управителния орган за разгръщането, който следва да координира и да си сътрудничи със субектите, посочени в член 9 от Регламент за изпълнение (ЕО) № 409/2013, а именно националните надзорни органи, военните органи, съвместното предприятие SESAR, управителния орган на мрежата и промишления сектор, по-специално с цел да се даде възможност на Комисията да изменя настоящия регламент, когато това е необходимо. Управителният орган за разгръщането трябва да вземе предвид въздействието върху националните и колективните отбранителни способности в съответствие с член 9, параграф 7, буква в) от Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013. Координирането с военните органи остава приоритет в съответствие с общата декларация по военните въпроси, свързани с Единното европейско небе (4). Съгласно тази декларация държавите членки следва по-специално да засилят гражданско-военното сътрудничество и, ако се счете за необходимо и до степен, която се счита за необходима от всички засегнати държави членки, да улеснят сътрудничеството между своите въоръжени сили по всички въпроси на управлението на въздушното движение.
(19)
В съответствие с член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004 на Европейския парламент и на Съве (5)прилагането на настоящия регламент не засяга суверенитета на държавите членки върху тяхното въздушно пространство, както и изискванията на държавите членки по отношение на обществения ред, обществената сигурност и въпросите на отбраната. Настоящият регламент не засяга военните операции и учения.
(20)
Предвидените в настоящия регламент мерки са в съответствие със становището на Комитета за единно небе,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и приложно поле
1. С настоящия регламент се установява първият съвместен проект, наричан по-нататък „пилотен съвместен проект“. В рамките на пилотния съвместен проект се определя първоначален набор от функции за УВД, които трябва да се внедряват навременно, координирано и синхронизирано с цел постигане на основните оперативни промени, произтичащи от Европейския генерален план за УВД.
2. Настоящият регламент се прилага по отношение на Европейската мрежа за управление на въздушното движение (ЕМУВД) и системите за аеронавигационно обслужване, определени в приложение I към Регламент (ЕО) № 552/2004. Той се прилага по отношение на заинтересованите страни, определени в приложението към настоящия регламент.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат определенията, посочени в член 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004 и в член 2 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013.
Освен това се прилагат следните определения:
1)
„съвместно вземане на решения за летищата“ (Airport - Collaborative Decision Making - A-CDM) означава процес, при който решенията, свързани с управлението на потоците въздушно движение и на капацитета (наричано по-нататък „УПВДК“) на летищата, се вземат въз основа на взаимодействие между оперативните заинтересовани страни и други участници в УПВДК, и който има за цел намаляване на закъсненията, подобряване на предвидимостта на събитията и оптимизиране на използването на ресурсите;
2)
„оперативен летищен план“ (Airport Operations Plan - AOP) означава единен, общ и съвместно договорен, текущо актуализиран план, който е на разположение на всички заинтересовани страни, свързани с летището, и който има за цел да осигури обща осведоменост за ситуацията и да формира основата, на която заинтересованите страни могат да вземат решения, свързани с оптимизирането на процеса;
3)
„план за управление на мрежата“ (Network Operations Plan - NOP) означава плана, включително неговите помощни инструменти, разработен от управителния орган на мрежата съгласувано с оперативните заинтересовани страни за организиране на оперативните му дейности в краткосрочен и средносрочен план в съответствие с ръководните принципи на стратегическия план за мрежата. Частта от плана за управление на мрежата, която конкретно е свързана с проектирането на европейската трасова мрежа, включва плана за подобряване на европейската трасова мрежа;
4)
„експлоатация на функция за УВД“ означава, че въпросната функция за УВД е въведена в експлоатация и че се използва пълноценно в ежедневните операции;
5)
„целева дата за внедряването“ означава датата, до която трябва да приключи внедряването на въпросната функция за УВД и да започне нейното пълноценно оперативно използване.
Член 3
Функции за УВД и тяхното внедряване
1. Пилотният съвместен проект включва следните функции за УВД:
а)
разширено управление на долитанията и базирана на летателните характеристики навигация в зоните за маневриране на терминали с висока плътност на въздушното движение;
б)
интегриране и пропускателна способност на летищата;
в)
гъвкаво управление на въздушното пространство и свободни въздушни трасета;
г)
съвместно управление на мрежата;
д)
първоначално управление на информацията за цялата система;
е)
първоначален обмен на информация за траекторията.
Тези функции за УВД са описани в приложението.
2. Определените в приложението оперативни заинтересовани страни и управителният орган на мрежата внедряват функциите за УВД, посочени в параграф 1, и изпълняват свързаните с това експлоатационни процедури, които позволяват непрекъснатото им действие в съответствие с приложението и Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013 на Комисията. Военните оперативни заинтересовани страни прилагат тези функции за УВД само в степента, която е необходима за съответствие с част А, точка 4 от приложение II към Регламент (ЕО) № 552/2004.
Член 4
Референтни и помощни материали
Комисията публикува на своя уебсайт следните референтни и помощни материали за внедряването на функциите за УВД, посочени в член 3, параграф 1:
а)
примерен списък на помощните материали за фазата на стандартизиране и промишлено производство, които трябва да бъдат предоставени от съвместното предприятие SESAR, включително целеви дати за предоставянето им;
б)
примерна пътна карта относно нуждите от стандартизиране и регулиране, включително препратки към правила за прилагане и спецификации на Общността, разработени в съответствие с членове 3 и 4 от Регламент (ЕО) № 552/2004, и свързани с тях целеви дати за предоставяне;
в)
глобалния анализ на разходите и ползите, въз основа на който заинтересованите страни разглеждат пилотния съвместен проект с оглед на одобряването му.
Член 5
Наблюдение
Наблюдението от Комисията, предвидено в член 6 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013, се извършва по-специално чрез следните инструменти за планиране и докладване:
а)
механизмите за планиране и докладване на Европейския генерален план за УВД;
б)
стратегическия план за мрежата и плана за управление на мрежата;
в)
плановете за ефективност - по-специално чрез информацията, посочена в член 11, параграф 3, буква в) и параграф 5 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 390/2013 на Комисията (6), както и точка 2 от приложение II към същия регламент;
г)
отчетните таблици за разходите за аеронавигационно обслужване - по-специално информацията, посочена в ред 3.8 от таблица 1 и точка 2, буква м) от приложение II, както и редове 2.1-2.4 от таблица 3 от приложение VII към Регламент за изпълнение (ЕС) № 391/2013 на Комисията (7);
д)
наблюдението на изпълнението на проектите, посочени в член 10 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013, от управителния орган за разгръщането;
е)
механизмите за докладване относно планирането и изпълнението на функционалните блокове въздушно пространство;
ж)
механизмите за докладване относно планирането и изпълнението във връзка със стандартизацията.
Член 6
Преглед
Комисията прави преглед на настоящия регламент с оглед на: информацията и съветите, получени от управителния орган за разгръщането, в съответствие с член 9, параграф 2, буква д) и след координиране и консултиране съгласно член 9 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013; информацията, получена в резултат на наблюдението, посочено в член 5; и развитието на технологиите в областта на УВД, като представя резултатите от прегледа на Комитета за единно небе.
При прегледа се разглеждат по-специално следните аспекти:
а)
напредъкът по внедряването на функциите за УВД, посочени в член 3, параграф 1;
б)
използването на съществуващите стимули за изпълнението на пилотния съвместен проект и възможностите за нови стимули;
в)
приносът на пилотния съвместен проект за постигането на целите за ефективност и осъществяването на гъвкаво използване на въздушното пространство;
г)
действителните разходи и ползи, произтичащи от внедряването на функциите за УВД, посочени в член 3, параграф 1, включително установяването на всякакви местни или регионални отрицателни въздействия за всяка специфична категория оперативни заинтересовани страни;
д)
необходимостта от адаптиране на пилотния съвместен проект, по-специално на неговия персонален и географски обхват и целевите дати за внедряването, определени в приложението;
е)
напредъкът в разработването на референтни и помощни материали, посочени в член 4.
Комисията започва първия преглед най-късно 18 месеца след одобряването на програмата за разгръщане.
Член 7
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящия регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 27 юни 2014 година.
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 716/2014,
annettu 27 päivänä kesäkuuta 2014,
eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelmaa tukevan yhteisen kokeiluhankkeen aloittamisesta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisesta yhtenäisessä eurooppalaisessa ilmatilassa 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 550/2004 (1) ja erityisesti sen 15 a artiklan 3 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan tutkimus- ja kehittämishanke (SESAR) on yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan teknologiapilari, ja sen tavoitteena on uudenaikaistaa Euroopan ilmaliikenteen hallintajärjestelmä, jäljempänä ’ATM’. Hankkeella pyritään luomaan unioniin vuoteen 2030 mennessä erittäin tehokas ilmaliikenteen hallintainfrastruktuuri, joka mahdollistaa lentoliikenteen turvallisen ja ympäristöystävällisen toiminnan ja kehittämisen.
(2)
Yhteisten hankkeiden sisältöön, järjestämiseen, hyväksyntään, täytäntöönpanoon ja valvontaan liittyvät vaatimukset on esitetty komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 409/2013 (2). Siinä säädetään, että yhteiset hankkeet on toteutettava käyttöönotto-ohjelman pohjalta käyttöönoton hallinnointielimen koordinoimien täytäntöönpanohankkeiden kautta.
(3)
Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 409/2013 mukaan yhteisen hankkeen tavoitteena on ottaa käyttöön oikea-aikaisesti, yhteensovitetusti ja yhtäaikaisesti sellaisia ATM-toimintokokonaisuuksia, jotka ovat valmiita toteutettaviksi ja jotka vaikuttavat siihen, että ATM-yleissuunnitelmassa määritetyt olennaiset toiminnalliset muutokset toteutuvat. Yhteiseen hankkeeseen on määrä sisällyttää vain sellaisia ATM-toimintokokonaisuuksia, jotka edellyttävät yhtäaikaista käyttöönottoa ja vaikuttavat suuresti unioninlaajuisiin suorituskykytavoitteisiin.
(4)
Komission pyynnöstä SESAR-yhteisyritys laati alustavan luonnoksen ensimmäisestä yhteisestä hankkeesta, jota kutsutaan yhteiseksi kokeiluhankkeeksi.
(5)
Komissio analysoi ja arvioi alustavan luonnoksen Euroopan lentoturvallisuusviraston, Euroopan puolustusviraston, verkon hallinnoijan, suorituskyvyn tarkastuselimen, Eurocontrolin, eurooppalaisten standardointielinten ja Euroopan siviili-ilmailulaitejärjestön (Eurocae) avulla.
(6)
Lisäksi komissio toteutti riippumattoman maailmanlaajuisen kustannus-hyötyanalyysin sekä asiaankuuluvat kuulemiset jäsenvaltioiden ja oleellisten sidosryhmien kanssa.
(7)
Tämän perusteella komissio laati ehdotuksen yhteiseksi kokeiluhankkeeksi. Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 409/2013 mukaisesti SESARin siviili-ilmatilan käyttäjien ryhmä hyväksyi ehdotuksen 30 päivänä huhtikuuta 2014, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat hyväksyivät sen 30 päivänä huhtikuuta 2014, lentoaseman pitäjät hyväksyivät sen 29 päivänä huhtikuuta 2014, verkon hallinnoija hyväksyi sen 25 päivänä huhtikuuta 2014 ja Euroopan kansalliset sääpalvelut hyväksyivät sen 30 päivänä huhtikuuta 2014.
(8)
Yhteisessä kokeiluhankkeessa määritetään kuusi ATM-toimintokokonaisuutta, jotka ovat laajennettu saapuvan liikenteen hallinta ja suorituskykyyn perustuva suunnistaminen vilkkailla lähestymisalueilla; lentoasemien integrointi ja tehokkuus; ilmatilan joustava hallinta ja vapaa reitti; verkon yhteishallinta; alustava ilmaliikennejärjestelmän kattava tiedonhallinta sekä alustava lentoratatietojen yhteiskäyttö. Näiden kuuden ATM-toimintokokonaisuuden käyttöönotosta olisi tehtävä pakollista.
(9)
Laajennettu saapuvan liikenteen hallinta ja suorituskykyyn perustuva suunnistaminen vilkkailla lähestymisalueilla -toimintokokonaisuuden odotetaan parantavan saapuvan liikenteen lentoratojen tarkkuutta ja helpottavan liikenteen porrastusta nykyistä aiemmassa vaiheessa, minkä ansiosta on mahdollista vähentää polttoaineenkulutusta ja ympäristövaikutuksia laskeutumis-/saapumisvaiheissa. Tähän toimintokokonaisuuteen kuuluu osa vaiheen 1 olennaisista toiminnallisista muutoksista, jotka koskevat keskeistä ominaisuutta ”liikenteen synkronointi” Euroopan ATM-yleissuunnitelmassa määritetyn mukaisesti.
(10)
Lentoasemien integrointi ja tehokkuus -toimintokokonaisuuden odotetaan puolestaan parantavan kiitoratojen turvallisuutta ja tehokkuutta, mistä syntyy myös polttoaineenkulutukseen, viivästysten vähenemiseen sekä lentoasemien kapasiteettiin liittyviä hyötyjä. Tähän toimintokokonaisuuteen kuuluu osa vaiheen 1 olennaisista toiminnallisista muutoksista, jotka koskevat keskeistä ominaisuutta ”lentoasemien integrointi ja tehokkuus” ATM-yleissuunnitelmassa määritetyn mukaisesti.
(11)
Ilmatilan joustava hallinta ja vapaa reitti -toimintokokonaisuuden odotetaan edistävän ilmatilan tehokasta käyttöä, mistä syntyy niin ikään polttoaineenkulutukseen ja viivästysten vähenemiseen liittyviä hyötyjä. Tähän toimintokokonaisuuteen kuuluu osa vaiheen 1 olennaisista toiminnallisista muutoksista, jotka koskevat keskeistä ominaisuutta ”siirtyminen ilmatilaan perustuvista toiminnoista neliulotteiseen lentorataan perustuviin toimintoihin” ATM-yleissuunnitelmassa määritetyn mukaisesti.
(12)
Verkon yhteishallinta -toimintokokonaisuuden odotetaan parantavan kaikkien ilmaliikenteen hallinnan sidosryhmien käyttämien verkkotietojen laatua ja oikea-aikaisuutta, mistä syntyy merkittäviä hyötyjä myös lennonvarmistuspalveluihin, kun niiden tuottavuus lisääntyy ja viivästyksistä johtuvat kustannukset pienenevät. Tähän toimintokokonaisuuteen kuuluu osa vaiheen 1 olennaisista toiminnallisista muutoksista, jotka koskevat keskeistä ominaisuutta ”verkon yhteishallinta ja dynaaminen kapasiteetin tasapainottaminen” ATM-yleissuunnitelmassa määritetyn mukaisesti.
(13)
Alustava ilmaliikennejärjestelmän kattava tiedonhallinta -toimintokokonaisuus koostuu palveluista, joita toteutetaan ja käytetään internetprotokollapohjaisen verkon kautta ilmaliikennejärjestelmän kattavaan tiedonhallintaan (SWIMiin) perustuvien järjestelmien avulla, ja sen odotetaan tuovan merkittäviä hyötyjä lennonvarmistuspalvelujen tuottavuudelle. Tähän toimintokokonaisuuteen kuuluu osa vaiheen 1 olennaisista toiminnallisista muutoksista, jotka koskevat keskeistä ominaisuutta ”ilmaliikennejärjestelmän kattava tiedonhallinta (SWIM)” ATM-yleissuunnitelmassa määritetyn mukaisesti.
(14)
Alustava lentoratatietojen yhteiskäyttö -toimintakokonaisuuden, johon sisältyy lentotietojen käsittelytehokkuuden lisääminen, odotetaan parantavan ilma-alusten lentoratojen ennustettavuutta, mistä koituu hyötyä ilmatilan käyttäjille, verkon hallinnoijalle ja lennonvarmistuspalveluiden tarjoajille, mikä tarkoittaa, että taktisia interventioita tarvitaan vähemmän ja törmäysriskin pienentämisen edellytykset ovat paremmat. Tämän oletetaan vaikuttavan suotuisasti lennonvarmistuspalveluiden tuottavuuteen, polttoaineen säästämiseen ja viivästysten vaihteluun. Tähän toimintokokonaisuuteen kuuluu osa vaiheen 1 olennaisista toiminnallisista muutoksista, jotka koskevat keskeistä ominaisuutta ”siirtyminen ilmatilaan perustuvista toiminnoista neliulotteiseen lentorataan perustuviin toimintoihin” ATM-yleissuunnitelmassa määritetyn mukaisesti, ja se tukee välillisesti muita keskeisiä ominaisuuksia, joita käsitellään muissa ATM-toimintokokonaisuuksissa hyödyntämällä lentoratatietojen yhteiskäyttöä.
(15)
Jotta yhteistä kokeiluhanketta voidaan hyödyntää täysimääräisesti, tiettyjen kolmansissa maissa toimivien operatiivisten sidosryhmien oletetaan toteuttavan joitakin osia yhteisestä kokeiluhankkeesta. Niiden osallistumista valvoo käyttöönoton hallinnointielin täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 409/2013 mukaisesti. Kolmansien maiden operatiivisten sidosryhmien osallistuminen ei vaikuta lennonvarmistuspalveluihin ja ATM-toimintokokonaisuuksiin liittyvän toimivallan jakautumiseen.
(16)
Näiden operatiivisten sidosryhmien tukemiseksi ATM-toimintokokonaisuuksien käyttöönotossa komission olisi julkaistava ohjeellista viiteaineistoa, kuten standardointi- ja teollistamisvaihetta koskevaa tukimateriaalia, jonka toimittaa SESAR-yhteisyritys, sekä standardointi- ja sääntelytarpeita koskeva etenemissuunnitelma ja maailmanlaajuinen kustannus-hyötyanalyysi, jotka tukevat yhteistä kokeiluhanketta. Tukimateriaali on tarvittaessa kehitettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 552/2004 (3) edellytettyjen menettelyjen mukaisesti, ja kansallisten valvontaviranomaisten on osallistuttava kehittämiseen kyseisen asetuksen mukaisesti.
(17)
Yhteisen kokeiluhankkeen toteuttamista olisi valvottava mahdollisuuksien mukaan käyttämällä olemassa olevia valvontamekanismeja ja kuulemisrakenteita, jotka kattavat kaikki operatiiviset sidosryhmät.
(18)
Tämän asetuksen ja käyttöönoton hallinnointielimen tarkistamista varten olisi kehitettävä asianmukaiset mekanismit, jotta komissio voi muuttaa tätä asetusta tarvittaessa; käyttöönoton hallinnointielimen on koordinoitava toimia ja tehtävä yhteistyötä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 409/2013 9 artiklassa tarkoitettujen yksiköiden eli kansallisten valvontaviranomaisten, puolustusvoimien, SESAR-yhteisyrityksen, verkon hallinnoijan ja valmistusteollisuuden kanssa. Käyttöönoton hallinnointielimen on otettava kansallisiin ja yhteisiin puolustusvalmiuksiin kohdistuva vaikutus huomioon täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 409/2013 9 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisesti. Yhteisessä kokeiluhankkeessa toimien yhteensovittaminen sotilastoiminnan kanssa on edelleen ensisijaista jäsenvaltioiden yhtenäiseen eurooppalaiseen ilmatilaan liittyvistä sotilaallisista kysymyksistä antaman yhteisen julkilausuman (4) mukaisesti. Tämän julkilausuman mukaan jäsenvaltioiden olisi tehostettava erityisesti siviili- ja sotilasalan yhteistyötä, ja sikäli kuin ja siinä määrin kuin kaikki asianomaiset jäsenvaltiot pitävät sitä tarpeellisena, helpotettava asevoimiensa välistä yhteistyötä kaikissa ilmaliikenteen hallintaan liittyvissä asioissa.
(19)
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 (5) 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti tämän asetuksen soveltaminen ei vaikuta jäsenvaltioiden omaa ilmatilaa koskevaan suvereniteettiin eikä jäsenvaltioiden tarpeisiin, jotka liittyvät yleiseen järjestykseen, yleiseen turvallisuuteen ja puolustuskysymyksiin. Sotilasoperaatiot ja -koulutus eivät kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan.
(20)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat yhtenäisen ilmatilan komitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Kohde ja soveltamisala
1. Tällä asetuksella perustetaan ensimmäinen yhteinen hanke, josta käytetään jäljempänä nimitystä ’yhteinen kokeiluhanke’. Yhteisessä kokeiluhankkeessa määritetään ensimmäiset oikea-aikaisesti, yhteensovitetusti ja yhtäaikaisesti käyttöönotettavat ATM-toimintokokonaisuudet, joilla Euroopan ilmatilan hallinnan yleissuunnitelman mukaiset olennaiset toiminnalliset muutokset toteutetaan.
2. Tätä asetusta sovelletaan Euroopan ilmaliikenteen hallintaverkkoon (EATMN) ja lennonvarmistuspalvelujärjestelmiin, jotka on yksilöity asetuksen (EY) N:o 552/2004 liitteessä I. Asetusta sovelletaan tämän asetuksen liitteessä yksilöityihin sidosryhmiin.
2 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa sovelletaan asetuksen (EY) N:o 549/2004 2 artiklassa ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 409/2013 2 artiklassa vahvistettuja määritelmiä.
Lisäksi tässä asetuksessa tarkoitetaan
1)
’lentoaseman vuorovaikutteisella päätöksenteolla (A-CDM)’ prosessia, jossa ilmaliikennevirtojen säätelyyn ja kapasiteetin hallintaan, jäljempänä ’ATFCM’, liittyviä päätöksiä tehdään lentoasemilla operatiivisten sidosryhmien ja muiden ATFCM:ään osallistuvien toimijoiden välisenä yhteistyönä, ja prosessin tavoitteena on vähentää viivästyksiä, lisätä tapahtumien ennustettavuutta ja optimoida resurssien käyttöä;
2)
’lentoaseman operaatiosuunnitelmalla’ yhtenäistä, yhteistä ja yhteisesti hyväksyttyä päivitettävää suunnitelmaa, joka on kaikkien niiden lentoaseman sidosryhmien saatavilla, joiden tehtävänä on tuottaa yleistä tilannetietoisuutta ja luoda perusta, jonka pohjalta sidosryhmät voivat tehdä prosessin optimointiin liittyviä päätöksiä;
3)
’verkon operaatiosuunnitelmalla’ verkon hallinnoijan yhteistoiminnassa operatiivisten sidosryhmien kanssa laatimaa suunnitelmaa, sitä tukevat työkalut mukaan luettuina, sen operatiivisten toimien organisoimiseksi lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä verkon strategiasuunnitelman yleisten suuntaviivojen mukaisesti. Euroopan reittiverkon suunnittelua koskevaan verkon operaatiosuunnitelman osaan sisältyy Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelma;
4)
’ATM-toimintokokonaisuuden käytöllä’ sitä, että kyseinen ATM-toimintokokonaisuus otetaan käyttöön ja että sitä käytetään päivittäisissä toimissa sen täydessä laajuudessa;
5)
’käyttöönoton tavoitemääräajalla’ päivää, johon mennessä kyseinen ATM-toimintokokonaisuus on otettava käyttöön ja sen on oltava operatiivisesti käytössä täydessä laajuudessaan.
3 artikla
ATM-toimintokokonaisuudet ja niiden käyttöönotto
1. Yhteisen kokeiluhankkeen on sisällettävä seuraavat ATM-toimintokokonaisuudet:
a)
laajennettu saapuvan liikenteen hallinta ja suorituskykyyn perustuva suunnistaminen vilkkailla lähestymisalueilla;
b)
lentoasemien integrointi ja tehokkuus;
c)
ilmatilan joustava hallinta ja vapaa reitti;
d)
verkon yhteishallinta;
e)
alustava ilmaliikennejärjestelmän kattava tiedonhallinta;
f)
alustava lentoratatietojen yhteiskäyttö.
Nämä ATM-toimintokokonaisuudet on kuvattu liitteessä.
2. Liitteessä määritettyjen operatiivisten sidosryhmien ja verkon hallinnoijan on otettava kohdassa 1 tarkoitetut ATM-toimintokokonaisuudet käyttöön ja toteutettava niihin liittyvät operatiiviset menettelyt, joilla varmistetaan toimintokokonaisuuksien sujuva toiminta liitteen ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 409/2013 mukaisesti. Asevoimien operatiivisten sidosryhmien on otettava nämä ATM-toimintokokonaisuudet käyttöön vain siinä määrin kuin se on tarpeen asetuksen (EY) N:o 552/2004 liitteessä II olevan A osan 4 kohdan noudattamiseksi.
4 artikla
Viite- ja tukiaineisto
Komissio julkaisee verkkosivustollaan seuraavat viite- ja tukiaineistot, jotka koskevat 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen ATM-toimintokokonaisuuksien käyttöönottoa:
a)
ohjeellinen luettelo standardointi- ja teollistamisvaiheen tukimateriaaleista, jotka toimittaa SESAR-yhteisyritys, mukaan luettuina toimituksen tavoitemääräajat;
b)
ohjeellinen etenemissuunnitelma standardointi- ja sääntelytarpeista, mukaan luettuina täytäntöönpanosääntöjä ja asetuksen (EY) N:o 552/2004 3 artiklan ja 4 artiklan mukaan laadittuja yhteisön määrityksiä koskevat viitteet sekä niihin liittyvät toimituksen tavoitemääräajat;
c)
maailmanlaajuinen kustannus-hyötyanalyysi, johon yhteisen kokeiluhankkeen sidosryhmien hyväksyntä perustuu.
5 artikla
Seuranta
Komission toteuttama valvonta, josta säädetään täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 409/2013 6 artiklassa, on toteutettava käyttämällä etenkin seuraavia suunnittelu- ja raportointivälineitä:
a)
ATM-yleissuunnitelman suunnittelun ja täytäntöönpanon raportointimekanismit;
b)
verkon strategiasuunnitelma ja verkon operaatiosuunnitelma;
c)
suorituskykysuunnitelmat, etenkin komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 390/2013 (6) 11 artiklan 3 kohdan c alakohdassa, 11 artiklan 5 kohdassa ja liitteessä II olevassa 2 kohdassa määritettyjen tietojen perusteella;
d)
lennonvarmistuskustannusten raportointitaulukot, etenkin komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 391/2013 (7) liitteessä II olevan taulukon 1 rivillä 3.8 ja 2 kohdan m alakohdassa sekä liitteessä VII olevan taulukon 3 riveillä 2.1-2.4 määritetyt tiedot;
e)
täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 409/2013 10 artiklassa tarkoitettujen täytäntöönpanohankkeiden valvonta, josta vastaa käyttöönoton hallinnointielin;
f)
toiminnallisten ilmatilan lohkojen suunnittelua ja täytäntöönpanoa koskevat raportointimekanismit;
g)
standardoinnin suunnittelua ja täytäntöönpanoa koskevat raportointimekanismit.
6 artikla
Uudelleentarkastelu
Komissio tarkastelee tätä asetusta uudelleen niiden tietojen ja ohjeiden perusteella, jotka se on saanut käyttöönoton hallinnointielimeltä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 409/2013 9 artiklan 2 kohdan e alakohdan mukaisesti ja toteutettuaan saman asetuksen 9 artiklassa edellytetyt koordinointi- ja kuulemistoimet, sekä 5 artiklassa tarkoitetusta valvonnasta saatujen tietojen ja ilmaliikenteen hallinnassa tapahtuneen teknisen kehityksen perusteella, ja esittää uudelleentarkastelun tulokset yhtenäisen ilmatilan komitealle.
Uudelleentarkastelussa on käsiteltävä etenkin seuraavia näkökohtia:
a)
3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen ATM-toimintokokonaisuuksien käyttöönoton edistyminen;
b)
yhteisen kokeiluhankkeen toteuttamiseen liittyvien nykyisten kannustimien käyttö ja uudet mahdolliset kannustimet;
c)
yhteisen kokeiluhankkeen vaikutus suorituskykytavoitteiden saavuttamiseen sekä ilmatilan joustavan käytön toteutumiseen;
d)
3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen ATM-toimintokokonaisuuksien käyttöönotosta koituvat todelliset kustannukset ja hyödyt, mukaan luettuina kaikki mahdolliset paikalliset tai alueelliset vaikutukset, jotka kohdistuvat johonkin operatiivisten sidosryhmien luokkaan;
e)
tarve mukauttaa yhteistä kokeiluhanketta, varsinkin sen henkilökohtaista ja maantieteellistä laajuutta ja käyttöönoton tavoitemääräaikoja, jotka on määritetty liitteessä;
f)
4 artiklassa tarkoitetun viite- ja tukiaineiston kehittämisen edistyminen.
Komissio aloittaa ensimmäisen uudelleentarkastelun viimeistään 18 kuukauden kuluttua käyttöönotto-ohjelman hyväksymisestä.
7 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 27 päivänä kesäkuuta 2014.