РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 390/2013 НА КОМИСИЯТА
от 3 май 2013 година
за определяне на схема за ефективност на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 549/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. за определяне на рамката за създаването на Единно европейско небе („Рамков регламент“) (1), изменен с Регламент (ЕО) № 1070/2009 на Европейския парламент и на Съвета (2), и по-специално член 11 от него,
като има предвид, че:
(1)
В Регламент (ЕО) № 549/2004 се предвижда въвеждането на схема за ефективност на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции. Комисията следва да приеме правила за прилагане, за да определи подробно функционирането на схемата за ефективност.
(2)
Схемата за ефективност следва да допринася за устойчивото развитие на системата за въздушен транспорт чрез подобряване на цялостната ефективност на аеронавигационното обслужване в ключовите области за ефективността - безопасност, околна среда, капацитет и ефективност на разходите, в съответствие с рамката за ефективност на Европейския генерален план за управление на въздушното движение (УВД), като същевременно надлежно се отчитат първостепенните цели, свързани с безопасността.
(3)
В Регламент (ЕО) № 550/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. за осигуряването на аеронавигационно обслужване в единното европейско небе („Регламент за осигуряване на обслужване“) (3), изменен с Регламент (ЕО) № 1070/2009, се предвижда създаването на схема за таксуване и съвместни проекти за изпълнението на Европейския генерален план за УВД. И двете мерки - схемата за таксуване и съвместните проекти, са от съществено значение за успешното прилагане на схемата за ефективност.
(4)
Съгласно член 11, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 549/2004 настоящият регламент следва да се прилага към мрежовите функции за управлението на въздушното движение, посочени в член 6 от Регламент (ЕО) № 551/2004 на Европейския парламент и на Съвета относно организацията и използването на въздушното пространство в единното европейско небе („Регламент за въздушното пространство“) (4), изменен с Регламент (ЕО) № 1070/2009.
(5)
Комисията може да бъде подпомагана в прилагането на схемата за ефективност от орган за преглед на ефективността. Този орган следва да е в състояние да дава независими съвети на Комисията във всички области, които влияят върху ефективността на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции.
(6)
С оглед на факта, че от националните надзорни органи се очаква да играят ключова роля в прилагането на схемата за ефективност, държавите членки следва да гарантират, че те са в състояние да изпълняват ефективно своите отговорности.
(7)
С оглед да се гарантират дългосрочни подобрения за постигането на обществените цели на високо равнище, както е отразено в Европейския генерален план за УВД, при прилагането на схемата за ефективност следва да се гледа в перспектива, превишаваща един референтен период.
(8)
Чрез подхода „от врата до врата“ схемата за ефективност следва да обхваща цялото аеронавигационно обслужване, включително по маршрута, т.е. при прелитане, и в терминалите, т.е. в зоните и районите на летищата, с оглед да се подобри цялостната ефективност на мрежата.
(9)
Схемата за ефективност следва да предоставя показатели и задължителни цели за всички ключови области за ефективността, като изискваните равнища на безопасност напълно се постигат и поддържат.
(10)
При приемането на валидни за целия Европейски съюз цели за ефективност за определен референтен период, Комисията следва надлежно да вземе предвид равнището на ефективност, постигнато през предходния(те) референтен(и) период(и).
(11)
Предвид силните връзки между различните ключови области за ефективността, при подготовката и наблюдението на схемата за ефективност следва надлежно да се отчитат взаимните зависимости между целите за ефективност, като се имат предвид първостепенните цели, свързани с безопасността.
(12)
Плановете за ефективност следва да бъдат установени на равнище функционални блокове въздушно пространство, като по съображения за прозрачност показват приноса на всеки доставчик на аеронавигационно обслужване в рамките на даден функционален блок въздушно пространство за постигането на целите, които са обект на мониторинг на най-подходящото равнище.
(13)
В плановете за ефективност следва да се описват мерките, като например схеми за стимулиране, насочени към подобряване на ефективността на участниците на всички равнища. Поради своя приоритетен характер безопасността не следва да е зависима от стимули.
(14)
С цел да се вземат предвид становищата на заинтересованите страни, следва да се проведат ефективни консултации на национално равнище, на равнище функционален блок въздушно пространство и на равнище Европейски съюз.
(15)
При обстоятелства, които не са могли да бъдат предвидени в момента на приемането на плановете за ефективност и които са едновременно непреодолими и извън контрола на държавите членки и на субектите, за които се отнасят целите за ефективност, установяването на подходящи механизми за предупреждение следва да позволи изпълнението на подходящи действия, насочени към запазване на изискванията за безопасност, както и на непрекъснатостта на обслужване, като това може да включва преразглеждането на валидни за целия Европейски съюз или местни цели за ефективност.
(16)
Гражданско-военното сътрудничество и координация са от изключително значение за постигане на целите на схемата за ефективност, като се отчита надлежно ефективността на военните мисии.
(17)
Схемата за ефективност не трябва да засяга разпоредбите на Регламент (ЕО) № 549/2004, насочени към защита на основни интереси от политиката за сигурност и защита.
(18)
Следва да бъдат подбрани специфични и измерими ключови показатели за ефективност, въз основа на които да може да се определи отговорността за постигането на целите за ефективност. Свързаните цели следва да бъдат постижими, реалистични и срочни и да са насочени към ефективно управление на устойчивата ефективност на аеронавигационното обслужване.
(19)
Изпълнението на задължителните цели за ефективност, подкрепено от финансови стимули, налага съответно обвързване с Регламент за изпълнение (ЕС) № 391/2013 на Комисията от 3 май 2013 г. за установяване на обща схема за таксуване на аеронавигационното (5).
(20)
Ключовите показатели и цели за ефективност, трябва да бъдат установени и приложени в съответствие с целите, свързани с безопасността, и стандартите, определени в Регламент (ЕО) № 216/2008 на Европейския парламент и на Съвета (6), и правилата за прилагането му заедно с мерките, предприети от Съюза за постигане и поддържане на тези цели.
(21)
Комисията следва да направи оценка на плановете и целите за ефективност и да установи тяхната съгласуваност с общите цели на ЕС и адекватният им принос към тях и за цялостната ефективност на европейската мрежа за УВД. Ако тази съгласуваност и адекватният им принос не могат да бъдат установени, Комисията следва да поиска преработване на плана(овете) и целта(ите) за ефективност и/или предприемането на корективни мерки.
(22)
По време на референтните периоди следва да се въведе ефективен процес за наблюдение на ефективността, включително събиране и разпространение на данни, за да се гарантира, че развитието на ефективността позволява постигането на целите и въвеждането на корективни мерки при необходимост.
(23)
Когато въз основа на резултатите от наблюдението Комисията разполага със съществени доказателства, че първоначалните данни, предположения и обосновки, които са в основата на определянето на първоначалните цели, не са повече валидни, Комисията може да реши да преразгледа валидните за целия Европейски съюз цели за ефективност или може да разреши, по искане на една държава членка, преразглеждането на местни цели.
(24)
За изпълнението на мрежовите функции следва да са определени цели за ефективност. Поради това настоящият регламент следва да се прилага към управителния орган на мрежата, установен в съответствие с член 3 от Регламент (ЕС) № 677/2011 на Комисията от 7 юли 2011 г. за определяне на подробни правила за прилагане на мрежовите функции за управление на въздушното движение (УВД) и за изменение на Регламент (ЕС) № 691/2010 (7). Поради това Регламент (ЕС) № 677/2011 на Комисията следва да бъде съответно изменен.
(25)
Регламент (ЕС) № 691/2010 на Комисията от 29 юли 2010 г. за определяне на схема за ефективност на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции и за изменение на Регламент (ЕО) № 2096/2005 за определяне на общи изисквания при доставянето на аеронавигационни услуги (8), член 26 от Регламент (ЕС) № 677/2011 и Регламент за изпълнение (ЕС) № 1216/2011 от 24 ноември 2011 г. за изменение на Регламент (ЕС) № 691/2010 на Комисията за определяне на схема за ефективност на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции (9) следва да се отменят, считано от 1 януари 2015 г.
(26)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета за единно небе,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет и обхват
1. Настоящият регламент определя мерките за подобряване на цялостната ефективност на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции за общото въздушно движение в европейския (EUR) и в африканския (AFI) регион на Международната организация за гражданско въздухоплаване (ИКАО), където държавите членки са отговорни за осигуряването на аеронавигационно обслужване с оглед на изпълнение на изискванията на всички ползватели на въздушното пространство.
2. При определянето на цели и наблюдението на ефективността настоящият регламент се прилага към аеронавигационното обслужване, предоставяно от:
а)
доставчиците на обслужване на въздушното движение, определени в съответствие с член 8 от Регламент (ЕО) № 550/2004;
б)
доставчиците на метеорологично обслужване, ако са определени в съответствие с член 9, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 550/2004;
в)
управителния орган на мрежата, определен в съответствие с член 3 от Регламент (ЕС) № 677/2011.
Той се прилага също така при определянето на цели и наблюдението на ефективността на разходите по отношение на органите или субектите, направените от които допустими разходи подлежат на възстановяване посредством такси за ползвателите, както е посочено в член 15, параграф 2, буква б) от Регламент (ЕО) № 550/2004 и в член 6, параграф 2 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 391/2013.
3. Без да се засягат разпоредбите на параграф 4, държавите членки могат да решат да не прилагат настоящия регламент към терминалното аеронавигационно обслужване, предоставяно на някои или на всички техни летища с по-малко от 70 000 движения на търговски въздушен транспорт за година по правилата за полети по прибори. Те информират Комисията за това.
4. Когато нито едно от летищата в дадена държава членка не достига прага от 70 000 движения на търговски въздушен транспорт за година по правилата за полети по прибори, настоящият регламент се прилага поне към летището с най-много движения на търговски въздушен транспорт по правилата за полети по прибори.
5. Задаването на цели за ефективност на разходите се прилага по отношение на установените разходи, определени в член 15, параграф 2, букви а) и б) от Регламент (ЕО) № 550/2004.
6. Държавите членки могат също така да прилагат настоящия регламент:
а)
за въздушното пространство под тяхна отговорност в други региони на ИКАО, при условие че информират за това Комисията и другите държави членки и без да се засягат правата и задълженията на държавите членки по силата на Чикагската конвенция за международно гражданско въздухоплаване от 1944 г. („Чикагската конвенция“);
б)
към доставчици на аеронавигационно обслужване, които са получили разрешение да предоставят аеронавигационно обслужване без сертифициране, в съответствие с член 7, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 550/2004.
7. Независимо от разпоредбите за защита на информацията, съдържащи се в Директива 2003/42/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (10) и в регламентите за нейното изпълнение - Регламент (ЕО) № 1321/2007 на Комисията (11) и Регламент (ЕО) № 1330/2007 на Комисията (12), изискванията, свързани с предоставянето на данните, определени в глава V, се прилагат по отношение на националните органи, доставчиците на аеронавигационно обслужване, операторите на летища, координаторите на летища и въздушните превозвачи.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент:
1)
„оператор на летище“ означава управляващият орган на дадено летище, който във връзка с други дейности или по друг начин има за задача, съгласно националните закони и разпоредби, да администрира и управлява летищните съоръжения и да координира и контролира дейностите на различните оператори, които се намират на летището или в съответната летищна система;
2)
„данни“ означава качествена, количествена и друга приложима информация, свързана с ефективността на аеронавигационното обслужване, която е събирана и систематично обработвана от Комисията или от нейно име за целите на прилагането на схемата за ефективност;
3)
„показатели за ефективност“ означава показателите, които се използват за целите на наблюдението на ефективността, сравнителния анализ и преразглеждането;
4)
„ключови показатели за ефективност“ означава показателите за ефективност, използвани при определянето на цели за ефективност;
5)
„движения на търговски въздушен транспорт по правилата за полети по прибори“ означава сумата от излитания и кацания, изпълнявани по правилата за полети по прибори, изчислена като средногодишна стойност за трите календарни години, предхождащи представянето на плановете за ефективност;
6)
„задължителна цел“ означава цел за ефективност, която е приета от държавите членки като част от план за ефективност и е зависима от схема за стимулиране и/или планове за корективни действия;
7)
„въздушен превозвач“ означава предприятие за въздушен превоз, което притежава валиден лиценз за работа, издаден от държава членка в съответствие с правото на Европейския съюз;
8)
„установени разходи“ означава разходите, определени в член 15, параграф 2, букви а) и б) от Регламент (ЕО) № 550/2004;
9)
„национален орган“ означава регулаторният и/или надзорният орган на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство, чиито разходи са допустими за възстановяване от ползватели на въздушното пространство, когато те са направени във връзка с предоставянето на аеронавигационно обслужване в приложение на член 6, параграф 2 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 391/2013;
10)
„култура на справедливостта“ означава култура, в която операторите или друг персонал, действащ на предната линия, не се наказват за действия, пропуски или взети от тях решения, които съответстват на техния опит и обучение, но не се проявява търпимост към грубата небрежност, съзнателните нарушения и разрушителните действия;
11)
„координатор на летище“ означава физическо или юридическо лице, определено от държава членка да извършва координационни задачи на координираните летища, посочени в член 4 от Регламент (ЕИО) № 95/93 на Съвета от 18 януари 1993 г. относно общите правила за разпределяне на слотовете на летищата в Общността (13);
12)
„наблюдение на ефективността“ означава непрекъснатият процес на събиране и анализиране на данни с оглед измерване на действителния резултат на дадена система спрямо съответните (ключови) цели и планове за ефективност, като се използват (ключовите) показатели за ефективност, посочени в член 9 и приложение I;
13)
„референтен период“ означава периодът на валидност и прилагане на общи за целия Европейски съюз цели за ефективност и на плановете за ефективност, както е посочено в член 11, параграф 3, буква г) от Регламент (ЕО) № 549/2004;
14)
„навлизане в писта“ означава всяко събитие на летище, свързано с неправилното присъствие на въздухоплавателно средство, превозно средство или лице върху защитената зона на повърхността, определена за излитане и кацане на въздухоплавателни средства;
15)
„единица за обслужване на въздушното движение“ (единица за ОВД) означава гражданска или военна единица, отговорна за предоставянето на обслужване на въздушното движение;
16)
„КНО, МЕТ и АИО обслужване“ означава комуникационно, навигационно и обзорно обслужване, метеорологично обслужване за въздухоплаването и аеронавигационно информационно обслужване;
17)
„изключително събитие“ означава обстоятелства, при които капацитетът за УВД е необичайно намален, така че равнището на закъснения в управлението на потоците въздушно движение (УПВД) е необичайно високо, в резултат на: планирано ограничение, причинено от оперативна или техническа промяна, силно неблагоприятни метеорологични обстоятелства, невъзможността да се използват големи части от въздушното пространство по естествени или по политически причини, или стачни действия и задействането на Европейското звено за координация при кризисни ситуации във въздухоплаването (EACCC) от управителния орган на мрежата вследствие на една или повече от тези причини;
18)
„разходи за преструктуриране“ означава значителни еднократни разходи, направени от доставчиците на аеронавигационно обслужване в процес на преструктуриране чрез въвеждането на нови технологии и процедури и свързани с тях бизнес модели, за да се стимулира предлагането на интегрирано обслужване, когато съответната държава членка желае възстановяване на разходите в хода на един или повече референтни периоди. Те могат да включват разходите, направени за компенсиране на служители, затваряне на центрове за контрол на въздушното движение, прехвърляне на дейности на нови места и отписване на активи и/или придобиване на стратегически дялови участия в други доставчици на аеронавигационно обслужване.
Член 3
Орган за преглед на ефективността
1. Когато Комисията реши да назначи орган за преглед на ефективността, който да я подпомага в прилагането на схемата за ефективност, това назначение е за определен срок, който е в съответствие с референтните периоди. Комисията назначава председателя и членовете на органа за преглед на ефективността.
2. Органът за преглед на ефективността трябва да притежава необходимата квалификация и безпристрастност, за да извършва по независим начин задачите, възложени му от Комисията, по-специално в ключовите области за ефективността, в които това е приложимо.
3. Органът за преглед на ефективността подпомага Комисията при прилагането на схемата за ефективност, по-специално по отношение на:
а)
събирането, проучването, потвърждаването и разпространяването на данни във връзка с ефективността;
б)
определянето или адаптацията на ключовите области за ефективността в съответствие с тези, определени в рамката за ефективност на Генералния план за УВД, както е посочено в член 9, параграф 1, и на съответните ключови показатели за ефективност;
в)
определянето на подходящи ключови показатели за ефективност, обхващащи във всички ключови области ефективността на мрежовите функции и на аеронавигационното обслужване както по маршрута, така и в терминалите;
г)
определянето и преразглеждането на целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз;
д)
определянето на алармения(те) праг(ове), посочен(и) в член 10, параграф 4, за задействане на механизмите за предупреждение, предвидени в член 19;
е)
оценката на съгласуваността на приетите планове за ефективност, включително целите за ефективност, с целите, валидни за целия Европейски съюз;
ж)
оценката при необходимост на съгласуваността на алармените прагове, приети в приложение на член 19, параграф 3, с валидните за целия Европейски съюз алармени прагове, посочени в член 10, параграф 4;
з)
оценката при необходимост на преразгледаните цели за ефективност или на корективните мерки, предприети от засегнатите държави членки;
и)
наблюдението, сравнителния анализ и прегледа на ефективността на аеронавигационно обслужване, включително инвестиционните и капиталови разходи, на местно и на съюзно равнище;
й)
наблюдението, сравнителния анализ и прегледа на ефективността на мрежовите функции;
к)
наблюдението на цялостната ефективност на европейската мрежа за УВД, включително подготовката на годишни доклади до Комитета за единно небе;
л)
оценката на напредъка по целите за ефективност в края на всеки референтен период с оглед на подготовката на следващия период;
м)
оценката на плана за ефективност на управителния орган на мрежата, включително неговата съгласуваност с целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз;
н)
поддръжката и помощта при координирането на график за консултации със заинтересованите страни относно плановете за ефективност и задълженията за консултации, посочени в член 9, параграф 1 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 391/2013.
4. По искане на Комисията органът за преглед на ефективността предоставя ad hoc информация или доклади по въпроси, свързани с ефективността.
5. Органът за преглед на ефективността може да докладва и да препоръчва на Комисията мерки за подобряването на схемата.
6. По отношение на взаимоотношенията с националните надзорни органи:
а)
за целите на наблюдението на цялостната ефективност на европейската мрежа за УВД органът за преглед на ефективността получава от националните надзорни органи необходимата информация във връзка с плановете за ефективност;
б)
органът за преглед на ефективността подпомага националните надзорни органи по тяхно искане, като предоставя независимо становище по въпроси на ефективността - например фактически сравнения между доставчиците на аеронавигационно обслужване, работещи при сходни условия (сравнителен анализ), анализи на промените в ефективността през последните пет години или анализи на прогнозите;
в)
националните надзорни органи могат да поискат от органа за преглед на ефективността помощ за определянето на диапазони от ориентировъчни стойности във връзка със задаването на цели, като се отчитат целите, валидни за целия Европейски съюз. Тези стойности се предоставят на разположение на националните надзорни органи, доставчиците на аеронавигационно обслужване, операторите на летища и ползвателите на въздушното пространство.
7. С оглед да се гарантира съгласуваност с целите и стандартите, които се определят и прилагат в съответствие с Регламент (ЕО) № 216/2008, органът за преглед на ефективността си сътрудничи, когато е необходимо, с Европейската агенция за авиационна безопасност (ЕААБ) при изпълнението на задачите, посочени в параграф 3, когато те са свързани с безопасността.
8. За целите на наблюдението на цялостната ефективност на европейската мрежа за УВД органът за преглед на ефективността разработва работни споразумения с доставчиците на аеронавигационно обслужване, операторите на летища, координаторите на летища и въздушните превозвачи.
Член 4
Национални надзорни органи
1. Националните надзорни органи отговарят за изготвянето на плановете за ефективност, надзора върху ефективността и наблюдението на плановете и целите за ефективност. При изпълнението на тези задачи те действат безпристрастно, независимо и прозрачно.
2. Държавите членки гарантират, че националните надзорни органи разполагат с необходимите ресурси и възможности или имат достъп до тях във всички ключови области за ефективността, за да изпълняват задачите, предвидени в настоящия регламент, включително правомощия за извършване на проверки в изпълнение на задачите, посочени в член 20.
3. Когато дадена държава членка има повече от един национален надзорен орган, тя информира Комисията кой национален надзорен орган отговаря за националната координация във връзка с прилагането на настоящия регламент.
Член 5
Функционални блокове въздушно пространство
1. Държавите членки изготвят планове за ефективност на равнище функционален блок въздушно пространство.
2. За спазване на задължението си съгласно параграф 1 държавите членки:
а)
гарантират, че планът за ефективност е в съответствие с модела, определен в приложение II;
б)
уведомяват Комисията кой национален надзорен орган или организация отговаря за координацията в рамките на функционалния блок въздушно пространство и взаимоотношенията с Комисията при прилагането на плана за ефективност;
в)
вземат подходящи мерки, за да гарантират, че:
i)
при спазване на разпоредбите на буква д) и приложение I е определена отделна цел за всеки ключов показател за ефективност;
ii)
от съображения за прозрачност в плана за ефективност се посочва приносът на всеки доставчик на аеронавигационно обслужване в рамките на функционалния блок въздушно пространство, наблюдаван на най-подходящото равнище, за постигане на целите за ефективност, зададени за функционалния блок въздушно пространство;
iii)
мерките, посочени в член 11, параграф 3, буква г) от Регламент (ЕО) № 549/2004, се определят и прилагат през референтния период, ако не бъдат изпълнени целите. За тази цел се използват годишните стойности в плана за ефективност;
г)
носят отговорността за определяне и постигане на целите за ефективност, зададени на местно равнище, а именно на равнище функционален блок въздушно пространство, на национално равнище, на равнище зона за събиране на такси и на равнище летище;
д)
когато не е установена обща зона за събиране на такси по маршрута по смисъла на член 4 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 391/2013, и когато в резултат на това целите за ефективността на разходите по маршрута са зададени за повече от една зона за събиране на такси в рамките на функционалния блок въздушно пространство, консолидират тези цели до само една стойност на агрегирано равнище за аеронавигационното обслужване по маршрута и предоставят за информация една обща стойност, която е показателна за усилията за ефективност на разходите на равнище функционален блок въздушно пространство;
е)
доказват, когато дадена зона за събиране на такси е променена през референтния период, че въпреки тази промяна приетите за периода цели за ефективност могат да бъдат постигнати;
ж)
гарантират, че планът за ефективност отговаря на обхвата на настоящия регламент в съответствие с член 1, параграф 6 от настоящия регламент и член 7 от Регламент (ЕО) № 549/2004.
Член 6
Управителен орган на мрежата
Управителният орган на мрежата, установен съгласно член 6 от Регламент (ЕО) № 551/2004 и член 3 от Регламент (ЕС) № 677/2011 на Комисията, извършва следните задачи във връзка със схемата за ефективност:
а)
подпомага Комисията, като предоставя съответна информация за нуждите на изготвянето на цели за ефективността, валидни за целия Европейски съюз, преди референтните периоди и за наблюдение на постигането на целите за ефективността през референтния период. Управителният орган на мрежата по-специално насочва вниманието на Комисията към всеки съществен и устойчив спад на оперативната ефективност;
б)
в съответствие с член 21, параграф 5 предоставя на Комисията достъп до всички данни, посочени в приложение V;
в)
оказва помощ за функционалните блокове въздушно пространство и техните доставчици на аеронавигационно обслужване за постигане на целите им за ефективност през референтните периоди, като осигурява съгласуваност между плановете за ефективност, стратегическия план за мрежата и плана за управление на мрежата;
г)
изготвя план за ефективност на мрежата, в съответствие с член 5, параграф 1 и член 16, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 677/2011, който се представя на Комисията не по-късно от шест месеца преди началото на всеки референтен период и се приема от Комисията преди началото на всеки референтен период. Този план за ефективност е обществено достъпен и:
i)
съдържа цели за ефективност за всички ключови области за ефективността и за всички показатели в съответствие с целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, за целия референтен период, като се използват годишни стойности с цел наблюдение;
ii)
съдържа описание на действията, насочени към постигане на целите;
iii)
съдържа, ако е необходимо или по решение на Комисията, допълнителни ключови показатели за ефективност и цели.
Член 7
Координиране с Европейската агенция за авиационна безопасност (ЕААБ)
В приложение на член 13а от Регламент (ЕО) № 549/2004 и в съответствие с Регламент (ЕО) № 216/2008 държавите членки и Комисията се координират при необходимост с ЕААБ, за да се гарантира, че надлежно са взети предвид следните аспекти:
а)
аспектите на безопасността в схемата за ефективност, включително определянето, преразглеждането и изпълнението на ключови показатели за ефективност по отношение на безопасността и целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, както и представянето на предложения за подходящи действия и мерки след задействането на механизъм за предупреждение;
б)
съгласуваността на ключовите показатели и цели за ефективност по отношение на безопасността с изпълнението на Европейската програма за авиационна безопасност.
Член 8
Продължителност на референтните периоди
1. Първият референтен период за схемата за ефективност обхваща календарните години от 2012 до 2014 включително. Вторият референтен период, обхваща календарните години от 2015 до 2019 включително. Следващите референтни периоди ще са с продължителност по пет календарни години, освен ако не е указано друго чрез изменение на настоящия регламент.
2. Същият референтен период се прилага за целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, както и за плановете и целите за ефективност.
Член 9
Ключови области за ефективността и показатели за ефективност
1. При определянето на цели решенията за евентуално допълване и адаптация на други ключови области за ефективността съгласно член 11, параграф 4, буква б) от Регламент (ЕО) № 549/2004 се вземат от Комисията в съответствие с процедурите, посочени в член 5, параграф 3 от същия регламент.
2. При определянето на цели за всяка ключова област за ефективността се задават един или ограничен брой ключови показатели за ефективност. Ефективността на аеронавигационното обслужване се оценява спрямо задължителни цели за всеки ключов показател за ефективност.
3. В раздел 1 от приложение 1 са посочени ключовите показатели за ефективност във връзка с определянето на цели и показателите за ефективност на равнище Европейски съюз, подбрани за всяка ключова област за ефективността.
4. В раздел 2 от приложение I са посочени местните ключови показатели за ефективност във връзка с определяне на местни цели и показателите за ефективност на местно равнище, използвани за установяването на цели за ефективност. Местното равнище, а именно функционален блок въздушно пространство, национално равнище, зона за събиране на такси и летище, е определено в раздел 2 от приложение I.
5. Ключовите показатели за ефективност не се променят през референтния период. Промени се приемат чрез изменение на настоящия регламент най-късно шест месеца преди приемането на нови цели за ефективност, валидни за целия Европейски съюз.
6. В допълнение към ключовите области за ефективността и ключовите показатели за ефективност, посочени в настоящия член и определени в раздел 2 от приложение I, държавите членки могат да решат да установят показатели за ефективност и свързани с тях цели за свое собствено наблюдение на ефективността и/или като част от плана за ефективност. Тези допълнителни показатели и цели следва да спомагат за постигане на целите, валидни за целия Европейски съюз, и произтичащите от тях цели на местно равнище. Те биха могли например да интегрират и очертават гражданско-военното или метеорологичното измерение на плана за ефективност и могат да бъдат съпроводени от подходящи схеми за стимулиране.
7. С оглед да се улесни прилагането и оценяването на ключовите показатели за ефективност по отношение на безопасността, ЕААБ след консултации с органа за преглед на ефективността приема преди началото на втория референтен период подходящи средства за съответствие и насоки в съответствие с процедурата по член 52 от Регламент (ЕО) № 216/2008.
ГЛАВА II
ПОДГОТОВКА НА ПЛАНОВЕ ЗА ЕФЕКТИВНОСТ
Член 10
Цели за ефективност, валидни за целия Европейски съюз
1. Комисията приема цели за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, в съответствие с процедурата, посочена в член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 549/2004, като взема предвид съответната информация от управителния орган на мрежата и националните надзорни органи, и след консултация със заинтересованите страни, както е посочено в член 10 от посочения регламент, с други свързани организации и с ЕААБ по аспектите на безопасността в схемата за ефективност.
2. При спазване на член 9, параграф 3, валидни за целия Европейски съюз цели се предлагат от Комисията най-късно петнадесет месеца преди започването на референтния период и се приемат най-късно дванадесет месеца преди започването на референтния период.
3. Определянето на валидни за целия Европейски съюз цели за ключовия показател за ефективност, посочен в точка 4.1, буква б) от раздел 1 от приложение I, започва от третата година на втория референтен период и е предмет на решение на Комисията, като се следва процедурата, посочена в параграф 1.
4. Заедно с приемането на цели за ефективност, валидни за целия Европейски съюз Комисията определя алармените прагове, при чието превишаване могат да бъдат задействани механизмите за предупреждение, посочени в член 19.
5. Комисията обосновава всяка цел за ефективност, валидна за целия Европейски съюз, като описва основните предположения и мотиви за определяне на тези цели - например въз основа на информация от управителния орган на мрежата и от национални надзорни органи, както и на други фактически данни, прогнозирано въздушно движение и състав на групите от доставчици на аеронавигационно обслужване или от функционални блокове въздушно пространство, за които са налице сходни експлоатационни и икономически условия.
Член 11
Изготвяне на планове за ефективност
1. Националните надзорни органи изготвят планове за ефективност на равнище функционален блок въздушно пространство, съдържащи цели, които са в съответствие с целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, и с критериите за оценка, посочени в приложение IV.
Без да се засяга моделът, посочен в приложение II, планът за ефективност може да включва различни раздели, отнасящи се до местното равнище, а именно функционален блок въздушно пространство, национално равнище, зона за събиране на такси и летище.
2. За подпомагане на подготовката на плановете за ефективност националните надзорни органи гарантират, че:
а)
доставчиците на аеронавигационно обслужване представят своите бизнеспланове на националните надзорни органи;
б)
със заинтересованите страни са проведени консултации относно плана и целите за ефективност в съответствие с член 10 от Регламент (ЕО) № 549/2004. На заинтересованите страни се предоставя адекватна информация най-малко три седмици преди консултативната среща.
3. Плановете за ефективност съдържат по-конкретно:
а)
прогнозата за въздушното движение, изразено в единици обслужване, която се предоставя за всяка година от референтния период на равнище функционален блок въздушно пространство и за всяка зона за събиране на такси във функционалния блок въздушно пространство, като се обосновават използваните стойности;
б)
установените разходи за аеронавигационно обслужване за всяка година от референтния период и за всяка зона за събиране на такси в съответствие с разпоредбите на член 15, параграф 2, букви а) и б) от Регламент (ЕО) № 550/2004;
в)
описание на инвестициите, включително тези, които са необходими за постигане на целите за ефективност, с подробности относно значението им във връзка с Европейския генерален план за УВД, стратегическия план за мрежата и съвместните проекти, посочени в член 15а, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 550/2004. В това описание се подчертават ползите и постигнатите синергии на равнище функционален блок въздушно пространство;
г)
цели за ефективност във всяка съответна ключова област за ефективността, които са определени по отношение на всеки ключов показател за ефективност за целия референтен период с годишни стойности, които да бъдат използвани с оглед на наблюдението и стимулирането;
д)
съображения за взаимните зависимости между ключови области за ефективността, включително оценка на въздействието на плана за ефективност върху безопасността с евентуално смекчаване, необходимо за поддържане на осигуряването на безопасността;
е)
описание на гражданско-военното измерение на плана и по-специално на ефективността при гъвкаво използване на въздушното пространство (FUA) с цел повишаване на капацитета, отчитайки надлежно ефективността на военните мисии и, ако бъде счетено за уместно, съответните показатели и цели за ефективност съгласувано с други показатели и цели на плана за ефективност;
ж)
описание и обосновка на начина, по който целите за ефективност, посочени в буква г), се съгласуват с целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, и допринасят за тях, както и за ефективността на Европейската мрежа за УВД;
з)
посочване на всички съответни доставчици на аеронавигационно обслужване и на техния конкретен принос за изпълнението на целите, наблюдавани от съображения за прозрачност на най-подходящото равнище съгласно член 5, параграф 2, буква в), подточка ii);
и)
описание на механизмите за стимулиране на съответните доставчици на аеронавигационни услуги, за да постигнат целите през референтния период;
й)
мерките, предприети от националните надзорни органи, за наблюдение на постигането на целите за ефективност;
к)
описание на резултатите от консултацията със заинтересованите страни, включително въпросите, повдигнати от участниците, както и действията, по които е постигнато съгласие.
4. Плановете за ефективност се основават на модела, посочен в приложение II, и могат да съдържат допълнителни показатели със съответни цели, ако държавите членки вземат решение за това в приложение на член 9, параграф 6.
5. Управителният орган на мрежата изготвя план за ефективност на мрежата, съдържащ цели за ефективност, съответстващи на целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, както и, mutatis mutandis, критериите за оценка, посочени в приложение IV.
6. За подготовката на плана за ефективност на мрежата управителният орган на мрежата:
а)
осигурява консултация в съответствие с член 14 от Регламент (ЕС) № 677/2011;
б)
използване на модела, посочен в приложение III.
Член 12
Схеми за стимулиране
1. Схемите за стимулиране, прилагани от държавите членки като част от техните планове за ефективност, трябва да са в съответствие със следните общи принципи:
а)
да бъдат ефективни и пропорционални, както и да не се променят през референтния период;
б)
да бъдат прилагани по недискриминационен и прозрачен начин, така че да спомагат за повишаване на ефективността на предоставянето на обслужване;
в)
да бъдат част от регулаторната среда, предварително известна на всички заинтересовани страни, и да бъдат приложими през целия референтен период;
г)
да подтикват субектите, за които се отнасят целите за ефективност, да постигнат високо равнище на ефективност и изпълнение на съответните цели.
2. Стимулите за постигането на цели, които се отнасят до ефективността на разходите, да са от финансово естество и да се уреждат от съответните разпоредби, формулирани в членове 13 и 14 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 391/2013. Те трябва да включват механизъм за споделяне на риска на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство.
3. Стимулите за постигането на цели, които се отнасят до капацитета, да са от финансово естество и да се уреждат от разпоредбите на член 15 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 391/2013. Те могат да бъдат допълнени от стимули от друго естество, като например планове за корективни действия с крайни срокове и съответни мерки по решение на националните надзорни органи, като се вземат предвид местните обстоятелства.
4. Стимулите за постигането на цели, които се отнасят до околната среда, да са от финансово естество и да се уреждат от разпоредбите на член 15 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 391/2013. Те могат да бъдат допълнени от стимули от друго естество, като например планове за корективни действия с крайни срокове и съответни мерки по решение на националните надзорни органи, като се вземат предвид местните обстоятелства.
5. Освен това държавите членки, на местно равнище, могат да променят такси за аеронавигационно обслужване, както е предвидено в член 16 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 391/2013.
ГЛАВА III
ПРИЕМАНЕ НА ПЛАНОВЕ ЗА ЕФЕКТИВНОСТ
Член 13
Първоначално приемане на планове за ефективност
По предложение на националните надзорни органи държавите членки приемат планове за ефективност, съдържащи задължителни цели за ефективност, и ги представят на Комисията най-късно шест месеца преди началото на референтния период.
Член 14
Оценяване и преразглеждане на планове и цели за ефективност
1. Комисията оценява плановете за ефективност, техните цели и по-специално тяхното съответствие с целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, и адекватния им принос към последните, както и с критериите, предвидени в приложение IV, като взема предвид изменението на условията, което може да е настъпило между датата на приемане на целите, валидни за целия Европейски съюз, и датата на оценка на плана за ефективност. Когато са определени цели на местно равнище без позоваване на цел за ефективност, валидна за целия Европейски съюз, оценката се основава на критериите, предвидени в приложение IV.
2. Когато Комисията констатира, че даден план за ефективност или част от него, както и целите му съответстват на целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, и адекватно допринасят за последните, а също така отговарят на всички критерии, предвидени в приложение IV, Комисията уведомява съответната(ите) държава(и) членка(и) за това в срок от пет месеца след получаването на плана за ефективност.
3. Когато Комисията констатира, че даден план за ефективност или част от него и някои или всички негови цели не съответстват на целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, и не допринасят адекватно за последните и/или не отговарят на един или повече от критериите, посочени в приложение IV, Комисията, в срок от пет месеца след получаването на плана за ефективност и съгласно процедурата, предвидена в член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004, издава препоръка към съответната(ите) държава(и) членк(и) да приеме(ат) преработен план за ефективност или част от него и/или цел(и). Тази препоръка се изготвя след консултация със съответната(ите) държава(и) членка(и), като в нея се посочва точно кои части от плана за ефективност и/или цел(и) трябва да бъдат преработени и се обосновава оценката на Комисията.
4. В такъв случай съответната(ите) държава(и) членка(и) приема(т) преработен план за ефективност или част от него и/или цел(и), като взема(т) предвид становището на Комисията, заедно с подходящи мерки за постигане на поставените цели и уведомява(т) Комисията за това в срок от четири месеца след уведомяването за препоръката.
Член 15
Оценяване на преработени планове и цели за ефективност и приемане на корективни мерки
1. Комисията оценява всеки преработен план за ефективност или част от него и неговите цели за ефективност въз основа на критериите, предвидени в приложение IV.
2. Когато Комисията констатира, че даден преработен план за ефективност или част от него, както и целите му съответстват на целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, и адекватно допринасят за последните, а също така отговарят на всички критерии, предвидени в приложение IV, Комисията уведомява съответната(ите) държава(и) членка(и) за това в срок от пет месеца след получаването на преработения план за ефективност.
3. Когато Комисията констатира, че даден преработен план за ефективност или част от него и някои или всички негови цели за ефективност все още не съответстват на целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, и не допринасят адекватно за последните и/или все още не отговарят на един или повече от критериите, предвидени в приложение IV, Комисията, в срок от пет месеца след получаването на плана за ефективност и съгласно процедурата, посочена в член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 549/2004, взема решение, че съответната(ите) държава(и) членка(и) трябва да предприеме(ат) корективни мерки.
4. В това решение точно се посочва по критериите, предвидени в приложение IV, коя част от плана и цел(и) трябва да бъдат преработени, както и обосновката за оценката на Комисията. То може да постановява очакваното равнище на ефективност за посочените цели, за да се даде възможност на съответната(ите) държава(и) членка(и) да предприеме(ат) подходящи корективни мерки, и/или да съдържа предложения за такива корективни мерки.
5. В срок от два месеца след решението на Комисията корективните мерки, приети от съответната(ите) държава(и) членка(и) се съобщават на Комисията заедно с елементите, които показват, че те са в съответствие с решението на Комисията.
Член 16
Планове за ефективност или корективни мерки, приети след започването на референтния период
Планове за ефективност или корективни мерки, приети след започването на референтния период вследствие на прилагането на процедурите, посочени в членове 14 и 15, се прилагат с обратна сила, считано от първия ден на референтния период.
Член 17
Преразглеждане на целите
1. В съответствие с процедурата, посочена в член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 549/2004, Комисията може да реши да преразгледа целите, валидни за целия Европейски съюз, и/или може, по искане на държава членка, да разреши преразглеждането на една или няколко местни цели:
а)
когато на основание на своя доклад, посочен в член 18, параграф 4, тя разполага със значителни доказателства, че първоначалните данни, предположения и обосновки, които са в основата на определянето на първоначалните цели, вече не са валидни; или
б)
в резултат на прилагането на механизъм за предупреждение, както е посочено в член 19; или
в)
вследствие на решение на Комисията съгласно член 10, параграф 3, по отношение на ключов показател за ефективност, посочен в раздел 1, точка 4.1, буква б) от приложение I.
2. Преразглеждането на целите, валидни за целия Европейски съюз, може да доведе до изменение на съществуващите планове за ефективност. В такъв случай Комисията може да вземе решение за подходящо коригиране на графика, определен в глави II и III от настоящия регламент.
ГЛАВА IV
НАБЛЮДЕНИЕ НА ПОСТИГАНЕТО НА ЕФЕКТИВНОСТ
Член 18
Текущо наблюдение и докладване
1. Националните надзорни органи и Комисията следва да наблюдават изпълнението на плановете за ефективност. За тази цел се използват годишните стойности, заложени в плана за ефективност. Ако през референтния период не бъдат изпълнени целите, съответната(ите) държава(и) членка(и) определя(т) и прилага(т) подходящи корективни мерки за преодоляването на това положение и ги съобщава(т) на Комисията. Когато Комисията констатира, че тези корективни мерки не са достатъчни за преодоляването на това положение, тя, в срок от пет месеца след получаването на мерките и в съответствие с процедурата, предвидена в член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004, уведомява съответната(ите) държава(и) членка(и) за това заедно с предложения за други корективни мерки.
2. Когато Комисията наблюдава значителен и постоянен спад на ефективността на местно равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство, който засяга други държави, които са страни по Единното европейско небе, и/или цялото европейско въздушно пространство, тя може да поиска от съответните държави членки да определят, приложат и съобщят на Комисията подходящи корективни мерки за постигане на целите, заложени в техния план за ефективност. Когато Комисията констатира, че тези корективни мерки не са достатъчни за преодоляването на това положение, тя, в срок от пет месеца след получаването на мерките и в съответствие с процедурата, предвидена в член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004, уведомява съответната(ите) държава(и) членка(и) за това заедно с предложения за други корективни мерки.
3. Комисията наблюдава изпълнението на плана за ефективност на мрежата, изготвен от управителния орган на мрежата. За тази цел се използват годишните стойности, заложени в плана за ефективност. Ако през референтния период не бъдат изпълнени целите, Комисията изисква от управителния орган на мрежата да определи, приложи и съобщи на Комисията подходящи корективни мерки за постигане на целите, заложени в плана за ефективност на мрежата. Комисията информира националните надзорни органи или организации в съответствие с член 5, параграф 2, буква б) за такива корективни мерки.
4. Не по-късно от 1 юни всяка година и винаги, когато съществува риск да не бъдат постигнати целите за ефективност, националните надзорни органи или организации съгласно определението в член 5, параграф 2, буква б), докладват на Комисията за наблюдението на плановете и целите за ефективност. Докладите се основават на препоръки, които ще бъдат изготвени от Комисията преди началото на референтния период. Комисията докладва на Комитета за единно небе за постигането на целите за ефективност поне веднъж годишно.
Член 19
Механизми за предупреждение
1. Когато поради обстоятелства, които не могат да бъдат предвидени в момента на приемането на плановете за ефективност и са както непреодолими, така и извън контрола на държавите членки, доставчиците на аеронавигационно обслужване и управителния орган на мрежата, аларменият(те) праг(ове) съгласно член 10, параграф 4 е/са достигнати на равнището на Европейския съюз за календарна година, Комисията прави преглед на положението, като се консултира с държавите членки чрез Комитета за единно небе, и в срок от четири месеца представя предложения за подходящи действия. Те могат да включват преразглеждането на целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, и преразглеждане вследствие на това на местни цели за ефективност.
2. Когато поради обстоятелства, които не могат да бъдат предвидени в момента на приемането на плановете за ефективност и са както непреодолими, така и извън контрола на държавите членки, доставчиците на аеронавигационно обслужване и управителния орган на мрежата, аларменият(те) праг(ове) съгласно член 10, параграф 4 е/са достигнати на местно равнище за календарна година, съответните национални надзорни органи правят преглед на положението, като поддържат връзка с Комисията, и в срок от четири месеца представят предложения за подходящи действия. Те могат да включват преразглеждането на местните цели за ефективност.
3. Държавите членки могат да решат да приемат алармени прагове, които да се различават от тези по член 10, параграф 4 с цел да бъдат взети предвид местните обстоятелства и особености. В такъв случай тези прагове се задават в плановете за ефективност като съвместими с праговете, приети съгласно член 10, параграф 4. За отклоненията се дава подробна обосновка. Когато тези прагове се задействат, се прилага процесът, определен в параграф 1.
4. Когато прилагането на даден механизъм за предупреждение налага преразглеждане на планове и цели за ефективност, Комисията улеснява това преразглеждане чрез подходящо коригиране на приложимия график в съответствие с процедурата, посочена в глави II и III.
Член 20
Улесняване на наблюдението за съответствие
1. Доставчиците на аеронавигационно обслужване и управителният орган на мрежата следва да улесняват инспекциите и проучванията, включително посещения на място, извършвани от Комисията и съответния национален надзорен орган или от квалифициран орган, действащ от името на националния надзорен орган, или от ЕААБ, ако е целесъобразно. Без да се засягат правомощията за надзор, поверени на националните надзорни органи и ЕААБ, упълномощените лица имат право:
а)
да проучват по отношение на всички ключови области за ефективността съответните документи и всякакви други материали, използвани при изготвянето на планове и определянето на цели за ефективност;
б)
да правят копия на такива документи или извлечения от тях;
в)
да изискват устни обяснения на място.
2. Инспекциите и проучванията съгласно параграф 1 се извършват в съответствие с процедурите в сила в държавата членка, в която се предприемат.
3. Националните надзорни органи наблюдават прилагането на настоящия регламент по отношение на ефективността в областта на безопасността в съответствие с процедурите за надзор на безопасността, установени с Регламент (ЕС) № 1034/2011 на Комисията (14).
4. В контекста на стандартизационни инспекции ЕААБ наблюдава прилагането на настоящия регламент от държавите членки в ключовата за ефективността област на безопасността в съответствие с работните методи, предвидени в член 24, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 216/2008.
ГЛАВА V
СЪБИРАНЕ, ПОТВЪРЖДАВАНЕ, ПРОУЧВАНЕ, ОЦЕНЯВАНЕ И РАЗПРОСТРАНЯВАНЕ НА ИНФОРМАЦИЯ, СВЪРЗАНА С ЕФЕКТИВНОСТТА НА АЕРОНАВИГАЦИОННОТО ОБСЛУЖВАНЕ ЗА ЕДИННОТО ЕВРОПЕЙСКО НЕБЕ
Член 21
Събиране и потвърждаване на данните за преглед на ефективността
1. В допълнение към вече събраните данни от Комисията чрез други инструменти на Съюза, които могат да бъдат използвани за преглед на ефективността, националните органи, доставчиците на аеронавигационно обслужване, операторите на летища, координаторите на летища и въздушните превозвачи гарантират, че на Комисията се предоставят данните, посочени в приложение V, в съответствие с изискванията, изложени в посоченото приложение.
2. Националните органи могат да възлагат или изцяло или частично да реорганизират задачата по предоставяне на данните между техните национални надзорни органи, доставчици на аеронавигационно обслужване, оператори на летища и координатори на летища с оглед на съобразяване с местните особености и съществуващите канали за отчитане.
3. Доставчиците на данни предприемат необходимите мерки, за да гарантират качеството, потвърждаването и навременното предаване на данните, включително предоставяне на фактите от техните проверки на качеството и процесите по потвърждаването, обяснения в отговор на конкретни запитвания на Европейската комисия, които се отнасят до качеството на данните, и когато е необходимо, планове за действие за подобряване на качеството на данните. Данните се предоставят безплатно, в електронна форма, когато е възможно, като се използва посоченият от Комисията формат.
4. Комисията оценява качеството и потвърждава данните, предадени съгласно параграф 1. Когато данните не позволяват целево използване за преглед на ефективността, Комисията може да предприеме подходящи мерки за оценка и подобряване на качеството на данните в сътрудничество с държавите членки и, по-специално, с техните национални надзорни органи.
5. За целите на настоящия регламент посочените в параграф 1 данни, които вече са предоставени на Евроконтрол, се считат за предоставени на Комисията. Комисията и Евроконтрол вземат необходимите мерки, за да гарантират, че данните, които досега не са предоставени на Евроконтрол, са на разположение на Комисията в съответствие с изискванията, посочени в параграф 3.
6. В случаите, когато бъдат определени значими нови изисквания относно данните или когато може да се очаква недостатъчно качество на данните, Комисията може да предвиди пилотни проучвания, които да се извършат на доброволен принцип от държавите членки или заинтересовани страни, преди въвеждането на нови изисквания относно данните чрез изменение на настоящия регламент. Тези пилотни проучвания се извършват с цел да се оцени осъществимостта на събирането на съответните данни, като се търси равновесие между ползите от наличието на данни спрямо разходите за събирането им и тежестта върху респондентите.
Член 22
Разпространение на информация
1. Комисията разпространява информация в изпълнение на целите, посочени в член 11 от Регламент (ЕО) № 549/2004, в съответствие с Регламент (ЕО) № 1049/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2001 г. относно публичния достъп до документи на Европейския парламент, на Съвета и на Комисията (15), и по специално член 4 от него, и в съответствие с член 18 от Регламент (ЕО) № 550/2004.
2. Информацията по член 3, параграф 3, буква а) се предоставя на разположение на обществеността, по-специално чрез електронни средства. За тази цел Комисията взема решение относно политиката за обработка, защита, поверителност и разпространяване на данните за ефективността, събрани за целите на прилагането на член 21, и свързаните с тях права върху интелектуалната собственост.
3. Докладите на Комисията, посочени в член 18, параграф 4 се предоставят на разположение на обществеността и се оповестяват в Официален вестник на Европейския съюз. Комисията може да реши редовно да предоставя на заинтересованите страни друга обща информация, по-специално чрез електронни средства.
4. Целите, валидни за целия Европейски съюз, посочени в член 10, и препратка към приетите планове за ефективност, посочени в глава III, се предоставят на разположение на обществеността и се публикуват в Официален вестник на Европейския съюз.
5. На доставчика на данните, който е пряко свързан със съответната информация и дейности, се предоставя индивидуален достъп до конкретна информация като потвърдени данни и статистически данни.
ГЛАВА VI
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 23
Освобождавания
Когато в съответствие с процедурите, предвидени в член 3 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 391/2013, е установено, че терминалното аеронавигационно обслужване и/или КНО, МЕТ и АИО обслужването в дадена държава членка отчасти или изцяло се осъществяват при пазарни условия и държавата членка е взела решение съгласно настоящия регламент да не изчислява установените разходи за тези услуги, да не изчислява и определя таксите за използване на летищата и да не прилага финансови стимули за въпросните услуги, за тези услуги не се прилагат цели относно ефективността на разходите.
Член 24
Обжалване
Държавите членки гарантират, че решенията, взети съгласно настоящия регламент, са надлежно обосновани и подлежат на ефективно преразглеждане и/или процедура на обжалване.
Член 25
Преглед на схемата
До края на всеки референтен период Комисията прави преглед на схемата за ефективност, и по-специално анализира нейното въздействие, ефективност и обхват, като вземат предвид извършената от ИКАО работа в тази област.
Член 26
Изменения в Регламент (ЕС) № 677/2011
Регламент (ЕС) № 677/2011 се изменя, както следва:
1)
Съображение 28 се заличава.
2)
В член 5 текстът на параграф 1 се заменя със следния текст:
„1. Като насока за своята дългосрочна перспектива управителният орган на мрежата разработва, поддържа и прилага стратегически план за мрежата, който се съгласува с референтния период, предвиден в член 8 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 390/2013 на Комисията (16).
3)
В член 5 текстът на параграф 4 се заменя със следния текст:
„4. Стратегическият план за мрежата се актуализира редовно, най-малко 12 месеца преди началото на всеки референтен период.“
4)
В член 20 текстът на параграф 3 се заменя със следния текст:
„3. Управителният орган на мрежата ежегодно представя доклад на Комисията и Агенцията относно предприетите мерки за изпълнение на своите задачи. В доклада се разглеждат отделните мрежови функции, както и общото състояние на мрежата, като той е тясно обвързан със съдържанието на стратегическия план за мрежата, плана за управление на мрежата и плана за ефективност на мрежата, посочен в член 6, буква г) от Регламент за изпълнение (ЕС) № 390/2013 на Комисията.“
5)
Текстът на приложение IV се заменя със следния текст:
„ПРИЛОЖЕНИЕ IV
МОДЕЛ ЗА СТРАТЕГИЧЕСКИ ПЛАН ЗА МРЕЖАТА
Стратегическият план за мрежата се основава на следната структура:
1. ВЪВЕДЕНИЕ
1.1.
Обхват (географски и по време) на стратегическия план за мрежата
1.2.
Изготвяне на плана и процес на потвърждаване
2. ОБЩ КОНТЕКСТ И ИЗИСКВАНИЯ
2.1.
Описание на сегашното и планираното състояние на мрежата, включително европейската трасова мрежа (ERND), УПВД, летищата и оскъдните ресурси
2.2.
Предизвикателства и възможности във връзка със срока на плана (включително прогноза за търсенето при въздушното движение и развитието в световен мащаб)
2.3.
Цели за ефективност и стопански изисквания, изразени от различните заинтересовани страни, и цели за ефективност, валидни за целия Европейски съюз
3. СТРАТЕГИЧЕСКА ВИЗИЯ
3.1.
Описание на стратегическия начин, по който мрежата ще се развива и напредва, така че успешно да се постигнат целите за ефективност и се отговори на стопанските изисквания
3.2.
Съответствие със схемата за ефективност
3.3.
Съответствие с Европейския генерален план за УВД
4. СТРАТЕГИЧЕСКИ ЦЕЛИ
4.1.
Описание на стратегическите цели на мрежата:
а)
включване на аспектите на сътрудничество на участващите оперативни заинтересовани страни от гледна точка на роли и отговорности;
б)
посочване как стратегическите цели ще отговорят на изискванията;
в)
установяване как ще се измерва напредъкът към тези цели;
г)
посочване как стратегическите цели ще окажат въздействие върху сектора и други засегнати области.
5. СТРАТЕГИЧЕСКО ПЛАНИРАНЕ
5.1.
Описание на краткосрочното/средносрочното планиране:
а)
приоритетите за всяка стратегическа цел;
б)
изпълнението на всяка стратегическа цел от гледна точка на внедряването на необходимата технология, въздействието върху структурата, човешките аспекти, съответните разходи и ползи, както и необходимото ръководство, ресурси и регулиране;
в)
необходимото участие на оперативните заинтересовани страни във всеки елемент от плана, включително техните роли и отговорности;
г)
договореното равнище на участие на управителния орган на мрежата за подпомагане на изпълнението на всеки елемент от плана за всяка отделна функция.
5.2.
Описание на дългосрочното планиране:
а)
стремежът да се постигнат всички стратегически цели от гледна точка на необходимата технология и съответните аспекти на научноизследователската и развойна дейност, въздействието върху структурата, човешките аспекти, икономическото досие, необходимото ръководство и регулиране, както и съответната обосновка, икономическа и по отношение на безопасността, за тези инвестиции;
б)
необходимото участие на оперативните заинтересовани страни във всеки елемент от плана, включително техните роли и отговорности.
6. ОЦЕНКА НА РИСКА
6.1.
Описание на рисковете, свързани с изпълнението на плана
6.2.
Описание на процеса на наблюдение (включително евентуално отклонение от първоначалните цели)
7. ПРЕПОРЪКИ
7.1.
Установяване на действията, които следва да се предприемат от Съюза и държавите членки за подпомагане на изпълнението на плана.“
Член 27
Влизане в сила
1. Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
2. Настоящият регламент се прилага от втория референтен период, както е посочено в член 8, и по време на този период. По отношение на прилагането на схемата за ефективността, с цел да се позволи приемането на цели, валидни за целия Европейски съюз, в приложение на член 10, параграф 2 преди началото на втория референтен период и подготовката и приемането на планове за ефективност в съответствие с разпоредбите на настоящия регламент, член 1, параграфи 3 и 4, член 3, параграф 3, букви и) и н), членове 5 и 6, член 9, параграфи 3 и 4, член 26, глави II и III и приложения I, II, III, IV и V, се прилагат от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
Член 28
Отмяна
Регламент (ЕС) № 691/2010 на Комисията, член 26 от Регламент (ЕС) № 677/2011 на Комисията и Регламент за изпълнение (ЕС) № 1216/2011 на Комисията се отменят, считано от 1 януари 2015 г., без да се засяга задължението на държавите членки да прилагат схемата за ефективността през първия референтен период, както е определено в член 8.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 3 май 2013 година.
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 390/2013,
annettu 3 päivänä toukokuuta 2013,
lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen puitteista 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 (1) (puiteasetus), sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1070/2009 (2), ja erityisesti sen 11 artiklan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Asetuksessa (EY) N:o 549/2004 säädetään, että on perustettava lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmä. Komission olisi hyväksyttävä täytäntöönpanosäännöt suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän yksityiskohtaista toimintaa varten.
(2)
Suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän olisi myötävaikutettava lentoliikennejärjestelmän kestävään kehitykseen parantamalla lennonvarmistuspalvelujen yleistä tehokkuutta turvallisuutta, ympäristönsuojelua, kapasiteettia ja kustannustehokkuutta koskevilla suorituskyvyn keskeisillä osa-alueilla Euroopan ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman suorituskykypuitteiden mukaisesti ottaen samalla asianmukaisella tavalla huomioon ensisijaiset turvallisuustavoitteet.
(3)
Lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisesta yhtenäisessä eurooppalaisessa ilmatilassa 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 550/2004 (3) (palveluntarjonta-asetus), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1070/2009, säädetään maksujärjestelmän perustamisesta ja yhteisistä hankkeista Euroopan ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman täytäntöönpanemiseksi. Sekä maksujärjestelmä että yhteiset hankkeet ovat olennaisen tärkeitä suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän onnistuneen täytäntöönpanon kannalta.
(4)
Asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 1 kohdan nojalla tätä asetusta olisi sovellettava yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan organisoinnista ja käytöstä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 551/2004 (4) (ilmatila-asetus), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1070/2009, 6 artiklassa tarkoitettuihin ilmaliikenteen hallintaverkon toimintoihin.
(5)
Suorituskyvyn tarkastuselin voi avustaa komissiota suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa. Elimen olisi voitava antaa komissiolle riippumattomia neuvoja kaikilla lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskykyyn vaikuttavilla aloilla.
(6)
Koska kansallisilla valvontaviranomaisilla on keskeinen asema suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa, jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että ne pystyvät tosiasiallisesti huolehtimaan vastuistaan.
(7)
Jotta voitaisiin varmistaa pitkän aikavälin parannukset yhteiskunnallisten tavoitteiden saavuttamiseksi, kuten Euroopan ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelmassa edellytetään, suorituskyvyn kehittämisjärjestelmää olisi toteutettava yhtä viiteajanjaksoa pidemmällä tähtäimellä.
(8)
Suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän olisi käsitettävä lennonvarmistuspalvelut ”portilta portille”, mukaan lukien reitinaikaiset ja lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelut, verkoston yleisen suorituskyvyn parantamiseksi.
(9)
Suorituskyvyn kehittämisjärjestelmässä olisi määriteltävä kaikkia suorituskyvyn keskeisiä osa-alueita koskevat indikaattorit ja sitovat tavoitteet siten, että vaaditut turvallisuustasot saavutetaan täysimääräisesti ja pysyvästi.
(10)
Vahvistaessaan unionin laajuisia suorituskykytavoitteita viiteajanjaksolle komission olisi otettava asianmukaisesti huomioon edeltävillä viiteajanjaksoilla saavutettu suorituskykytaso.
(11)
Koska suorituskyvyn keskeiset osa-alueet liittyvät läheisesti toisiinsa, suorituskykytavoitteiden väliset riippuvuussuhteet olisi otettava asianmukaisesti huomioon suorituskyvyn kehittämisjärjestelmää valmisteltaessa ja seurattaessa pitäen mielessä ensisijaiset turvallisuustavoitteet.
(12)
Suorituskykysuunnitelmat olisi laadittava toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla siten, että niistä käy avoimuuden varmistamiseksi ilmi kunkin toiminnallisessa ilmatilan lohkossa toimivan lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan osuus tavoitteiden saavuttamisessa, mitä seurataan asianmukaisimmalla tasolla.
(13)
Suorituskykysuunnitelmissa olisi kuvattava eri toimijoille suunnatut toimenpiteet, kuten kannustinjärjestelmät, joilla pyritään parantamaan suorituskykyä kaikilla tasoilla. Koska turvallisuus on aina etusijalla, kannustimet eivät saisi liittyä turvallisuusnäkökohtiin.
(14)
Jotta sidosryhmien kannat tulisivat otetuiksi huomioon, sidosryhmiä olisi kuultava asianmukaisesti kansallisella, toiminnallisten ilmatilan lohkojen ja unionin tasolla.
(15)
Asianmukaisten varoitusjärjestelmien perustamisen olisi mahdollistettava turvallisuusvaatimusten säilyttämiseen ja palveluntarjonnan jatkamiseen tähtäävien soveltuvien toimenpiteiden täytäntöönpano, mihin voi sisältyä unionin laajuisten tai paikallisten suorituskykytavoitteiden tarkistaminen, olosuhteissa, joita oli mahdotonta ennakoida suorituskykysuunnitelmien hyväksyntähetkellä ja jotka ovat ylitsepääsemättömiä sekä riippumattomia jäsenvaltioista ja yksiköistä, joihin suorituskykytavoitteita sovelletaan.
(16)
Siviili- ja sotilasalan yhteistyö ja koordinaatio on välttämätöntä suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän tavoitteiden saavuttamiseksi, ottaen asianmukaisesti huomioon sotilasoperaatioiden tehokkuus.
(17)
Suorituskyvyn kehittämisjärjestelmä ei saisi rajoittaa keskeisten turvallisuus- tai puolustusetujen suojaamiseen tähtäävien asetuksen (EY) N:o 549/2004 säännösten soveltamista.
(18)
Olisi valittava tarkasti määritellyt ja mitattavat keskeiset suorituskykyindikaattorit, joiden pohjalta voidaan jakaa vastuu suorituskykytavoitteiden saavuttamisesta. Indikaattoreihin liittyvien tavoitteiden olisi oltava saavutettavia, realistisia ja aikasidonnaisia, ja niillä olisi tosiasiallisesti ohjattava lennonvarmistuspalvelujen tarjoajia kohti kestävää suorituskykyä.
(19)
Luonteeltaan taloudellisia kannustimia sisältävien sitovien suorituskykytavoitteiden täytäntöönpano edellyttää asianmukaista yhteyttä lennonvarmistuspalvelujen yhteisestä maksujärjestelmästä 3 päivänä toukokuuta 2013 annettuun komission täytäntöönpanoasetukseen (EU) N:o 391/2013 (5).
(20)
Keskeiset suorituskykyindikaattorit ja suorituskykytavoitteet on vahvistettava ja pantava täytäntöön siten, että ne ovat linjassa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 216/2008 (6) ja sen täytäntöönpanosäännöissä säädettyjen turvallisuustavoitteiden ja -vaatimusten kanssa sekä unionin näiden tavoitteiden saavuttamiseksi ja ylläpitämiseksi toteuttamien toimenpiteiden kanssa.
(21)
Komission olisi arvioitava suorituskykysuunnitelmat ja -tavoitteet ja varmistettava, että ne ovat yhdenmukaisia unionin laajuisten tavoitteiden kanssa ja edesauttavat asianmukaisesti niiden saavuttamista sekä Euroopan ilmaliikenteen hallintaverkon yleistä suorituskykyä. Jos tällaista yhdenmukaisuutta ja asiamukaista vaikutusta ei voida osoittaa, komission olisi pyydettävä, että yhtä tai useampaa suorituskykysuunnitelmaa ja -tavoitetta tarkistetaan ja/tai toteutetaan korjaavia toimenpiteitä.
(22)
Viiteajanjaksojen aikana olisi noudatettava toimivaa suorituskyvyn seurantaprosessia, johon sisältyy tiedon kerääminen ja jakaminen, sen varmistamiseksi, että suorituskyvyn kehitys mahdollistaa tavoitteiden saavuttamisen ja tarvittaessa korjaavien toimenpiteiden toteuttamisen.
(23)
Jos komissio saa seurannan tulosten pohjalta konkreettisia todisteita siitä, että alkuperäisten tavoitteiden vahvistamisessa käytetyt alkuperäiset tiedot, oletukset ja perusteet eivät pidä enää paikkaansa, komissio voi päättää tarkistaa unionin laajuisia tavoitteita tai sallia jonkin jäsenvaltion pyynnöstä, että paikallisia tavoitteita tarkistetaan.
(24)
Verkkotoimintojen toteuttamiselle olisi asetettava suorituskykytavoitteet. Siksi tätä asetusta olisi sovellettava ilmaliikenteen hallintaverkon toimintojen toteuttamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja asetuksen (EU) N:o 691/2010 muuttamisesta 7 päivänä heinäkuuta 2011 annetun komission asetuksen (EU) N:o 677/2011 (7) 3 artiklan mukaisesti perustettuun verkon hallinnoijaan. Sen vuoksi komission asetusta (EU) N:o 677/2011 olisi muutettava.
(25)
Lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä ja lennonvarmistuspalvelujen tarjoamista koskevista yhteisistä vaatimuksista annetun asetuksen (EY) N:o 2096/2005 muuttamisesta 29 päivänä heinäkuuta 2010 annettu komission asetus (EU) N:o 691/2010 (8), komission asetuksen (EU) N:o 677/2011 26 artikla sekä lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä annetun asetuksen (EU) N:o 691/2010 muuttamisesta 24 päivänä marraskuuta 2011 annettu komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1216/2011 (9) olisi kumottava 1 päivästä tammikuuta 2015 alkaen.
(26)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat yhtenäisen ilmatilan komitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
I LUKU
YLEISET SÄÄNNÖKSET
1 artikla
Kohde ja soveltamisala
1. Tässä asetuksessa säädetään toimenpiteistä lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen yleisen suorituskyvyn parantamiseksi yleisessä ilmaliikenteessä Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) Euroopan (EUR) ja Afrikan (AFI) alueilla, joilla jäsenvaltiot vastaavat lennonvarmistuspalvelujen tarjonnasta, kaikkien ilmatilan käyttäjien vaatimusten täyttämiseksi.
2. Tavoitteiden vahvistamisen ja suorituskyvyn seurannan osalta tätä asetusta sovelletaan lennonvarmistuspalveluihin, joita tarjoavat
a)
asetuksen (EY) N:o 550/2004 8 artiklan mukaisesti nimetyt ilmaliikennepalvelujen tarjoajat;
b)
asetuksen (EY) N:o 550/2004 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti nimetyt sääpalvelujen tarjoajat;
c)
komission asetuksen (EU) N:o 677/2011 3 artiklan mukaisesti perustettu verkon hallinnoija.
Tavoitteiden vahvistamisen ja suorituskyvyn seurannan osalta sitä sovelletaan myös niiden viranomaisten tai yksiköiden kustannustehokkuuteen, joille aiheutuvat kustannukset voidaan kattaa käyttömaksuilla, siten kuin nämä kustannukset on määritelty asetuksen (EY) N:o 550/2004 15 artiklan 2 kohdan b alakohdassa ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 391/2013 6 artiklan 2 kohdassa.
3. Jäsenvaltiot voivat päättää olla soveltamatta tätä asetusta kaikilla tai joillakin sellaisilla lentoasemilla tarjottaviin lennonvarmistuspalveluihin, joilla on alle 70 000 IFR-ilmaliikennetapahtumaa vuodessa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 4 kohdan soveltamista. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle.
4. Jos IFR-ilmaliikennetapahtumien vuotuinen lukumäärä on jonkin jäsenvaltion kaikilla lentoasemilla alle 70 000, tätä asetusta on sovellettava ainakin sillä lentoasemalla, jolla IFR-ilmaliikennetapahtumien lukumäärä on suurin.
5. Kustannustehokkuutta koskevaa tavoitetta on sovellettava asetuksen (EY) N:o 550/2004 15 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettuihin määritettyihin kustannuksiin.
6. Jäsenvaltiot voivat soveltaa tätä asetusta myös
a)
niiden vastuulle kuuluvaan ilmatilaan muilla ICAOn alueilla, edellyttäen että ne ilmoittavat siitä komissiolle ja muille jäsenvaltioille, sanotun kuitenkaan rajoittamatta vuonna 1944 tehdyssä kansainvälisessä siviili-ilmailun yleissopimuksessa (Chicagon yleissopimuksessa) määrättyjen oikeuksien ja velvoitteiden soveltamista;
b)
sellaisiin lennonvarmistuspalvelujen tarjoajiin, jotka saavat tarjota lennonvarmistuspalveluja ilman toimilupaa asetuksen (EY) N:o 550/2004 7 artiklan 5 kohdan mukaisesti.
7. Sen estämättä, mitä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/42/EY (10) ja sen täytäntöönpanoasetusten, komission asetuksen (EY) N:o 1321/2007 (11) ja komission asetuksen (EY) N:o 1330/2007 (12) tietosuojasäännöksissä säädetään, V luvussa määriteltyjä tietojen toimittamista koskevia vaatimuksia sovelletaan kansallisiin viranomaisiin, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajiin, lentoaseman pitäjiin, lentoaseman koordinaattoreihin ja lentoliikenteen harjoittajiin.
2 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa tarkoitetaan
1)
’lentoaseman pitäjällä’ lentoaseman hallintoelintä, jonka tehtävänä on kansallisten lakien tai asetusten nojalla joko pelkästään tai muiden tehtävien ohella hallinnoida ja johtaa lentoasemaa sekä koordinoida ja valvoa kyseisellä lentoasemalla tai kyseisessä lentoasemajärjestelmässä toimivien erilaisten toiminnanharjoittajien toimintaa;
2)
’tiedoilla’ lennonvarmistuksen suorituskykyä koskevia laadullisia, määrällisiä ja muita asiaankuuluvia tietoja, jotka komissio on kerännyt ja järjestelmällisesti käsitellyt tai jotka on kerätty ja järjestelmällisesti käsitelty sen puolesta suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanemiseksi;
3)
’suorituskykyindikaattoreilla’ suorituskyvyn seurannassa, vertailuanalyysissa ja uudelleentarkastelussa käytettäviä indikaattoreita;
4)
’keskeisillä suorituskykyindikaattoreilla’ suorituskykytavoitteiden vahvistamisessa käytettäviä suorituskykyindikaattoreita;
5)
’IFR-ilmaliikennetapahtumilla” mittarilentosääntöjen mukaisesti suoritettujen nousujen ja laskujen yhteismäärää, joka lasketaan suorituskykysuunnitelman esittämistä edeltävien kolmen kalenterivuoden vuotuisena keskiarvona;
6)
’sitovalla tavoitteella’ jäsenvaltioiden suorituskykysuunnitelman osana hyväksymää suorituskykytavoitetta, johon sovelletaan kannustinjärjestelmää ja/tai korjaussuunnitelmia;
7)
’lentoliikenteen harjoittajalla’ ilmakuljetusyritystä, jolla on jonkin jäsenvaltion Euroopan unionin lainsäädännön mukaisesti myöntämä voimassa oleva liikennelupa;
8)
’määritetyillä kustannuksilla’ asetuksen (EY) N:o 550/2004 15 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa määriteltyjä kustannuksia;
9)
’kansallisella viranomaisella’ kansallisen tai toiminnallisten ilmatilan lohkon tason sääntely- tai valvontaviranomaista, jonka lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisesta aiheutuneet kustannukset voidaan periä takaisin ilmatilan käyttäjiltä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 391/2013 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti;
10)
’oikeudenmukaisella toimintaympäristöllä’ (just culture) toimintaympäristöä, jossa tapahtumaan suoraan osallisia henkilöitä tai muita toimijoita ei rangaista toimista, laiminlyönneistä tai päätöksistä, jotka ovat niiden kokemuksen ja koulutuksen kannalta oikeasuhteisia, mutta jossa ei suvaita törkeää huolimattomuutta, tahallisia rikkomuksia ja vahingollisia toimia;
11)
’lentoaseman koordinaattorilla’ luonnollista tai oikeushenkilöä, jonka jäsenvaltio on nimennyt suorittamaan lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä 18 päivänä tammikuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 95/93 (13) 4 artiklassa säädettyjä koordinointitehtäviä koordinoiduilla lentoasemilla;
12)
’suorituskyvyn seurannalla’ jatkuvaa tiedon keräys- ja analysointiprosessia, jossa järjestelmän tosiasiallista toimintaa mitataan suhteessa asianmukaisiin (keskeisiin) suorituskykytavoitteisiin ja suorituskykysuunnitelmiin käyttäen 9 artiklassa ja liitteessä I määriteltyjä (keskeisiä) suorituskykyindikaattoreita;
13)
’viiteajanjaksolla’ unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden ja suorituskykysuunnitelmien voimassaolo- ja soveltamisaikaa, siten kuin se on määritelty asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 3 kohdan d alakohdassa;
14)
’kiitotiepoikkeamalla’ lentopaikalla tapahtuvaa poikkeamaa, jossa ilma-alus, ajoneuvo tai henkilö on ilma-alusten laskeutumiseen ja lentoonlähtöön tarkoitetun pinnan suojatulla alueella ilma lupaa tai muutoin virheellisesti;
15)
’ilmaliikennepalveluyksiköllä’ (ATS-yksiköllä) siviili- tai sotilasyksikköä, joka vastaa ilmaliikennepalvelujen tarjoamisesta;
16)
’CNS-, MET- ja AIS-palveluilla’ viestintä-, suunnistus- tai valvontapalveluja, lennonvarmistukseen tarkoitettuja sääpalveluja sekä ilmailutiedotuspalveluja;
17)
’poikkeuksellisella tapahtumalla’ olosuhteita, joissa ilmaliikenteen hallinnan kapasiteetti on poikkeuksellisesti alentunut siten, että ilmaliikennevirtojen säätelystä johtuvat viivästykset ovat poikkeuksellisen suuria jostain seuraavista syistä: toiminnallisesta tai teknisestä muutoksesta aiheutuva suunniteltu rajoitus, epäsuotuisat sääolosuhteet, laajojen ilmatilan osien sulkeminen liikenteeltä joko luonnollisten tai poliittisten syiden takia tai työtaistelutoimenpiteet, sekä verkon hallinnoijan toteuttama Euroopan ilmaliikenteen kriisien koordinointiyksikön (EACCC) aktivointi yhden tai useamman edellä mainitun syyn takia;
18)
’rakenneuudistuskustannuksilla’ lennonvarmistuspalvelujen tarjoajille rakenneuudistusprosessin yhteydessä aiheutuvia merkittäviä kertaluonteisia kustannuksia, jotka aiheutuvat uusien teknologioiden ja menettelyjen ja niihin liittyvien liiketoimintamallien käyttöönotosta yhtenäisen palvelujen tarjonnan tukemiseksi, kun jäsenvaltiot haluavat periä kustannukset takaisin yhtenä tai useampana viiteajanjaksona. Näihin voivat sisältyä kustannukset, joita aiheutuu työntekijöille maksettavista korvauksista, lennonjohtokeskusten sulkemisesta, toimintojen siirtämisestä uusiin paikkoihin ja omaisuuserien poistamisesta ja/tai strategisten osuuksien hankkimisesta muista lennonvarmistuspalvelujen tarjoajista.
3 artikla
Suorituskyvyn tarkastuselin
1. Jos komissio päättää nimetä suorituskyvyn tarkastuselimen avustamaan sitä suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa, tarkastuselin nimetään viiteajanjaksoja vastaavaksi määräajaksi. Komissio nimittää suorituskyvyn tarkastuselimen puheenjohtajan ja jäsenet.
2. Suorituskyvyn tarkastuselimellä on oltava asianmukaiset toimivaltuudet ja sen on oltava puolueeton, jotta se voi hoitaa komission sille antamat tehtävät riippumattomasti erityisesti sovellettavilla suorituskyvyn keskeisillä osa-alueilla.
3. Suorituskyvyn tarkastuselin avustaa komissiota suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa erityisesti seuraavissa tehtävissä:
a)
suorituskykyyn liittyvän tiedon kerääminen, tarkastelu, validointi ja jakaminen;
b)
9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu suorituskyvyn keskeisten osa-alueiden määritteleminen tai niiden mukauttaminen ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman suorituskykypuitteiden mukaisesti sekä niihin liittyvien keskeisten suorituskykyindikaattoreiden määritteleminen tai niiden mukauttaminen;
c)
asianmukaisten keskeisten suorituskykyindikaattoreiden määritteleminen, jotka kattavat kaikilla suorituskyvyn keskeisillä osa-alueilla verkkotoimintojen ja lennonvarmistuspalvelujen suorituskyvyn sekä reitillä että lähi- ja lähestymisalueella annettavissa palveluissa;
d)
unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden vahvistaminen ja tarkistaminen;
e)
10 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen varoituskynnysten vahvistaminen 19 artiklassa säädettyjen varoitusjärjestelmien aktivoimiseksi;
f)
sen arvioiminen, ovatko hyväksytyt suorituskykysuunnitelmat, mukaan lukien suorituskykytavoitteet, yhdenmukaisia unionin laajuisten tavoitteiden kanssa;
g)
tarvittaessa sen arvioiminen, ovatko 19 artiklan 3 kohdan mukaisesti hyväksytyt varoituskynnykset yhdenmukaisia 10 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen Euroopan unionin laajuisten varoituskynnysten kanssa;
h)
tarvittaessa tarkistettujen suorituskykytavoitteiden tai asianomaisen jäsenvaltion toteuttamien korjaavien toimenpiteiden arvioiminen;
i)
lennonvarmistuspalvelujen suorituskyvyn, mukaan lukien investointi- ja pääomakustannukset, seuranta, vertailuanalyysi ja tarkastelu paikallisella ja unionin tasolla;
j)
verkkotoimintojen suorituskyvyn seuranta, vertailuanalyysi ja tarkastelu;
k)
Euroopan ilmaliikenteen hallintaverkon yleisen suorituskyvyn seuranta, mukaan lukien vuosikertomusten laatiminen yhtenäisen ilmatilan komitealle;
l)
suorituskykytavoitteiden saavuttamisen arviointi kunkin viiteajanjakson lopussa seuraavan kauden valmisteluja varten;
m)
verkon hallinnoijan suorituskykysuunnitelman arviointi, mukaan lukien sen yhdenmukaisuus unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa;
n)
ylläpito ja tuki suorituskykysuunnitelmia koskevan sidosryhmien kuulemisaikataulun koordinoinnissa ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 391/2013 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa kuulemistehtävissä.
4. Komission pyynnöstä suorituskyvyn tarkastuselimen on annettava tapauskohtaisia tietoja tai raportteja suorituskykyyn liittyvistä kysymyksistä.
5. Suorituskyvyn tarkastuselin voi raportoida ja antaa suosituksia komissiolle järjestelmän parantamiseksi.
6. Suorituskyvyn tarkastuselimen ja kansallisten valvontaviranomaisten välisten suhteiden osalta
a)
suorituskyvyn tarkastuselimen on saatava kansallisilta valvontaviranomaisilta suorituskykysuunnitelmia koskevat tarvittavat tiedot Euroopan ilmaliikenteen hallintaverkon yleisen suorituskyvyn seurantaa varten;
b)
suorituskyvyn tarkastuselin avustaa kansallisia valvontaviranomaisia niiden tätä pyytäessä esittämällä riippumattoman näkemyksen suorituskykyyn liittyvistä kysymyksistä esimerkiksi tekemällä tosiasioihin perustuvia vertailuja samanlaisissa ympäristöissä toimivista lennonvarmistuspalvelujen tarjoajista (vertailuanalyysi) taikka analysoimalla suorituskyvyn muuttumista viimeisten viiden vuoden aikana tai analysoimalla ennusteita;
c)
kansalliset valvontaviranomaiset voivat pyytää suorituskyvyn tarkastuselimen apua ohjeellisten arvojen vaihteluvälien määrittämiseksi tavoitteita varten ottaen huomioon unionin laajuiset tavoitteet. Näiden arvojen on oltava kansallisten valvontaviranomaisten, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien, lentoaseman pitäjien ja ilmatilan käyttäjien saatavilla.
7. Jotta voidaan varmistaa yhdenmukaisuus asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti vahvistettujen ja täytäntöönpantujen tavoitteiden ja vaatimusten kanssa, suorituskyvyn tarkastuselin tekee tarvittaessa yhteistyötä Euroopan lentoturvallisuusviraston (EASA) kanssa 3 kohdassa tarkoitetuissa tehtävissä, kun ne liittyvät turvallisuuteen.
8. Suorituskyvyn tarkastuselimen on kehitettävä Euroopan ilmaliikenteen hallintaverkon yleisen suorituskyvyn seurantaa varten työjärjestelyt lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien, lentoaseman pitäjien, lentoasemien koordinaattoreiden ja lentoliikenteen harjoittajien kanssa.
4 artikla
Kansalliset valvontaviranomaiset
1. Kansalliset valvontaviranomaiset vastaavat suorituskykysuunnitelmien laatimisesta, suorituskyvyn valvonnasta sekä suorituskykysuunnitelmien ja -tavoitteiden seurannasta. Niiden on näitä tehtäviä hoitaessaan toimittava puolueettomasti, riippumattomasti ja avoimesti.
2. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansallisilla valvontaviranomaisilla on kaikilla suorituskyvyn keskeisillä osa-alueilla tarvittavat resurssit ja valmiudet tai nämä ovat niiden saatavilla, jotta ne voivat hoitaa tässä asetuksessa säädetyt tehtävät, mukaan lukien 20 artiklassa tarkoitettujen tehtävien hoitamiseksi tarvittavat tarkastusvaltuudet.
3. Jos jossakin jäsenvaltiossa on useampi kuin yksi kansallinen valvontaviranomainen, sen on ilmoitettava komissiolle, mikä kansallinen valvontaviranomainen vastaa kansallisesta koordinoinnista tämän asetuksen täytäntöönpanon osalta.
5 artikla
Toiminnalliset ilmatilan lohkot
1. Jäsenvaltioiden on laadittava suorituskykysuunnitelmat toiminnallisen ilmatilan lohkon tasolla.
2. Edellä 1 kohdassa säädetyn velvollisuutensa täyttämiseksi jäsenvaltioiden on
a)
varmistettava, että suorituskykysuunnitelma on liitteessä II säädetyn mallin mukainen;
b)
ilmoitettava komissiolle kansallinen valvontaviranomainen tai -elin, joka vastaa koordinoinnista asianomaisessa toiminnallisessa ilmatilan lohkossa ja suhteista komissioon suorituskykysuunnitelman täytäntöönpanon osalta;
c)
suoritettava asianmukaiset järjestelyt varmistaakseen, että
i)
jollei e alakohdan ja liitteen I säännöksistä muuta johdu, kullekin suorituskykyindikaattorille vahvistetaan yksi tavoite;
ii)
avoimuuden varmistamiseksi suorituskykysuunnitelmassa määritellään kunkin toiminnallisessa ilmatilan lohkossa toimivan lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan osuus toiminnalliselle ilmatilan lohkolle vahvistettujen suorituskykytavoitteiden saavuttamisessa, mitä seurataan asianmukaisimmalla tasolla;
iii)
asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 3 kohdan d alakohdassa tarkoitetut toimenpiteet määritellään ja niitä sovelletaan viiteajanjakson aikana, jos tavoitteita ei saavuteta. Tätä varten on käytettävä suorituskykysuunnitelman vuotuisia arvoja;
d)
oltava vastuussa paikallisella tasolla eli toiminnallisen ilmatilan lohkon, jäsenvaltion, maksuvyöhykkeen ja lentoaseman tasolla vahvistettujen suorituskykyvaatimusten määrittelystä ja saavuttamisesta;
e)
jos täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 391/2013 4 artiklassa tarkoitettua yhteistä lentoreittimaksuvyöhykettä ei ole perustettu ja jos tästä johtuen reitinaikaiset kustannustehokkuustavoitteet on vahvistettu useammalle kuin yhdelle toiminnalliseen ilmatilan lohkoon sisältyvälle maksuvyöhykkeelle, yhdistettävä nämä tavoitteet yhdeksi arvoksi aggregoidulla tasolla reitinaikaisia lennonvarmistuspalveluja varten ja annettava tiedoksi kustannustehokkuutta toiminnallisen ilmatilanlohkon tasolla ilmaiseva yleinen luku;
f)
jos maksuvyöhykettä muutetaan viiteajanjakson aikana, osoitettava, että muutos mahdollistaa edelleen kyseiselle ajanjaksolle vahvistettujen suorituskykytavoitteiden saavuttamisen;
g)
varmistettava, että suorituskykysuunnitelma on yhdenmukainen tämän asetuksen soveltamisalan kanssa tämän asetuksen 1 artiklan 6 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 549/2004 7 artiklan mukaisesti.
6 artikla
Verkon hallinnoija
Asetuksen (EY) N:o 551/2004 (14) 6 artiklalla ja komission asetuksen (EU) N:o 677/2011 3 artiklalla perustetun verkon hallinnoijan on toteutettava seuraavat suorituskyvyn kehittämisjärjestelmään liittyvät tehtävät:
a)
komission tukeminen antamalla asianmukaisia tietoja unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden valmistelua varten ennen viiteajanjaksojen alkua ja suorituskykytavoitteiden saavuttamisen seurantaa varten viiteajanjaksojen aikana. Verkon hallinnoijan on erityisesti tuotava komission tietoon kaikki operatiivisen suorituskyvyn merkittävät ja pysyvät heikkenemiset;
b)
kaikkien liitteessä V lueteltujen tietojen asettaminen komission saataville 21 artiklan 5 kohdan mukaisesti;
c)
toiminnallisten ilmatilan lohkojen ja niiden lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien tukeminen suorituskykytavoitteiden saavuttamisessa viiteajanjaksojen aikana varmistamalla johdonmukaisuus suorituskykysuunnitelmien, verkon strategiasuunnitelman ja verkon operaatiosuunnitelman välillä;
d)
verkon suorituskykysuunnitelman laatiminen asetuksen (EU) N:o 677/2011 5 artiklan 1 kohdan ja 16 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti; suunnitelma on toimitettava komissiolle viimeistään kuusi kuukautta ennen kunkin viiteajanjakson alkua ja komission on hyväksyttävä se ennen kunkin viiteajanjakson alkua. Suorituskykysuunnitelman on oltava julkinen ja siihen on sisällyttävä
i)
kaikkien suorituskyvyn keskeisten osa-alueiden ja kaikkien indikaattoreiden suorituskykytavoitteet, jotka ovat yhdenmukaisia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa koko viiteajanjakson ajalta ja sisältävät vuotuiset arvot seurantaa varten;
ii)
kuvaus tavoitteiden saavuttamiseksi suunnitelluista toimista;
iii)
tarvittaessa tai jos komissio niin päättää, uusia keskeisiä suorituskykyindikaattoreita ja -tavoitteita.
7 artikla
Koordinointi Euroopan lentoturvallisuusviraston (EASA) kanssa
Asetuksen (EY) N:o 549/2004 13 a artiklan soveltamiseksi ja asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti jäsenvaltiot ja komissio koordinoivat tarvittaessa EASAn kanssa varmistaakseen, että seuraavat näkökohdat otetaan asianmukaisesti huomioon:
a)
suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän turvallisuusnäkökohdat, mukaan lukien turvallisuutta koskevien keskeisten suorituskykyindikaattoreiden ja unionin laajuisten turvallisuutta koskevien suorituskykytavoitteiden vahvistaminen, tarkistaminen ja täytäntöönpano, sekä asianmukaisia toimia ja toimenpiteitä koskevien ehdotusten esittäminen varoitusjärjestelmän aktivoitumisen jälkeen;
b)
turvallisuutta koskevien keskeisten suorituskykyindikaattoreiden ja tavoitteiden yhdenmukaisuus Euroopan lentoturvallisuusohjelman täytäntöönpanon kanssa.
8 artikla
Viiteajanjaksojen kesto
1. Suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ensimmäinen viiteajanjakso kattaa kalenterivuodet 2012-2014. Toinen viiteajanjakso kattaa kalenterivuodet 2015-2019. Seuraavat viiteajanjaksot ovat viiden kalenterivuoden pituisia, jollei toisin säädetä tätä asetusta muuttamalla.
2. Samaa viiteajanjaksoa sovelletaan unionin laajuisiin suorituskykytavoitteisiin sekä suorituskykysuunnitelmiin ja -tavoitteisiin.
9 artikla
Suorituskyvyn keskeiset osa-alueet ja suorituskykyindikaattorit
1. Tavoitteiden vahvistamisen osalta komissio päättää asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 4 kohdan b alakohdan nojalla tapahtuvasta muiden suorituskyvyn keskeisten osa-alueiden lisäämisestä tai mukauttamisesta mainitun asetuksen 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.
2. Tavoitteiden vahvistamisen osalta kutakin suorituskyvyn keskeistä osa-aluetta on vastattava yksi tai rajoitettu määrä keskeisiä suorituskykyindikaattoreita. Lennonvarmistuspalvelujen suorituskykyä on arvioitava suhteessa sitoviin tavoitteisiin kullakin suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella.
3. Liitteessä I olevassa 1 jaksossa esitetään kullekin suorituskyvyn keskeiselle osa-alueelle valitut tavoitteiden vahvistamisessa käytettävät keskeiset suorituskykyindikaattorit sekä unionin tason suorituskykyindikaattorit.
4. Liitteessä I olevassa 2 jaksossa esitetään paikallisten tavoitteiden vahvistamisessa käytettävät paikalliset keskeiset suorituskykyindikaattorit sekä suorituskykytavoitteiden vahvistamisessa käytettävät paikallisen tason suorituskykyindikaattorit. Paikallinen taso eli toiminnallinen ilmatilan lohko, jäsenvaltio, maksuvyöhyke ja lentoasema määritellään liitteessä I olevassa 2 jaksossa.
5. Keskeisiä suorituskykyindikaattoreita ei saa muuttaa viiteajanjakson aikana. Muutokset niihin on tehtävä tätä asetusta muuttamalla viimeistään kuusi kuukautta ennen uusien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden hyväksymistä.
6. Jäsenvaltiot voivat oman suorituskykynsä seuraamiseksi ja/tai osana suorituskykysuunnitelmaa päättää vahvistaa muita suorituskykyindikaattoreita ja niihin liittyviä tavoitteita kuin tässä artiklassa tarkoitetut ja liitteessä I olevassa 2 jaksossa säädetyt suorituskyvyn keskeiset osa-alueet ja keskeiset suorituskykyindikaattorit. Näiden ylimääräisten indikaattoreiden ja tavoitteiden on tuettava unionin laajuisten tavoitteiden ja niistä johtuvien paikallisten tavoitteiden saavuttamista. Niissä voidaan esimerkiksi ottaa huomioon ja kuvata suorituskykysuunnitelman siviili- ja sotilasulottuvuus tai meteorologinen ulottuvuus, ja niihin voi liittyä asianmukaisia kannustinjärjestelmiä.
7. Turvallisuutta koskevien (keskeisten) suorituskykyindikaattoreiden täytäntöönpanon ja mittaamisen helpottamiseksi EASA hyväksyy, suorituskyvyn tarkastuselintä kuultuaan, hyväksyttävät menetelmät vaatimusten täyttämiseksi ja ohjeaineiston asetuksen (EY) N:o 216/2008 52 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen ennen toisen viiteajanjakson alkua.
II LUKU
SUORITUSKYKYSUUNNITELMIEN VALMISTELU
10 artikla
Unionin laajuiset suorituskykytavoitteet
1. Komissio hyväksyy unionin laajuiset suorituskykytavoitteet asetuksen (EY) N:o 549/2004 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen verkon hallinnoijan ja kansallisten valvontaviranomaisten asiaankuuluva panos huomioon ottaen sen jälkeen, kun mainitun asetuksen 10 artiklassa tarkoitettu sidosryhmien kuuleminen on saatu päätökseen ja tarvittaessa on kuultu muita asiaankuuluvia järjestöjä sekä EASAa suorituskyvyn turvallisuusnäkökohdista.
2. Jollei 9 artiklan 3 kohdasta muuta johdu, komissio ehdottaa unionin laajuisia tavoitteita viimeistään 15 kuukautta ennen viiteajanjakson alkua ja hyväksyy ne viimeistään 12 kuukautta ennen viiteajanjakson alkua.
3. Liitteessä I olevan 1 jakson 4.1 kohdan b alakohdassa säädetylle keskeiselle suorituskykyindikaattorille vahvistetaan unionin laajuinen tavoite toisen viiteajanjakson kolmannesta vuodesta alkaen komission päätöksellä 1 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.
4. Unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden hyväksymisen yhteydessä komissio määrittää varoituskynnykset, joiden ylittyessä 19 artiklassa tarkoitetut varoitusjärjestelmät voivat aktivoitua.
5. Komissio perustelee kutakin unionin laajuista suorituskykytavoitetta esittämällä kuvauksen näiden tavoitteiden vahvistamisessa käytetyistä oletuksista ja perusteista, kuten verkon hallinnoijalta ja kansallisilta valvontaviranomaisilta saadun panoksen ja muiden tosiasiatietojen käyttämisestä, liikenne-ennusteista, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien ryhmien kokoonpanosta tai toiminnallisista ilmatilan lohkoista, joilla on samankaltainen toiminta- ja talousympäristö.
11 artikla
Suorituskykysuunnitelmien laatiminen
1. Kansallisten sääntelyviranomaisten on laadittava toiminnallisen ilmatilan lohkon tasolla suorituskykysuunnitelmat, joihin sisältyy unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden ja liitteessä IV vahvistettujen arviointiperusteiden kanssa yhdenmukaisia tavoitteita.
Suorituskykysuunnitelmaan voi sisältyä erilaisia osia, jotka liittyvät paikalliseen tasoon eli toiminnalliseen ilmatilan lohkoon, jäsenvaltioon, maksuvyöhykkeeseen ja lentoasemaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta liitteessä II vahvistetun mallin soveltamista.
2. Suorituskykysuunnitelmien valmistelun tukemiseksi kansallisten valvontaviranomaisten on varmistettava, että
a)
lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat toimittavat liiketoimintasuunnitelmansa kansallisille valvontaviranomaisille;
b)
sidosryhmiä kuullaan suorituskykysuunnitelmasta ja -tavoitteista asetuksen (EY) N:o 549/2004 10 artiklan mukaisesti. Sidosryhmille on annettava riittävät tiedot viimeistään kolme viikkoa ennen kuulemista.
3. Suorituskykysuunnitelmissa on oltava erityisesti
a)
kutakin viiteajanjakson vuotta koskevat palveluyksikköinä ilmaistavat liikenne-ennusteet toiminnallisen ilmatilan lohkon tasolla ja kustakin toiminnallisen ilmatilan lohkon maksuvyöhykkeestä sekä perusteet niissä käytetyille luvuille;
b)
lennonvarmistuspalvelujen määritetyt kustannukset kullekin viiteajanjakson vuodelle ja kullekin maksuvyöhykkeelle asetuksen (EY) N:o 550/2004 15 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdan säännösten mukaisesti;
c)
kuvaus investoinneista, mukaan lukien suorituskykytavoitteiden saavuttamisen edellyttämät investoinnit, sekä niiden merkityksestä eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman, verkon strategiasuunnitelman ja asetuksen (EY) N:o 550/2004 15 a artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen yhteisten hankkeiden kannalta. Kuvauksessa on tuotava esiin toiminnallisen ilmatilan lohkon tasolla saavutettavat hyödyt ja synergiat;
d)
kutakin suorituskyvyn keskeistä osa-aluetta koskevat suorituskykytavoitteet, jotka on vahvistettu kunkin keskeisen suorituskykyindikaattorin osalta koko viiteajanjaksolle, ja käytettävät vuotuiset arvot seuranta- ja kannustintarkoituksia varten;
e)
suorituskyvyn keskeisten osa-alueiden välisten riippuvuussuhteiden tarkastelu, mukaan lukien arviointi suorituskykysuunnitelman vaikutuksesta turvallisuuteen sekä turvallisuuden varmistamiseksi mahdollisesti tarvittavat lieventävät toimet;
f)
suunnitelman siviili- ja sotilasulottuvuutta koskeva kuvaus, jossa määritellään, miten ilmatilan joustavaa käyttöä sovelletaan kapasiteetin lisäämiseksi sotilastoimien tehokkuus huomioon ottaen, sekä tarvittaessa suorituskykysuunnitelman muiden indikaattoreiden ja tavoitteiden mukaiset asiaankuuluvat suorituskykyindikaattorit ja -tavoitteet;
g)
kuvaus ja perustelut sen osalta, miten d alakohdassa tarkoitetut suorituskykytavoitteet sopivat yhteen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa ja miten ne myötävaikuttavat näiden tavoitteiden saavuttamiseen ja Euroopan ilmaliikenteen hallintaverkon suorituskykyyn;
h)
kunkin asianomaisen lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan yksilöinti ja sen määrittely, kuinka kukin niistä myötävaikuttaa tavoitteiden saavuttamiseen, mitä seurataan avoimuuden vuoksi asianmukaisimmalla tasolla 5 artiklan 2 kohdan c alakohdan ii alakohdassa tarkoitetulla tavalla;
i)
kuvaus asianomaisiin lennonvarmistuspalvelujen tarjoajiin sovellettavista kannustinjärjestelmistä, joilla edistetään tavoitteiden saavuttamista viiteajanjakson aikana;
j)
kansallisten valvontaviranomaisten toteuttamat toimenpiteet suorituskykytavoitteiden saavuttamisen seuraamiseksi;
k)
kuvaus sidosryhmien kuulemisen tuloksista, mukaan lukien osallistujien esille ottamat seikat ja sovitut toimet.
4. Suorituskykysuunnitelmien on perustuttava liitteessä II vahvistettuun malliin ja niihin voi sisältyä myös muita indikaattoreita ja niihin liittyviä tavoitteita, jos jäsenvaltiot näin päättävät 9 artiklan 6 kohdan mukaisesti.
5. Verkon hallinnoijan on laadittava verkon suorituskykysuunnitelma, johon sisältyy unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden ja soveltuvin osin liitteessä IV vahvistettujen arviointiperusteiden kanssa yhdenmukaisia tavoitteita.
6. Verkon suorituskykysuunnitelman valmistelemiseksi verkon hallinnoijan on
a)
varmistettava komission asetuksen (EU) N:o 677/2011 14 artiklan mukainen kuuleminen,
b)
käytettävä liitteessä III vahvistettua mallia.
12 artikla
Kannustinjärjestelmät
1. Kannustinjärjestelmien, joita jäsenvaltiot soveltavat osana suorituskykysuunnitelmiaan, on oltava seuraavien yleisten periaatteiden mukaisia:
a)
niiden on oltava tehokkaita ja oikeasuhteisia eikä niitä saa muuttaa viiteajanjakson aikana;
b)
ne on pantava täytäntöön syrjimättömästi ja avoimesti palveluntarjonnan suorituskyvyn parantamiseksi;
c)
niiden on oltava osa kaikkien sidosryhmien etukäteen tuntemaa sääntely-ympäristöä ja niitä on sovellettava koko viiteajanjakson ajan;
d)
niiden on ohjattava yksiköitä, joihin vahvistettuja tavoitteita sovelletaan, saavuttamaan korkeatasoinen suorituskyky ja siihen liittyvät tavoitteet.
2. Kustannustehokkuustavoitteita koskevien kannustimien on oltava luonteeltaan taloudellisia ja niihin on sovellettava täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 391/2013 13 ja 14 artiklan asianmukaisia säännöksiä. Niihin on kuuluttava joko kansallisen tason tai toiminnallisen ilmatilan lohkon tason riskinjakomekanismi.
3. Kapasiteettitavoitteita koskevien kannustimien on oltava luonteeltaan taloudellisia ja niihin on sovellettava täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 391/2013 15 artiklan säännöksiä. Niitä voidaan täydentää muunlaisilla kannustimilla, kuten määräaikoja ja liitännäistoimenpiteitä sisältävillä korjaussuunnitelmilla, joista kansalliset valvontaviranomaiset päättävät ottaen huomioon paikalliset olosuhteet.
4. Ympäristötavoitteita koskevat kannustimet voivat olla luonteeltaan taloudellisia ja niihin on sovellettava täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 391/2013 15 artiklan säännöksiä. Niitä voidaan täydentää muunlaisilla kannustimilla, kuten määräaikoja ja liitännäistoimenpiteitä sisältävillä korjaussuunnitelmilla, joista kansalliset valvontaviranomaiset päättävät ottaen huomioon paikalliset olosuhteet.
5. Lisäksi jäsenvaltiot voivat paikallisella tasolla mukauttaa lennonvarmistusmaksuja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 391/2013 16 artiklassa säädetyllä tavalla.
III LUKU
SUORITUSKYKYSUUNNITELMIEN HYVÄKSYMINEN
13 artikla
Suorituskykysuunnitelmien ensimmäinen hyväksyntä
Jäsenvaltioiden on kansallisten valvontaviranomaisten ehdotuksesta hyväksyttävä sitovat suorituskykytavoitteet sisältävät suorituskykysuunnitelmat ja toimitettava ne komissiolle viimeistään kuusi kuukautta ennen viiteajanjakson alkua.
14 artikla
Suorituskykysuunnitelmien ja -tavoitteiden arviointi ja tarkistaminen
1. Komissio arvioi suorituskykysuunnitelmia, niiden tavoitteita ja etenkin niiden yhdenmukaisuutta unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa ja niiden riittävää myötävaikutusta näiden tavoitteiden saavuttamiseen sekä niiden yhdenmukaisuutta liitteessä IV säädettyjen perusteiden kanssa ottaen huomioon unionin laajuisten tavoitteiden hyväksyntäpäivän ja suorituskykysuunnitelman arviointipäivän välisenä aikana mahdollisesti tapahtuneen kehityksen. Jos tavoitteet on vahvistettu paikallisella tasolla eikä niissä viitata unionin laajuisiin tavoitteisiin, arvioinnin on perustuttava liitteessä IV säädettyihin perusteisiin.
2. Jos komissio toteaa, että suorituskykysuunnitelma tai sen osa ja siihen sisältyvät suorituskykytavoitteet ovat yhdenmukaisia unionin laajuisten tavoitteiden kanssa ja myötävaikuttavat riittävästi näiden tavoitteiden saavuttamiseen ja että ne ovat yhdenmukaisia liitteessä IV säädettyjen perusteiden kanssa, komissio ilmoittaa tästä asianomaiselle jäsenvaltiolle / asianomaisille jäsenvaltioille viiden kuukauden kuluessa suorituskykysuunnitelman vastaanottamisesta.
3. Jos komissio toteaa, että suorituskykysuunnitelma tai sen osa ja jotkin tai kaikki siihen sisältyvät suorituskykytavoitteet eivät ole yhdenmukaisia unionin laajuisten tavoitteiden kanssa eivätkä myötävaikuta riittävästi näiden tavoitteiden saavuttamiseen ja/tai että ne eivät ole yhdenmukaisia yhden tai useamman liitteessä IV säädetyn perusteen kanssa, komissio voi viiden kuukauden kuluessa suorituskykysuunnitelman vastaanottamisesta ja asetuksen (EY) N:o 549/2004 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen suositella asianomaista jäsenvaltiota / asianomaisia jäsenvaltioita hyväksymään tarkistetun suorituskykysuunnitelman tai sen osan ja/tai tavoitteen/tavoitteita. Tällainen suositus on annettava sen jälkeen, kun asianomaista jäsenvaltiota / asianomaisia jäsenvaltioita on kuultu, ja siinä on yksilöitävä tarkasti, mitä suorituskykysuunnitelman osia ja/tai mitä tavoitetta / tavoitteita on tarkistettava, ja siinä on perusteltava komission arviointi.
4. Tällaisessa tapauksessa asianomaisen jäsenvaltion / asianomaisten jäsenvaltioiden on hyväksyttävä tarkistettu suorituskykysuunnitelma tai sen osa ja/tai tarkistettu tavoite / tarkistetut tavoitteet ottaen huomioon komission näkemykset ja vahvistettava asianmukaiset toimenpiteet näiden tavoitteiden saavuttamiseksi ja ilmoitettava tästä komissiolle neljän kuukauden kuluessa suosituksen antamisesta.
15 artikla
Tarkistettujen suorituskykysuunnitelmien ja -tavoitteiden arvioiminen ja korjaavien toimenpiteiden hyväksyminen
1. Komissio arvioi kunkin tarkistetun suorituskykysuunnitelman tai sen osan ja siihen sisältyvät suorituskykytavoitteet liitteessä IV säädettyjen arviointiperusteiden mukaisesti.
2. Jos komissio toteaa, että tarkistettu suorituskykysuunnitelma tai sen osa ja siihen sisältyvät suorituskykytavoitteet ovat yhdenmukaisia unionin laajuisten tavoitteiden kanssa ja myötävaikuttavat riittävästi näiden tavoitteiden saavuttamiseen ja että ne ovat yhdenmukaisia liitteessä IV säädettyjen perusteiden kanssa, komissio ilmoittaa tästä asianomaiselle jäsenvaltiolle / asianomaisille jäsenvaltioille viiden kuukauden kuluessa tarkistetun suorituskykysuunnitelman vastaanottamisesta.
3. Jos komissio toteaa, että tarkistettu suorituskykysuunnitelma tai sen osa ja jotkin tai kaikki siihen sisältyvät suorituskykytavoitteet eivät edelleenkään ole yhdenmukaisia unionin laajuisten tavoitteiden kanssa eivätkä myötävaikuta riittävästi näiden tavoitteiden saavuttamiseen ja/tai että ne eivät edelleenkään ole yhdenmukaisia yhden tai useamman liitteessä IV säädetyn perusteen kanssa, komissio päättää viiden kuukauden kuluessa tarkistetun suorituskykysuunnitelman tai sen osan vastaanottamisesta ja asetuksen (EY) N:o 549/2004 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen, että asianomaisen jäsenvaltion / asianomaisten jäsenvaltioiden on toteutettava korjaavia toimenpiteitä.
4. Tällaisessa päätöksessä on yksilöitävä tarkasti suhteessa liitteessä IV säädettyihin perusteisiin, mitä suunnitelman osaa ja mitä tavoitetta / tavoitteita on tarkistettava, ja siinä on perusteltava komission arvio. Siinä voidaan esittää näiltä tavoitteilta odotettava suorituskyvyn taso, jotta asianomainen jäsenvaltio voi / asianomaiset jäsenvaltiot voivat toteuttaa asianmukaiset korjaavat toimenpiteet, ja/tai se voi sisältää ehdotuksia tällaisista korjaavista toimenpiteistä.
5. Asianomaisen jäsenvaltion / asianomaisten jäsenvaltioiden hyväksymät korjaavat toimenpiteet on annettava tiedoksi komissiolle kahden kuukauden kuluessa komission päätöksestä ja ilmoitettava samalla tiedot, jotka osoittavat niiden olevan yhdenmukaisia komission päätöksen kanssa.
16 artikla
Viiteajanjakson alkamisen jälkeen hyväksytyt suorituskykysuunnitelmat tai korjaavat toimenpiteet
Edellä 14 ja 15 artiklassa säädettyjen menettelyjen noudattamisen vuoksi viiteajanjakson alkamisen jälkeen hyväksyttyjä suorituskykysuunnitelmia tai korjaavia toimenpiteitä on sovellettava takautuvasti viiteajanjakson ensimmäisestä päivästä alkaen.
17 artikla
Tavoitteiden tarkistaminen
1. Komissio voi päättää tarkistaa unionin laajuisia tavoitteita asetuksen (EY) N:o 549/2004 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen ja/tai sallia jonkin jäsenvaltion pyynnöstä, että yhtä tai useampaa paikallista tavoitetta tarkistetaan,
a)
jos sillä on 18 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun raportin pohjalta konkreettisia todisteita siitä, että alkuperäisten tavoitteiden vahvistamisessa käytetyt alkuperäiset tiedot, oletukset ja perusteet eivät pidä enää paikkaansa; tai
b)
19 artiklassa tarkoitetun varoitusjärjestelmän soveltamisen vuoksi; tai
c)
kun komissio on tehnyt 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti päätöksen liitteessä I olevan 1 jakson 4.1 kohdan b alakohdassa säädetystä keskeisestä suorituskykyindikaattorista.
2. Unionin laajuisten tavoitteiden tarkistaminen voi johtaa voimassa olevien suorituskykysuunnitelmien muuttamiseen. Tällaisessa tapauksessa komissio voi päättää tehdä asianmukaisen mukautuksen tämän asetuksen II ja III luvussa vahvistettuun aikatauluun.
IV LUKU
SUORITUSKYVYN SAAVUTTAMISEN SEURANTA
18 artikla
Jatkuva seuranta ja raportointi
1. Kansalliset valvontaviranomaiset ja komissio seuraavat suorituskykysuunnitelmien täytäntöönpanoa. Tätä tarkoitusta varten on käytettävä suorituskykysuunnitelman vuotuisia arvoja. Jos tavoitteita ei saavuteta viiteajanjaksolla, asianomaisen jäsenvaltion / asianomaisten jäsenvaltioiden on määriteltävä korjaavat toimenpiteet tilanteen korjaamiseksi ja sovellettava niitä ja annettava ne tiedoksi komissiolle. Jos komissio toteaa, että tällaiset korjaavat toimenpiteet eivät riitä korjaamaan tilannetta, se ilmoittaa asiasta asianomaiselle jäsenvaltiolle / asianomaisille jäsenvaltioille viiden kuukauden kuluessa toimenpiteiden vastaanottamisesta ja asetuksen (EY) N:o 549/2004 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen ja antaa ehdotuksia korjaavista toimenpiteistä.
2. Jos komissio havaitsee paikallisella tai toiminnallisen ilmatilan lohkon tasolla merkittävän ja pysyvän suorituskyvyn heikkenemisen, joka vaikuttaa muihin yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan osapuoliin ja/tai koko Euroopan ilmatilaan, se voi pyytää asianomaista jäsenvaltiota / asianomaisia jäsenvaltioita määrittämään sen/niiden suorituskykysuunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat korjaavat toimenpiteet, soveltamaan niitä ja antamaan ne tiedoksi komissiolle. Jos komissio toteaa, että tällaiset toimenpiteet eivät riitä korjaamaan tilannetta, se ilmoittaa asiasta asianomaiselle jäsenvaltiolle / asianomaisille jäsenvaltioille viiden kuukauden kuluessa toimenpiteiden vastaanottamisesta ja asetuksen (EY) N:o 549/2004 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen ja antaa ehdotuksia korjaavista toimenpiteistä.
3. Komissio seuraa verkon hallinnoijan verkon suorituskykysuunnitelman täytäntöönpanoa. Tätä tarkoitusta varten on käytettävä suorituskykysuunnitelman vuotuisia arvoja. Jos tavoitteita ei saavuteta viiteajanjaksolla, komissio pyytää verkon hallinnoijaa määrittelemään verkon suorituskykysuunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat korjaavat toimenpiteet ja soveltamaan niitä ja antamaan ne tiedoksi komissiolle. Komissio ilmoittaa tällaisista korjaavista toimenpiteistä 5 artiklan 2 kohdan b alakohdassa määritellyille kansallisille valvontaviranomaisille tai -elimille.
4. Edellä 5 artiklan 2 kohdan b alakohdassa määriteltyjen kansallisten valvontaviranomaisten tai -elinten on raportoitava suorituskykysuunnitelmien ja -tavoitteiden seurannasta komissiolle viimeistään kunkin vuoden 1 päivänä kesäkuuta ja aina kun suorituskykytavoitteet ovat vaarassa jäädä saavuttamatta. Raporttien on perustuttava suosituksiin, jotka komissio laatii ennen viiteajanjakson alkua. Komissio raportoi yhtenäisen ilmatilan komitealle suorituskykytavoitteiden saavuttamisesta vähintään kerran vuodessa.
19 artikla
Varoitusjärjestelmät
1. Jos 10 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut varoituskynnykset saavutetaan kalenterivuoden aikana unionin tasolla sellaisten olosuhteiden vuoksi, joita oli mahdotonta ennakoida suorituskykysuunnitelmien hyväksymisajankohtana ja jotka ovat samalla ylitsepääsemättömiä ja jäsenvaltioista, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajista ja verkon hallinnoijasta riippumattomia, komissio tarkastelee tilannetta uudelleen kuullen jäsenvaltioita yhtenäisen ilmatilan komitean kautta ja antaa neljän kuukauden kuluessa ehdotuksia asianmukaisiksi toimenpiteiksi. Tähän voi sisältyä unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden tarkistaminen ja tämän johdosta paikallisten suorituskykytavoitteiden tarkistaminen.
2. Jos 10 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut varoituskynnykset saavutetaan kalenterivuoden aikana paikallisella tasolla sellaisten olosuhteiden vuoksi, joita oli mahdotonta ennakoida suorituskykysuunnitelmien hyväksymisajankohtana ja jotka ovat samalla ylitsepääsemättömiä ja jäsenvaltioista, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajista ja verkon hallinnoijasta riippumattomia, asianomaisten kansallisten valvontaviranomaisten on tarkasteltava tilannetta uudelleen yhteistoiminnassa komission kanssa ja annettava neljän kuukauden kuluessa ehdotuksia asianmukaisiksi toimenpiteiksi. Tähän voi sisältyä paikallisten suorituskykytavoitteiden tarkistaminen.
3. Jäsenvaltiot voivat päättää hyväksyä 10 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista varoituskynnyksistä poikkeavia varoituskynnyksiä ottaakseen huomioon paikalliset olosuhteet ja erityispiirteet. Tällaisessa tapauksessa nämä kynnykset on vahvistettava suorituskykysuunnitelmassa ja niiden on oltava yhdenmukaisia 10 artiklan 4 kohdan nojalla hyväksyttyjen kynnysten kanssa. Poikkeamat on perusteltava yksityiskohtaisesti. Kun nämä kynnykset aktivoituvat, sovelletaan 1 kohdassa säädettyä prosessia.
4. Jos varoitusjärjestelmän täytäntöönpano johtaa suorituskykysuunnitelmien ja -tavoitteiden tarkistamiseen, komissio helpottaa tätä tarkistusta mukauttamalla asianmukaisella tavalla noudatettavaa aikataulua II ja III luvussa tarkoitettua menettelyä noudattaen.
20 artikla
Vaatimustenmukaisuuden valvonnan edistäminen
1. Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien ja verkon hallinnoijan on edistettävä tarkastuksia ja selvityksiä, myös paikalla tehtäviä tarkastuksia, joita suorittavat komissio ja asianomainen kansallinen valvontaviranomainen tai kansallisen valvontaviranomaisen puolesta toimiva valtuutettu yksikkö tai tarvittaessa EASA. Rajoittamatta kansallisille valvontaviranomaisille ja EASAlle myönnettyjen valvontavaltuuksien soveltamista valtuutetuille henkilöille on annettava toimivalta
a)
tutkia kaikkiin suorituskyvyn keskeisiin osa-alueisiin liittyviä asiakirjoja ja muuta suorituskykysuunnitelmien ja -tavoitteiden laatimisen kannalta merkittävää aineistoa;
b)
ottaa jäljennöksiä ja otteita tällaisista asiakirjoista;
c)
pyytää suullista selvitystä paikalla.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tarkastukset ja selvitykset on tehtävä siinä jäsenvaltiossa voimassa olevia menettelyjä noudattaen, jossa ne suoritetaan.
3. Kansallisten valvontaviranomaisten on seurattava tämän asetuksen täytäntöönpanoa turvallisuutta koskevalla suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella komission asetuksessa (EU) N:o 1034/2011 (15) vahvistettujen turvallisuusvalvontamenettelyjen mukaisesti.
4. EASAn on standardointitarkastusten yhteydessä seurattava sitä, miten jäsenvaltiot panevat tämän asetuksen täytäntöön turvallisuutta koskevalla suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella, noudattaen asetuksen (EY) N:o 216/2008 (16) 24 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuja työmenetelmiä.
V LUKU
LENNONVARMISTUKSEN SUORITUSKYKYÄ KOSKEVIEN TIETOJEN KERÄÄMINEN, VALIDOINTI, TARKASTELU, ARVIOINTI JA JAKAMINEN YHTENÄISTÄ EUROOPPALAISTA ILMATILAA VARTEN
21 artikla
Tietojen kerääminen ja validointi suorituskyvyn tarkastelua varten
1. Komission muiden unionin välineiden kautta jo keräämien tietojen, joita voidaan käyttää myös suorituskyvyn tarkastelussa, lisäksi kansallisten viranomaisten, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien, lentoaseman pitäjien, lentoaseman koordinaattoreiden ja lentoliikenteen harjoittajien on varmistettava, että komissiolle toimitetaan liitteessä V tarkoitetut tiedot mainitussa liitteessä säädettyjä vaatimuksia noudattaen.
2. Kansalliset viranomaiset voivat kokonaan tai osittain siirtää tai järjestää uudelleen tehtävän, joka liittyy tietojen toimittamiseen kansallisten valvontaviranomaistensa, lennonvarmistuspalvelun tarjoajien, lentoaseman pitäjien ja lentoaseman koordinaattoreiden välillä, ottaakseen huomioon paikalliset erityispiirteet ja käytössä olevat raportointikanavat.
3. Tietojen toimittajien on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen tietojen laadun, validoinnin ja oikea-aikaisen toimittamisen, muun muassa esittämällä todisteet laaduntarkastuksistaan ja validointiprosesseistaan, vastaamalla komission esittämiin tietojen laatuun liittyviin erityispyyntöihin ja toimittamalla tarvittaessa tietojen laadun parantamiseksi toteutetut toimintasuunnitelmat. Tiedot on toimitettava vastikkeetta soveltuvin osin sähköisesti komission määrittelemässä muodossa.
4. Komissio arvioi 1 kohdan mukaisesti toimitettujen tietojen laadun ja validoi ne. Jos tietojen perusteella ei voida tehdä suorituskyvyn tarkastusta moitteettomasti, komissio voi toteuttaa asianmukaisia toimenpiteitä arvioidakseen ja parantaakseen tietojen laatua yhteistyössä jäsenvaltioiden ja erityisesti niiden kansallisten valvontaviranomaisten kanssa.
5. Tämän asetuksen soveltamiseksi 1 kohdassa tarkoitettuja tietoja, jotka on jo toimitettu Eurocontrolille, on pidettävä komissiolle toimitettuina. Jos tietoja ei ole vielä toimitettu Eurocontrolille, komissio ja Eurocontrol toteuttavat tarvittavat järjestelyt varmistaakseen, että tällaiset tiedot asetetaan komission saataville 3 kohdassa säädettyjen vaatimusten mukaisesti.
6. Kun uusia merkittäviä tietovaatimuksia todetaan tai kun on odotettavissa, että tietojen laatu on riittämätön, komissio voi tehdä esitutkimuksia, joihin jäsenvaltiot tai sidosryhmät osallistuvat vapaaehtoisuuden pohjalta ennen kuin uudet tietovaatimukset otetaan käyttöön tätä asetusta muuttamalla. Tällaiset esitutkimukset tehdään asiaankuuluvan tiedonkeruun toteutettavuuden arvioimiseksi ottaen huomioon tietojen saatavuuden tarjoamat edut suhteessa sen keruun kustannuksiin ja vastaajille aiheutuvaan rasitteeseen.
22 artikla
Tietojen jakaminen
1. Komissio jakaa tietoja asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklassa vahvistettuja tavoitteita varten Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (17) ja erityisesti sen 4 artiklan sekä asetuksen (EY) N:o 550/2004 18 artiklan mukaisesti.
2. Edellä 3 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetut tiedot on asetettava julkisesti saataville erityisesti sähköisesti. Tätä varten komissio tekee päätöksen suorituskykyyn liittyvissä tarkoituksissa 21 artiklan mukaisesti kerättyjen tietojen käsittelyä, suojelua, luottamuksellisuutta ja jakamista koskevasta toimintapolitiikasta sekä tällaisiin tietoihin liittyvistä teollis- ja tekijänoikeuksista.
3. Edellä 18 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen komission kertomusten on oltava julkisesti saatavilla ja niiden viitetiedot on julkaistava Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Komissio voi päättää antaa asianomaisille osapuolille muita yleisiä tietoja säännöllisesti erityisesti sähköisesti.
4. Edellä 10 artiklassa tarkoitetut unionin laajuiset tavoitteet ja III luvussa tarkoitettujen hyväksyttyjen suorituskykysuunnitelmien viitetiedot on asetettava julkisesti saataville ja ne on julkaistava Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
5. Yksittäinen pääsy erityistietoihin, kuten validoituihin tietoihin ja tilastoihin, on myönnettävä sellaiselle tietojen toimittajalle, johon kyseiset tiedot ja toimet liittyvät suoraan.
VI LUKU
LOPPUSÄÄNNÖKSET
23 artikla
Poikkeukset
Kun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 391/2013 3 artiklan mukaisesti on vahvistettu, että jotkin tai kaikki jäsenvaltion lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelut ja/tai CNS-, MET- ja AIS-palvelut ovat markkinaehtojen mukaisia, ja kyseinen jäsenvaltio on päättänyt mainitun asetuksen nojalla olla laskematta näiden palvelujen määritettyjä kustannuksia, olla laskematta ja vahvistamatta lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelumaksuja ja olla soveltamatta taloudellisia kannustimia näihin palveluihin, näihin palveluihin ei sovelleta kustannustehokkuustavoitteita.
24 artikla
Muutoksenhaku
Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän asetuksen nojalla tehtävät päätökset perustellaan asianmukaisesti ja että niihin sovelletaan asianmukaista oikaisu- ja/tai muutoksenhakumenettelyä.
25 artikla
Järjestelmän uudelleentarkastelu
Komissio tarkastelee suorituskyvyn kehittämisjärjestelmää kunkin viiteajanjakson lopussa ja analysoi erityisesti järjestelmän vaikutusta, tehokkuutta ja soveltamisalaa ottaen asianmukaisesti huomioon ICAOn tällä alalla tekemän työn.
26 artikla
Muutokset asetukseen (EU) N:o 677/2011
Muutetaan asetus (EU) N:o 677/2011 seuraavasti:
1)
Poistetaan johdanto-osan 28 kappale.
2)
Korvataan 5 artiklan 1 kohta seuraavasti:
”1. Toimintansa ohjaamiseksi pitkällä aikavälillä verkon hallinnoijan on laadittava verkon strategiasuunnitelma, pidettävä se ajan tasalla ja toteuttava se. Suunnitelma on sovitettava yhteen täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 390/2013 (18) 8 artiklassa säädettyjen viiteajanjaksojen kanssa.
3)
Korvataan 5 artiklan 4 kohta seuraavasti:
”4. Verkon strategiasuunnitelma on päivitettävä säännöllisesti viimeistään 12 kuukautta ennen kunkin viiteajanjakson alkua.”
4)
Korvataan 20 artiklan 3 kohta seuraavasti:
”3. Verkon hallinnoijan on raportoitava vuosittain komissiolle ja virastolle tehtäviensä täyttämiseksi toteuttamistaan toimenpiteistä. Raportissa on käsiteltävä yksittäisiä verkkotoimintoja sekä koko verkon tilannetta, ja sen on liityttävä tiiviisti verkon strategiasuunnitelman, verkon operaatiosuunnitelman ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 390/2013 6 artiklan d alakohdassa tarkoitetun verkon suorituskykysuunnitelman sisältöön. Komissio antaa raportin tiedoksi yhtenäisen ilmatilan komitealle.”
5)
Korvataan liite IV seuraavasti:
”LIITE IV
VERKON STRATEGIASUUNNITELMAN MALLI
Verkon strategiasuunnitelman on perustuttava seuraavaan rakenteeseen:
1. JOHDANTO
1.1
Verkon strategiasuunnitelman soveltamisala (maantieteellinen ja ajallinen)
1.2
Suunnitelman valmistelu ja validointiprosessi
2. YLEINEN TOIMINTAYMPÄRISTÖ JA VAATIMUKSET
2.1
Kuvaus verkon nykyisestä ja suunnitellusta tilanteesta, mukaan lukien Euroopan reittiverkon suunnittelu, ilmaliikennevirtojen säätely, lentoasemat ja niukat resurssit
2.2
Suunnitelman kattamaan ajanjaksoon liittyvät haasteet ja mahdollisuudet (mukaan lukien liikenteen kysyntäennuste ja maailmanlaajuinen kehitys)
2.3
Eri sidosryhmien ilmaisemat ja unionin laajuisissa suorituskykytavoitteissa määritellyt suorituskykytavoitteet ja liiketoiminnan vaatimukset
3. STRATEGINEN NÄKEMYS
3.1
Kuvaus strategisesta kehityksestä, jonka avulla verkko voi menestyksellisesti saavuttaa suorituskykytavoitteet ja liiketoiminnan vaatimukset
3.2
Suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän noudattaminen
3.3
Eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman noudattaminen
4. STRATEGISET TAVOITTEET
4.1
Verkon strategisten tavoitteiden kuvaus:
a)
osallistuviin operatiivisiin sidosryhmiin liittyvät yhteistyönäkökohdat roolien ja velvollisuuksien osalta,
b)
kuinka strategiset tavoitteet vastaavat vaatimuksia,
c)
kuinka edistymistä tavoitteiden saavuttamisessa mitataan,
d)
kuinka strategiset tavoitteet vaikuttavat toimialaan ja muihin aloihin, joita asia koskee.
5. STRATEGINEN SUUNNITTELU
5.1
Kuvaus lyhyen/keskipitkän aikavälin suunnittelusta:
a)
kunkin strategisen tavoitteen prioriteetit,
b)
kunkin strategisen tavoitteen toteuttaminen tarvittavan teknologian käyttöönoton, arkkitehtuuriin kohdistuvien vaikutusten, inhimillisten tekijöiden, aiheutuvien kustannusten ja hyötyjen sekä tarvittavan hallinnoinnin, resurssien ja sääntelyn osalta,
c)
tarvittava operatiivisten sidosryhmien osallistuminen kuhunkin suunnitelman osatekijään, mukaan lukien niiden roolit ja velvollisuudet,
d)
verkon hallinnoijan sovittu osallistuminen suunnitelman kunkin osatekijän toteutuksen tukemiseen kussakin yksittäisessä toiminnossa.
5.2
Kuvaus pitkän aikavälin suunnittelusta:
a)
aikomus saavuttaa kukin strateginen tavoite tarvittavan teknologian ja vastaavien t&k-näkökohtien, arkkitehtuuriin kohdistuvien vaikutusten, inhimillisten tekijöiden, liiketoimintamallin ja tarvittavan hallinnoinnin ja sääntelyn osalta sekä näihin investointeihin liittyvät taloudelliset ja turvallisuusperusteet,
b)
tarvittava operatiivisten sidosryhmien osallistuminen kuhunkin suunnitelman osatekijään, mukaan lukien niiden roolit ja velvollisuudet.
6. RISKINARVIOINTI
6.1
Kuvaus suunnitelman toteuttamiseen liittyvistä riskeistä
6.2
Kuvaus seurantaprosessista (mukaan lukien mahdollinen poikkeaminen alkuperäisistä tavoitteista)
7. SUOSITUKSET
7.1
Niiden toimien yksilöinti, joita unionin ja jäsenvaltioiden olisi toteutettava suunnitelman toteuttamisen tueksi”
27 artikla
Voimaantulo
1. Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
2. Tätä asetusta sovelletaan 8 artiklassa määritellyn toisen viiteajanjakson alusta alkaen. Suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän soveltamiseksi ja jotta voidaan mahdollistaa unionin laajuisten tavoitteiden hyväksyminen 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti ennen toisen viiteajanjakson alkua ja suorituskykysuunnitelmien laadinta ja hyväksyminen tämän asetuksen säännösten mukaisesti, 1 artiklan 3 kohtaa, 1 artiklan 4 kohtaa, 3 artiklan 3 kohdan i alakohtaa. 3 artiklan 3 kohdan n alakohtaa, 5 artiklaa, 6 artiklaa, 9 artiklan 3 kohtaa, 9 artiklan 4 kohtaa, 26 artiklaa, II lukua, III lukua sekä liitteitä I, II, III, IV ja V sovelletaan tämän asetuksen voimaantulopäivästä alkaen.
28 artikla
Kumoaminen
Kumotaan komission asetus (EU) N:o 691/2010, komission asetuksen (EU) N:o 677/2011 26 artikla ja komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1216/2011 1 päivästä tammikuuta 2015, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden velvollisuutta panna täytäntöön suorituskyvyn kehittämisjärjestelmä 8 artiklassa määritellyn ensimmäisen viiteajanjakson aikana.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 3 päivänä toukokuuta 2013.