РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1342/2013 НА СЪВЕТА
от 12 декември 2013 година
за отмяна на антидъмпинговите мерки върху вноса на определени железни или стоманени въжета и кабели с произход от Руската федерация след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (основния регламент), и по-специално член 9, параграф 2 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия след консултации с консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 1601/2001 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на определени железни или стоманени въжета и кабели (СВК) с произход от Руската федерация, Турция, Тайланд и Чешката република. По-долу тези мерки ще бъдат наричани „първоначалните мерки“, а разследването, довело до тях - „първоначалното разследване“.
(2)
През август 2001 г. Комисията прие предложението за поемане на ангажимент за спазване на минимален ценови праг от страна на един руски производител (JSC Severstal-Metiz). Това споразумение за поет ангажимент за спазване на минимален ценови праг бе отменено през октомври 2007 г. (3), тъй като спазването на минимален ценови праг бе счетено за неприложимо поради трудности при правилното класифициране на големия брой видове на продукта, изнасяни от дружеството.
(3)
След частично междинно преразглеждане и преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките с Регламент (ЕО) № 1279/2007 (4), Съветът запази първоначалните мерки спрямо Руската федерация в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент. Тези мерки по-долу ще бъдат наричани „действащите мерки“, а разследването за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките ще бъде наричано „последното разследване“.С Регламент (ЕО) 1279/2007 бяха прекратени и мерките върху вноса на стоманени въжета с произход от Турция и Тайланд.
(4)
Понастоящем (5) са налице също така действащи мерки спрямо СВК от Украйна и Китайската народна република, чийто обхват е разширен и върху вноса на СВК, изпращани от Мароко, Молдова и Република Корея.
2. Искане за преразглеждане
(5)
На 27 октомври 2012 г. Комисията обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (известие за започване на процедурата) (6), започването на преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на СВК с произход от Руската федерация съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
(6)
Преразглеждането бе започнато вследствие на обосновано искане, подадено от Комитета за връзка на производителите на стоманени въжета в Европейския съюз (наричан по-долу „EWRIS“ или „заявителят“) от името на производители от Съюза, представляващи повече от 50 % от общото производство на Съюза на определени железни или стоманени въжета. Искането се основава на твърдението, че има вероятност изтичането на срока на действие на мерките да доведе до продължаване на дъмпинга и повторно възникване на вреда от него за промишлеността на Съюза (ПС).
3. Разследване
3.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(7)
Разследването на продължаването или повторното възникване на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2011 г. до 30 септември 2012 г. (РПП). Разглеждането на тенденциите, свързани с оценката на вероятността от продължаване или повторно възникване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на РПП (разглеждания период).
3.2. Страни, засегнати от процедурата
(8)
Комисията официално уведоми производителите износители, производителите от Съюза, вносителите и ползвателите, които са ѝ известни, както и заявителя и органите на страната на износа. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат писмено становищата си и да поискат изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване на процедурата.
(9)
Предвид потенциално големия брой производители износители от Руската федерация, включени в това разследване, в известието за започване на процедурата първоначално се предвиждаше да се изготви извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали действително е необходимо използването на извадка и ако това е необходимо, да изготви извадката, производителите износители от Руската федерация бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни от започването на процедурата и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване на процедурата.
(10)
Като се има предвид, че само двама производители износители от Руската федерация предоставиха информацията, поискана в известието за започване на процедурата, и изразиха своята готовност да продължат да съдействат на Комисията, бе взето решение да не се използва извадка за производителите износители.
(11)
Комисията обяви в известието за започване на процедурата, че е подбрала временна извадка от производители от Съюза и прикани заинтересованите страни да представят своите коментари по нея в рамките на срока, предвиден в известието за започване на процедурата. Временната извадка се състоеше от петима производители от Съюза, които бяха счетени за представителни за промишлеността на Съюза по отношение на обема на производството и продажбите на сходния продукт в Съюза.
(12)
При липсата на каквито и да е коментари, предложените дружества бяха избрани да бъдат включени в окончателната извадка, а заинтересованите страни бяха съответно информирани. Едно от окончателно избраните дружества обаче впоследствие се оттегли от извадката. Поради това Комисията реши извадката да бъде сведена до останалите четири дружества, които все още бяха смятани за представителни за промишлеността на Съюза по отношение на обема на производството (29,3 %) и продажбите (20,9 %) на сходния продукт в Съюза.
(13)
Въпреки че в известието за започване на процедурата бе предвидено изготвянето на извадка на несвързани вносители, нито един ползвател или несвързан вносител не се отзоваха. Предвид това за несвързаните вносители не бе приложена извадка.
(14)
Бяха изпратени въпросници на четиримата включени в извадката производители от Съюза, на двамата производители износители от Руската федерация и на свързания вносител.
3.3. Отговори на въпросника
(15)
Бяха получени отговори на въпросниците от четиримата включени в извадката производители от Съюза, от свързания вносител и от един производител износител от Руската федерация.
(16)
Макар че двама производители износители от Руската федерация първоначално заявиха своя интерес, само един от тях предостави отговори на въпросника и е смятан за съдействащ при разследването. Съдействащият производител износител има дъщерно дружество, което е изцяло негова собственост, със седалище в Италия, което също произвежда СВК и осъществява внос на разглеждания продукт от Руската федерация. Другият производител износител представи писмено изложение по време на започване на разследването и въпреки че бе приканен да попълни въпросник, той не направи това. Поради това се счита, че вторият производител износител не е съдействал при разследването.
3.4. Проверки на място
(17)
Комисията изиска и провери цялата информация, която счете за необходима, с цел да определи вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга и нанесената от него вреда, както и да прецени интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
производители от Съюза:
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Германия,
-
BRIDON International Ltd., Обединеното кралство,
-
TEUFELBERGER Seil GmbH, Австрия,
-
Manuel Rodrigues de OLIVEIRA Sá & Filhos, S.A., Португалия;
б)
производител износител от Руската федерация:
-
JSC SEVERSTAL-Metiz, Cherepovets;
в)
свързан вносител:
-
REDAELLI Tecna SpA, Италия.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(18)
Разглежданият продукт е същият като в първоначалното разследване и в последното разследване, довели до налагането на действащите в момента мерки, т.е. железни и стоманени многоснопови въжета, включително плътно навитите многоснопови въжета (въжета закрит тип), с изключение на въжетата от неръждаема стомана, с максимално напречно сечение, надвишаващо 3 mm, със или без прикрепена арматура (често наричани „СВК“ според терминологията на отрасъла), понастоящем класирани в кодове по КН ех73121081, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 и ex 7312 10 98 (разглежданият продукт).
2. Сходен продукт
(19)
Настоящото разследване за преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките потвърди, че СВК, произведени в Руската федерация и изнасяни за Съюза, и СВК, произведени и продавани в Съюза от производителите от Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики и крайна употреба, поради което се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ДЪМПИНГА
1. Предварителни бележки
(20)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше разгледано дали понастоящем се извършва дъмпинг и дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повторно възникване на дъмпинга.
(21)
Както беше обяснено по-горе в съображение 10, не се наложи изготвянето на извадка от производители износители в Руската федерация. Делът на оказалия съдействие производител износител представлява 99 % от износа на разглеждания продукт от Руската федерация за Съюза през РПП. Поради това бе направено заключението, че нивото на съдействие е високо.
(22)
Тъй като други двама известни производители в Руската федерация не оказаха съдействие в разследването, изложените по-долу констатации относно вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга трябваше да бъдат направени въз основа на най-добрите налични факти, включително данните от Евростат, официални статистически данни на Русия и ограничен обем данни, получени от втория производител.
2. Дъмпинг на вноса през РПП
(23)
В искането за преразглеждане се твърди, че износът от Руската федерация в Съюза се е осъществявал при среден дъмпингов марж от 130,8 %. Както е посочено в известието за започване на процедурата (точка 4.1), заявителят е сравнил експортните цени от Руската федерация за Съюза (на равнище франко завод) с цените на вътрешния пазар в Руската федерация.
2.1. Нормална стойност
(24)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент най-напред беше извършена проверка на съдействащия производител износител дали продажбите му на сходния продукт, реализирани на вътрешния пазар в Руската федерация, към независими клиенти са били представителни, т.е. дали общият обем на тези продажби е бил равен на най-малко 5 % от общия обем на съответните експортни продажби за Съюза. Беше установено, че продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на съдействащия производител износител са били като цяло представителни.
(25)
Впоследствие Комисията определи онези видове на сходния продукт, продавани на вътрешния пазар от производителя износител, които са идентични или пряко сравними с видовете, продавани за износ към Съюза.
(26)
Беше проучено допълнително дали продажбите на вътрешния пазар на съдействащия производител износител са представителни за всички видове на продукта, т.е. дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта са съставлявали поне 5 % от обема на продажбите на същия продукт, осъществени за Съюза. За видовете на продукта, чиито продажби са били в представителни количества, бе проверено след това дали тези продажби са били извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(27)
Проверката дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта, продаван на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат разглеждани като извършени при обичайни търговски условия беше извършена посредством установяването на дела на рентабилните продажби на въпросния вид на продукта на независими клиенти. Във всички случаи, когато продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта са били направени в достатъчно количество и при обичайни търговски условия, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на всички продажби на вътрешния пазар на въпросния вид, извършени по време на РПП.
(28)
За останалите видове на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар не са били в представителни количества или не са били извършени при обичайни търговски условия, нормалната стойност беше определена в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент. Нормалната стойност беше определена, като към производствените разходи на изнасяните видове на продукта, коригирани при необходимост, се добави разумен процент за разходи за реализация, общи и административни разходи и разумен марж на печалба въз основа на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт при обичайни търговски условия в съответствие с първото изречение от член 2, параграф 6 от основния регламент.
2.2. Експортна цена
(29)
По отношение на експортните продажби на съдействащия руски производител износител за пазара на Съюза, които са били извършени пряко за независими клиенти, експортната цена беше установена въз основа на реално платените или дължими цени за разглеждания продукт съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент.
(30)
В случая на експортни сделки, когато износът за Съюза е бил реализиран чрез свързано търговско дружество, експортната цена беше определена въз основа на цената на свързания търговец при първа препродажба на независими клиенти в Съюза в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. Бяха направени корекции за отчитане на всички разходи, направени между вноса и препродажбата, и за реализиране на печалба, така че да може да се установи достоверна експортна цена. При липсата на информация от независими вносители за нивото на натрупаната печалба през РПП бе използван среден марж на печалба от 5 %.
2.3. Сравнение
(31)
Сравнението между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена беше извършено на база франко завод и на едно и също равнище на търговия.
(32)
За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент бяха взети предвид разликите във факторите, за които беше доказано, че се отразяват върху цените и съпоставимостта им. За целта, когато беше приложимо и обосновано, под формата на корекции бяха взети предвид разликите по отношение на разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителните разходи, финансовите разходи и разходите за опаковане, за комисиони и отстъпки.
2.4. Дъмпингов марж
(33)
Както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност по видове на продукта бе сравнена със среднопретеглената експортна цена за съответния вид на разглеждания продукт. Това сравнение показа наличието на дъмпинг, който възлиза на 4,7 % за производителя износител.
3. Развитие на вноса в случай на отменяне на мерките
3.1. Предварителни бележки
(34)
В допълнение към анализа за наличието на дъмпинг през РПП беше проучена и вероятността дъмпингът да продължи, в случай че мерките бъдат отменени. В това отношение бяха анализирани следните елементи: обем и цени на дъмпинговия внос от Руската федерация, привлекателност на пазара на Съюза и на пазарите на други трети държави, производствен капацитет и свръхкапацитет за износ в Руската федерация.
3.2. Обем и цени на дъмпинговия внос от Руската федерация
(35)
По данни на Евростат вносът от Руската федерация през разглеждания период е нараснал от 2 005 тона през 2009 г. до 2 343 тона през РПП, което представлява около 1 % от потреблението на Съюза през РПП и през разглеждания период. Както бе посочено по-горе в съображение 33, вносът от съдействащия производител износител е бил осъществен на дъмпингови цени (4,7 %) въпреки действащото антидъмпингово мито.
3.3. Привлекателност на пазара на Съюза и на пазарите на други трети държави
(36)
Износът за Съюза представлява 3 % от общите продажби на съдействащия производител, докато по-голямата част от продажбите (85 %) са осъществени на вътрешния руски пазар. През разглеждания период (7) вътрешният пазар е нараснал с 38 % и може допълнително да нарасне, ако БВП на Руската федерация продължи да се увеличава, както се прогнозира в обществено достъпните източници, специализирани в областта на икономическите анализи. Освен това събраната по време на разследването информация разкри, че съдействащият производител не произвежда всички видове на разглеждания продукт и поради тази причина оказва в ограничена степен конкурентен натиск върху производителите от Съюза. Такъв вероятно е случаят и за другите двама производители предвид липсата на налична информация за инвестициите в нови машини, което например би позволило производството на разглеждания продукт с по-голям диаметър. Освен това ограниченият конкурентен натиск на производителите износители от Руската федерация изглежда се потвърждава и от наличието на производители от Съюза на руския пазар. Според официалните руски митнически статистически данни износът на производителите от Съюза на сходния продукт за Руската федерация представлява 30 % от целия внос на сходния продукт за руския пазар през РПП, т.е. производителите от Съюза са най-големият износител на руския пазар.
(37)
След оповестяването на окончателните заключения заявителят твърдеше, че прогнозираният ръст на БВП на Русия (от порядъка на 3 %) е доста умерен и няма да позволи по-нататъшното развитие на руския пазар на СВК. Следователно руският пазар може и да не е в състояние да поеме допълнителни обеми на сходния продукт. В това отношение следва да се отбележи, че през разглеждания период, т.е. от 2009 г. до края на РП, ръстът на БВП на Руската федерация е бил по-нисък от прогнозирания ръст за 2014 г., но независимо от това е дал възможност на руския пазар на СВК да нарасне с 38 %. Поради тази причина възражението бе отхвърлено.
(38)
Същата страна изтъкна също така новите видове продукти, разработени наскоро от съдействащия производител износител (в сътрудничество с дъщерното му дружество със седалище в Съюза), и изтъкна, че те са свидетелство за инвестициите, направени от този производител, през разглеждания период. Тази факт обаче не противоречи на констатацията, че сътрудничещият производител не е в състояние да произвежда всички видове въжета (особено СВК за високия ценови клас на пазара). Поради тази причина възражението бе отхвърлено.
(39)
Привлекателността на пазара на Съюза следва също така да се разглежда в контекста на някои придобивания на производителите от Съюза от руски производители износители. В действителност двама руски производители понастоящем имат собствени дъщерни дружества със седалища в Съюза. При проверката на място в дъщерното дружество със седалище в ЕС на съдействащия износител беше установено, че неговите продажби са осъществени предимно на европейския пазар, както и че свързаните продажби между съдействащия производител и това дъщерно дружество са продължили да бъдат ограничени по размер през РПП.
(40)
Въз основа на данните, предоставени от съдействащия износител, трябва да се отбележи, че през РПП обемът на руския износ на разглеждания продукт за трети държави е бил четирикратно по-висок от обема на износа за Съюза. Експортните цени на съдействащия производител износител за трети държави са средно по-ниски от неговите продажни цени на вътрешния пазар в Руската федерация, но са средно на по-високи равнища от това на експортните цени за пазара на Съюза. Това позволява да се направи заключението, че експортните продажби на пазарите на трети държави са по-привлекателни от продажбите на пазара на Съюза. В този контекст е взето предвид и наличието на дългогодишни канали за търговия на пазарите на Общността на независимите държави (ОНД).
(41)
След оповестяването на окончателните заключения заявителят твърдеше, че експортните цени на руските производители за пазари на трети държави всъщност са по-ниски от експортните цени за Съюза. Беше посочено сравнение между средните експортни цени за Украйна и някои европейски страни, за което се твърдеше, че е въз основа на руските митнически статистически данни. Не бяха предоставени никакви оригинални данни във връзка със сравнението. В това отношение се отбелязва, че направеното при разследването сравнение на ценовата разлика между руските експортни цени за Съюза и за трети пазари е въз основа на проверени данни от въпросника на съдействащия производител износител. Това сравнение на цените беше направено на равнище франко завод, като са взети предвид различията между видовете продукти и равнището на търговия. Средните цени, предоставени от заявителя, не отразяват сложността на ценовите компоненти и съществуващата продуктова гама на пазара за СВК в резултат на значителния брой различни продукти и различните равнища на търговия. Поради тази причина възражението бе отхвърлено.
(42)
Същата страна твърди, че нивото на обема на износа на промишлеността на Съюза за Руската федерация не е от значение в този случай, и насочиха вниманието по-скоро към увеличения внос от Китайската народна република за Руската федерация, както и необходимостта този внос да се вземе предвид при анализа, тъй като представлява конкурентна заплаха за наличието на руските производители на пазарите в Русия и ОНД. В това отношение фактът, че производителите от Съюза продължават да бъдат лидери по отношение на износа за руския пазар, е от значение, тъй като се потвърждава, inter alia, фактът, че руските производители не са в състояние да произвеждат всички видове СВК, за които има търсене на руския пазар. По отношение на китайския износ за Руската федерация се отбелязва, че той е нараснал едновременно с бързото увеличаване на търсенето на руския пазар. Не беше предоставена информация, например по отношение на експортните ценови равнища на Китай за Руската федерация или държави от ОНД или характеристиките на внасяния продукт, предмет на разследването, които да позволят по-нататъшен анализ. Накрая, отбелязва се, че според руските митнически статистически данни руските производители на разглеждания продукт са останали на водещи позиции на вътрешния пазар на СВК през РПП и общият внос на този пазар представлява само около 15 % от руския пазар на СВК. Поради тази причина възражението бе отхвърлено.
3.4. Наличен производствен капацитет и свръхкапацитет за износ в Руската федерация
(43)
Според искането за преразглеждане производственият капацитет на всички руски производители износители е бил 115 000 тона. В хода на разследването заявителят направи нова оценка на руския производствен капацитет, а именно че е в границите между 220 000 и 250 000 тона, което обаче не беше подкрепено с доказателства. Въз основа на проверените данни, предоставени от съдействащия износител, данните от втория известен производител и тези, съдържащи се в искането на третия производител, производственият капацитет на всички руски производители на разглеждания продукт беше установен на равнище от около 158 000 тона. В тази връзка се отбелязва, че през разглеждания период производственият капацитет на съдействащия производител износител е претърпял структурни промени, довели до закриването на един производствен цех.
(44)
След оповестяването на окончателните заключения една от страните твърдеше, че някои машини от закрития производствен цех са били прехвърлени в друг производствен обект на съдействащия производител. Доказателства в подкрепа на това твърдение обаче не бяха представени. В това отношение се потвърждава, че доказателствата, събрани в хода на разследването потвърждават, че през разглеждания период съдействащият производител е претърпял структурни промени, включващи бракуване на някои машини във всичките три производствени обекта, както и закриването на един производствен цех. В същото време не може да се изключи прехвърлянето на някои машини от закрития производствен цех към останалите цехове. Във всеки случай това не променя оценката на производствения капацитет на този производител и на Русия като цяло, която не бе оспорена от страната. Поради тази причина възражението бе отхвърлено.
(45)
Що се отнася до използването на капацитета и свръхкапацитета, в допълнение към данните от двамата производители и при липса на точни данни за използването на капацитета от страна на третия производител, беше прието, че използването на капацитета е в диапазона на другите двама производители, т.е. 90 % през РПП. Предвид гореизложеното се стигна до заключението, че общият свободен капацитет в Руската федерация е от порядъка на 17 000 тона. Това съответства на около 8 % от потреблението на Съюза през РПП.
3.5. Заключение
(46)
С оглед на констатациите, че износът от Руската федерация все още е на дъмпингови цени през РПП, съществува вероятност от продължаване на дъмпинга на пазара на Съюза, ако настоящите антидъмпингови мерки бъдат премахнати.
(47)
Следва да бъдат изтъкнати обаче следните аспекти. На първо място, в Руската федерация е налице ограничен свободен капацитет, който може да бъде усвоен от бързо нарастващото търсене на вътрешния пазар. Второ, руските производители не разполагат с капацитет да осигурят всички видове въжета и поради това конкурентният им натиск на пазара на Съюза е ограничен. На трето място, двама от тримата известни производители износители имат дъщерни дружества в Съюза, които са изцяло тяхна собственост, произвеждащи сходния продукт. Въз основа на информацията, получена от дъщерното дружество на съдействащия производител износител, е видно, че сходният продукт, произведен от дъщерното дружество, се продава основно на пазара на Съюза, а производителят износител произвежда и продава сходния продукт най-вече на руския пазар. Освен това руските производители износители поддържат тесни търговски връзки с пазарите на трети държави, по-специално пазарите на ОНД, които са по-привлекателни за руските износители, тъй като цените на тези пазари са средно по-високи от цените, прилагани в Съюза. Въз основа на това се стигна до заключението, че вносът на разглеждания продукт от Руската федерация е малко вероятно да нарасне значително при изтичане на срока на действие на мерките.
Г. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
(48)
Над 30 производители от Съюза произвеждат СВК през РПП. Поради това се смята, че производството на тези производители (установено въз основа на информацията, получена от съдействащите производители, а по отношение на другите производители от Съюза - въз основа на данните от заявителя) представлява производството на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(49)
Както бе обяснено в съображение 12 по-горе, поради големия брой производители от Съюза бе подбрана извадка. За целите на анализа на вредата показателите за вредата бяха установени на следните две равнища:
-
макроикономическите елементи (производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, трудова заетост, производителност, средни единични цени и размер на дъмпинга) бяха оценени на равнището на цялото производство на Съюза въз основа на информацията, събрана от съдействащите производители и данните от Евростат, а по отношение на другите производители от Съюза бе използвана оценка, направена въз основа на данните от заявителя,
-
анализът на микроикономическите елементи (т.е. складови наличности, възнаграждения, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, парични потоци, способност за привличане на капитали и инвестиции) по отношение на включените в извадката производители от Съюза бе извършен въз основа на предоставената от тях информация, която беше проверена.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(50)
В периода между 2009 г. и РПП потреблението в Съюза се е увеличило с 8 % - от 195 426 тона на 211 380 тона.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Потребление в Съюза (в тонове)
195 426
206 940
213 350
211 380
Индекс
100
106
109
108
2. Настоящ внос от Руската федерация
2.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Руската федерация
(51)
По данни на Евростат в периода между 2009 г. и РПП обемът на вноса на разглеждания продукт с произход от Руската федерация се е увеличил от 2 005 тона на 2 343 тона. Въпреки това увеличение тези обеми са по-ниски от вноса от Руската федерация през последното разследване, когато вносът е бил 2 908 тона за 2005 г. и съответно 3 323 тона за периода от 1 юли 2005 г. до 30 юни 2006 г. (последния РПП). Освен това от края на РПП се наблюдава низходяща тенденция при вноса от Русия (спад с 20 %).
(52)
Пазарният дял на руския внос е бил 1,03 % през 2009 г. и 1,11 % през РПП.
(53)
Що се отнася до цените на вноса, те се увеличават стабилно с 12 % през разглеждания период.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Внос (в тонове)
2 005
2 197
2 549
2 343
Индекс
100
110
127
117
Пазарен дял
1,03 %
1,06 %
1,19 %
1,11 %
Индекс
100
103
116
108
Цена на вноса
1 054
1 084
1 171
1 178
Индекс
100
103
111
112
2.2. Подбиване на цените
(54)
Подбиването на цените бе установено, като бяха използвани експортните цени на съдействащия руски производител, без да се включва антидъмпинговото мито, и се констатира, че подбиването на цените варира от 54,7 % до 69,0 % в зависимост от вида на продукта, като среднопретегленият марж на подбиване е 63,4 %. Въпреки това предвид ниския обем на вноса от Руската федерация и многобройните различни видове СВК, които съществуват, подбиването на цените може да бъде установено само въз основа на много малък брой идентични видове продукти с малък обем (19,9 тона). Поради тази причина маржът на подбиване на цените може да се приеме само с индикативна цел.
3. Внос от други държави
3.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса от други държави
(55)
Вносът от държави, различни от Руската федерация, се е увеличил с 10,6 % през разглеждания период, което е повече от ръста на потреблението на пазара на Съюза (+ 8 %). Въпреки че държави, различни от Руската федерация, са увеличили пазарния си дял в Съюза, съответните пазарни дялове могат да се считат за стабилни.
(56)
През РПП основните държави на износа са били Южна Корея с 16 % пазарен дял, следвана от КНР (1,78 %), Тайланд с около 1,65 % пазарен дял и Руската федерация (вж. по-горе, 1,11 % пазарен дял), а пазарният дял на промишлеността на Съюза е бил почти 60 %.
Държави/внос в тонове
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Южна Корея
32 027
23 926
28 906
34 798
Китай
5 797
4 067
5 174
3 765
Тайланд
3 673
3 815
5 348
3 499
Други държави
34 938
38 974
39 376
42 444
Междинен сбор
(с изключение на Руската федерация)
76 435
70 782
78 804
84 506
Русия
2 005
2 197
2 548
2 343
Общ внос
(включително Руската федерация
78 440
72 979
81 352
86 849
3.2. Подбиване на цените
(57)
През разглеждания период средните цени на вноса на сходния продукт от други държави като цяло са останали стабилни и непроменени и са подбивали цените на промишлеността на Съюза средно с 57 %.
4. Състояние на промишлеността на Съюза
(58)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
4.1. Предварителни бележки
(59)
С оглед на факта, че по отношение на промишлеността на Съюза е използвана извадка, вредата е оценена въз основа на информацията, получена на равнището на цялата промишленост на Съюза (ПС) (макроикономическите елементи, определени в съображение 49), и въз основа на информацията, събрана на равнището на включените в извадката производители от Съюза (микроикономическите елементи, определени в съображение 49).
а) Производство
(60)
В периода между 2009 г. и РПП производството на ПС е намаляло с 6 %, т.е. от 214 475 тона на 228 368 тона. На фона на ръста на потреблението (+ 8 %), както бе споменато в съображение 52, промишлеността на Съюза е увеличила производствения си обем с 6 %.
ПС
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производствен обем (в тонове)
214 475
223 385
224 559
228 368
Индекс
100
104
105
106
б) Капацитет и равнище на използване на капацитета
(61)
Ръстът на потреблението на Съюза (+ 8 %) доведе също така до увеличение в производството на ПС с 6 %.
ПС
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Капацитет
348 852
371 187
366 976
369 134
Индекс
100
106
105
106
Използване на капацитета
61,5 %
60,2 %
61,2 %
61,9 %
Индекс
100
98
100
101
в) Обем на продажбите
(62)
В периода между 2009 г. и РПП продажбите на ПС на пазара на Съюза са се увеличили със 7 %.
ПС
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Продажби на несвързани лица в Съюза (в тонове)
116 902
133 824
131 085
124 524
Индекс
100
114
112
107
г) Пазарен дял
(63)
През разглеждания период ПС успява да запази пазарния си дял сравнително стабилен, т.е. 60 % през 2009 г. и 59 % през РПП.
ПС
2009 г.
2010
2011
РПП
Пазарен дял
60 %
65 %
61 %
59 %
Индекс
100
108
102
98
д) Растеж
(64)
В периода между 2009 г. и РПП потреблението на Съюза е нараснало с 8 %, а обемът на продажбите на ПС - със 7 %. Може да се приеме, че пазарният дял на ПС е стабилен, макар и да е намалял малко, докато вносът от Руската федерация малко се е увеличил.
е) Заетост
(65)
Докато през разглеждания период се наблюдава ръст на заетостта от 5 % по отношение на включените в извадката производители от Съюза, направената от заявителя оценка на заетостта на равнището на цялата ПС е различна и показва отрицателна тенденция - спад с 6 % в периода между 2009 г. и РПП.
ПС
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Заетост
3 763
3 776
3 688
3 544
Индекс
100
100
98
94
ж) Размер на дъмпинговия марж
(66)
Що се отнася до въздействието на размера на действителните маржове на дъмпинга (4,7 %) върху ПС, предвид ограничения обем на вноса като цяло от Руската федерация и сравнително ниския дъмпингов марж, това въздействие не може да бъде смятано за значително.
з) Складови наличности
(67)
В периода между 2009 г. и РПП обемът на складовите наличности е намалял.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
11 723
10 240
9 813
10 489
Индекс
100
87
84
89
и) Продажни цени и фактори, които засягат цените на вътрешния пазар
(68)
В периода между 2009 г. и РПП се наблюдава ръст на продажните цени на ПС с 8 %. Това развитие на цените е свързано с факта, че ПС е била в състояние да прехвърли увеличението на производствените разходи (с 8 %) върху ползвателите. То отразява също така постепенното преминаване на ПС към използване на СВК с по-голям диаметър, както и по-засиления интерес към въжета със специфично предназначение.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Средна единична продажна цена (EUR/t)
3 625
3 658
3 809
3 911
Индекс
100
101
105
108
й) Възнаграждения
(69)
В периода между 2009 г. и РПП средната заплата на еквивалент на пълна заетост (ЕПЗ) се е увеличила с 20 % през разглеждания период. След преструктурирането на някои включени в извадката дружества делът на административните служители спрямо работниците се е увеличил през разглеждания период, което е отразено в увеличените средни разходи за заплати на едно заето лице.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Заплати/еквивалент на пълна заетост (в евро)
42 393
45 174
48 718
51 052
Индекс
100
107
115
120
к) Производителност
(70)
Производителността на работната сила на ПС, измерена в продукция на ЕПЗ на година, е променлива през разглеждания период - намалява през 2010 г., след което отново се увеличава през 2011 г. и през РПП.
ПС
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производителност
58
52
53
55
Индекс
100
88
90
94
л) Инвестиции и способност за привличане на капитал
(71)
Инвестициите в СВК се увеличават с 271 % през разглеждания период, те са значителни по размер и възлизат на близо 16 милиона евро. Включените в извадката производители не са имали трудности в набирането на капитал през разглеждания период. Освен това голяма част от инвестициите е можела да бъде финансирана чрез собствените им парични потоци.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Инвестиции (в хил. евро)
5 845
6 025
12 656
15 839
Индекс
100
103
217
271
м) Рентабилност на пазара на Съюза
(72)
Включените в извадката производители успяват да реализират печалба през разглеждания период. Рентабилността в периода между 2009 г. и РПП - независимо от спада в сравнение с 2009 г. - е над определените 5 % печалба, посочени в първоначалното разследване.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Рентабилност на пазара на Съюза
14,8 %
10,1 %
10,6 %
10,6 %
Индекс
100
68
72
72
н) Възвръщаемост на инвестициите
(73)
Възвръщаемостта на инвестициите (ВИ), изразена като обща печалба, генерирана от свързаната със СВК дейност в процент от нетната счетоводна стойност на активите, които са пряко или непряко свързани с производството на СВК, като цяло следва гореспоменатите тенденции на рентабилността в рамките на целия разглеждан период. Въпреки спада този показател все още е доста висок.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Възвръщаемост на инвестициите
37,7 %
23,4 %
25 %
23 %
Индекс
100
62
66
61
о) Парични потоци
(74)
Паричните потоци се задържат като цяло на много положителни нива, независимо от известно влошаване в периода между 2009 г. и РПП: те следват до известна степен същата тенденция като тази на рентабилността през целия разглеждан период.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Парични потоци (в хил. евро)
57 545
40 640
38 297
43 380
Индекс
100
71
67
75
п) Възстановяване от последиците на предходния дъмпинг
(75)
По-голямата част от показателите показват, че ПС е адаптирала производственото си оборудване, за да се справи с новата икономическа обстановка и да успее да се възползва от възможностите на пазарите в Съюза и извън него в сегменти, където може да се постигне висок марж на печалба. Подобрението на икономическото и финансовото положение на ПС вследствие на налагането на антидъмпинговите мерки през 2001 г. доказва, че мерките са ефективни и че ПС се е възстановила от последиците на предходните дъмпингови практики.
4.2. Заключение
(76)
През разглеждания период ПС е успяла повече или по-малко да запази пазарния си дял, цените са нараснали с 8 %, складовите наличности са се задържали на приемливо ниво, докато производственият обем и потреблението са нараснали. ПС е била на печалба през целия разглеждан период, макар и печалбите да са на по-ниско равнище през РПП, отколкото през 2009 г. С оглед на гореизложеното може да се направи заключението, че ПС не е претърпяла съществена вреда през разглеждания период.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДАТА
(77)
Бе разгледано също така дали е вероятно повторно възникване на съществена вреда при изтичане на срока на действие на мерките. Бе преценено, че това е малко вероятно поради причините, посочени по-долу.
(78)
Както се подчертава в съображение 54, бе установено, че цените на вноса от Руската федерация подбиват цените на ЕС. Предвид ниските обеми на съответстващите видове на продукта обаче настоящият марж на подбиване на цените може да се приеме само с индикативна цел.
(79)
Както е обяснено в съображение 51, обемът на вноса на разглеждания продукт с произход от Руската федерация е бил 2 005 тона през 2009 г. и 2 343 тона през РПП, което представлява пазарен дял от съответно 1,03 % и 1,11 %.
(80)
Както е обяснено в съображения 43 и 45, общият капацитет в Русия се оценява на около 158 000 тона, докато при последното разследване той почти се е равнявал на нивото на общото потребление в ЕС, а именно 220 000 тона. Освен това понастоящем изглежда, че свободният капацитет е ограничен.
(81)
По време на последното разследване за руския пазар бе счетено, че не е в състояние да поеме обема на доставките. Понастоящем, както е обяснено в съображение 36, през разглеждания период е регистриран значителен ръст, а именно от 38 %, на вътрешното потребление на СВК в Русия. Освен това според икономическите прогнози от публично достъпни източници в Руската федерация се очаква висок ръст на БВП през следващите години. Поради тази причина, както бе посочено в съображение 45, свободният капацитет на Руската федерация вероятно ще бъде усвоен от разрастващия се руски пазар, тъй като цените на руския пазар са с около 11 % по-високи от експортните цени за ЕС. Освен това руските експортни цени за други пазари, особено държавите от ОНД, са средно с 5,6 % по-високи от експортните цени за ЕС. Поради това е малко вероятно значителни количества от свободния капацитет или от текущите продажби, реализирани понастоящем на по-изгодни пазари - руския вътрешен пазар и/или пазарите на държавите от ОНД, да бъдат пренасочени към пазара на Съюза.
(82)
Предвид гореизложеното се стигна до заключението, че отмяната на мерките върху вноса с произход от Руската федерация по всяка вероятност няма да доведе до повторно възникване на съществена вреда за ПС като цяло.
Ж. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(83)
Предвид горепосоченото антидъмпинговите мерки, приложими върху вноса на СВК от Руската федерация, следва да се отменят, а настоящата процедура да се прекрати в съответствие с член 9, параграф 2 и член 11, параграф 2 от основния регламент.
(84)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча прекратяване на съществуващите мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Руската федерация. Също така им бе даден срок, през който да представят коментари след оповестяването. Коментари бяха получени от една заинтересована страна, която също така поиска и ѝ бе предоставено изслушване в присъствието на служителя по изслушването,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Антидъмпинговите мерки върху вноса на стоманени многоснопови въжета, включително плътно навитите многоснопови въжета (въжета закрит тип), с изключение на въжетата от неръждаема стомана, с максимално напречно сечение, надвишаващо 3 mm, със или без прикрепена арматура, с произход от Руската федерация, понастоящем класирани в кодове по КН ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 и ex 7312 10 98, се отменят, а процедурата по отношение на този внос се прекратява.
Член 2
Прекратява се започнатата в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 процедура за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на стоманени многоснопови въжета, включително плътно навитите многоснопови въжета (въжета закрит тип), с изключение на въжетата от неръждаема стомана, с максимално напречно сечение, надвишаващо 3 mm, със или без прикрепени фитинги, понастоящем класирани в кодове по КН еx73121081, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 и ex 7312 10 98, с произход от Руската федерация.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 12 декември 2013 година.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1342/2013,
annettu 12 päivänä joulukuuta 2013,
polkumyyntitoimenpiteiden kumoamisesta tiettyjen Venäjän federaatiosta peräisin olevien rauta- tai teräsköysien ja -kaapelien tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan ja 11 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1601/2001 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin tiettyjen Venäjän federaatiosta, Turkista, Thaimaasta ja Tšekistä peräisin olevien rauta- tai teräsköysien ja -kaapelien tuonnissa. Kyseisistä toimenpiteistä käytetään jäljempänä nimitystä ’alkuperäiset toimenpiteet’ ja tutkimuksesta, joka johti toimenpiteisiin, käytetään jäljempänä nimitystä ’alkuperäinen tutkimus’.
(2)
Komissio hyväksyi elokuussa 2001 venäläisen tuottajan (JSC Severstal-Metiz) tekemän hintasitoumustarjouksen. Tämä sitoumussopimus kumottiin lokakuussa 2007 (3); sen ei katsottu toimivan, koska useiden yrityksen viemien tuotelajien asianmukaisessa luokittelussa oli vaikeuksia.
(3)
Neuvosto piti asetuksella (EY) N:o 1279/2007 (4) voimassa asetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaiset Venäjän federaatioon kohdistuvat alkuperäiset toimenpiteet osittaisten välivaiheen tarkastelujen ja voimassaolon päättymistä koskevien tarkastelujen jälkeen. Näitä toimenpiteitä kutsutaan jäljempänä ’voimassa oleviksi toimenpiteiksi’ ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaa tutkimusta kutsutaan jäljempänä ’viime tutkimukseksi’. Asetuksella (EY) N:o 1279/2007 päätettiin Turkista ja Thaimaasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuontia koskevat toimenpiteet.
(4)
Tällä hetkellä (5) on voimassa myös Ukrainasta ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien teräsvaijereiden tuonnin vastaisia toimenpiteitä, jotka laajennettiin koskemaan myös Marokosta, Moldovasta ja Korean tasavallasta lähetettyjen teräsvaijereiden tuontia.
2. Tarkastelupyyntö
(5)
Komissio ilmoitti 27. lokakuuta 2012Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’ (6), Venäjän federaatiosta peräisin olevien teräsvaijereiden tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan, perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun vireillepanosta.
(6)
Tarkastelu pantiin vireille Liaison Committee of European Union Wire Rope Industries -järjestön, jäljempänä ’EWRIS’ tai ’pyynnön esittäjä’, esittämästä perustellusta pyynnöstä, joka tehtiin sellaisten unionin tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa yli 50 prosenttia tiettyjen rauta- tai teräsköysien ja -kaapelien kokonaistuotannosta unionissa. Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen.
3. Tutkimus
3.1 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso
(7)
Polkumyynnin ja vahingon jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2011 ja 30 päivän syyskuuta 2012 välisen ajanjakson, jäljempänä’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu alkoi 1 päivänä tammikuuta 2009 ja kesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun saakka, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
3.2 Menettelyn osapuolet
(8)
Komissio ilmoitti asiasta virallisesti tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille, unionin tuottajille, tuojille ja käyttäjille sekä pyynnön esittäjälle ja viejämaan viranomaisille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(9)
Koska tutkimuksessa oli osallisena mahdollisesti suuri määrä vientiä harjoittavia tuottajia Venäjän federaatiosta, vireillepanoilmoituksessa esitettiin alun perin perusasetuksen 17 artiklan mukaista otantaa. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi vientiä harjoittavia tuottajia Venäjän federaatiosta ilmoittautumaan 15 päivän kuluessa menettelyn vireillepanosta sekä toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot.
(10)
Koska ainoastaan kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa Venäjän federaatiosta toimitti vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot ja ilmaisi halukkuutensa yhteistyön jatkamiseen komission kanssa, komissio päätti olla soveltamatta otantaa vientiä harjoittaviin tuottajiin.
(11)
Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut otoksen unionin tuottajista, ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään ilmoitusta koskevia huomautuksia vireillepanoilmoituksessa mainitun määräajan kuluessa. Alustavaan otokseen kuului viisi unionin tuottajaa, joiden todettiin edustavan unionin tuotannonalaa samankaltaisen tuotteen tuotantomäärän ja myynnin osalta unionissa.
(12)
Koska huomautuksia ei esitetty, ehdotetut yritykset valittiin lopulliseen otokseen ja asiasta ilmoitettiin asianomaisille osapuolille. Yksi lopullisesti valituista yrityksistä vetäytyi sittemmin otoksesta. Komissio päätti sen vuoksi pienentää otosta neljään jäljellä olevaan yritykseen, joiden katsottiin vielä edustavan unionin tuotannonalaa samankaltaisen tuotteen tuotantomäärän (29,3 prosenttia) ja myyntimäärän (20,9 prosenttia) osalta unionissa.
(13)
Vaikka vireillepanoilmoituksessa suunniteltiin sovellettavan otantaa etuyhteydettömiin tuojiin, yksikään etuyhteydetön tuoja tai käyttäjä ei ilmoittautunut. Tämän vuoksi etuyhteydettömiin tuojiin ei sovellettu otantaa.
(14)
Kyselylomakkeet lähetettiin neljälle otokseen valitulle unionin tuottajalle, kahdelle Venäjän federaatiossa vientiä harjoittavalle tuottajalle ja etuyhteydessä olevalle tuojalle.
3.3 Kyselylomakevastaukset
(15)
Kyselyihin saatiin vastauksia neljältä otokseen valitulta unionin tuottajalta, etuyhteydessä olevalta tuojalta ja yhdeltä vientiä harjoittavalta tuottajalta Venäjän federaatiosta.
(16)
Vaikka kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa Venäjän federaatiosta oli alun perin ilmoittautunut, vain yksi niistä toimitti vastauksen kyselyyn, ja sen katsotaan siten toimineen yhteistyössä tutkimuksessa. Yhteistyössä toimineella vientiä harjoittavalla tuottajalla on Italiassa sen täysin omistama tytäryhtiö, joka myös tuottaa teräsvaijereita ja harjoittaa tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia Venäjän federaatiosta. Toinen vientiä harjoittava tuottaja toimitti tietoja tutkimuksen vireillepanon yhteydessä, muttei pyynnöstä huolimatta täyttänyt kyselylomaketta. Näin ollen katsotaan, että toinen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa.
3.4 Tarkastuskäynnit
(17)
Komissio hankki ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
a)
unionin tuottajat:
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Saksa,
-
BRIDON International Ltd, Yhdistynyt kuningaskunta,
-
TEUFELBERGER Seil GmbH, Itävalta,
-
Manuel Rodrigues de OLIVEIRA Sá & Filhos, SA, Portugali;
b)
vientiä harjoittava tuottaja Venäjän federaatiossa:
-
JSC SEVERSTAL-Metiz, Cherepovets;
c)
etuyhteydessä oleva tuoja:
-
REDAELLI Tecna SpA, Italia.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(18)
Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa ja viime tutkimuksessa, joka johti voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönottoon, eli nykyisin CN-koodeihin ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 kuuluvat rauta- ja teräsköydet ja -vaijerit, myös lukitut köydet, ei kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä valmistetut köydet ja kaapelit, joiden poikkileikkauksen suurin läpimitta on yli kolme millimetriä ja joissa voi olla liitos- ja muita osia (tuotannonalalla käytetään usein termiä ”teräsvaijerit”), jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.
2. Samankaltainen tuote
(19)
Tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa vahvistettiin, että Venäjän federaatiossa tuotetuilla ja unioniin viedyillä teräsvaijereilla sekä unionissa unionin tuottajien valmistamilla ja myymillä teräsvaijereilla on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja samat loppukäyttötarkoitukset, minkä vuoksi niitä on pidettävä perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
C. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. Alustavat huomautukset
(20)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, esiintyikö polkumyyntiä kyseisellä hetkellä ja johtaisiko voimassa olevien toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.
(21)
Kuten edellä johdanto-osan 10 kappaleessa todetaan, Venäjän federaatiossa vientiä harjoittavien tuottajien joukosta ei ollut tarpeen valita otosta. Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan osuus tarkasteltavana olevan tuotteen Venäjän federaatiosta unioniin suuntautuvasta viennistä oli 99 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämän perusteella katsottiin, että yhteistyössä toimimisen taso oli korkea.
(22)
Koska kaksi muuta tiedossa olevaa tuottajaa Venäjän federaatiosta ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä, seuraavassa esitetyt päätelmät polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä oli tehtävä parhaiden käytettävissä olevien tietojen perusteella, mukaan luettuina Eurostatin tiedot, Venäjän viralliset tilastot ja toiselta tuottajalta saadut vähäiset tiedot.
2. Polkumyynnillä tapahtunut tuonti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana
(23)
Tarkastelupyynnössä väitettiin, että Venäjän federaatiosta unioniin suuntautuvan viennin keskimääräinen polkumyyntimarginaali on 130,8 prosenttia. Kuten vireillepanoilmoituksessa mainittiin (4.1 kohta), pyynnön esittäjä vertasi Venäjän federaatiosta unioniin suuntautuvan viennin hintoja (”noudettuna lähettäjältä” -tasolla) Venäjän federaation kotimarkkinahintoihin.
2.1 Normaaliarvo
(24)
Aluksi tutkittiin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, oliko se myynyt samankaltaista tuotetta Venäjän kotimarkkinoilla riippumattomille asiakkaille edustavassa määrin eli oliko kyseisen myynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia vastaavasta unioniin suuntautuneesta vientimyynnistä. Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin todettiin olevan edustavaa.
(25)
Komissio yksilöi tämän jälkeen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinoilla myymät samankaltaisen tuotteen lajit, jotka olivat samanlaisia kuin unioniin viedyt lajit tai suoraan niihin verrattavissa.
(26)
Tämän jälkeen tutkittiin, oliko yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynti ollut edustavaa kunkin tuotelajin osalta eli oliko kunkin tuotelajin kotimarkkinamyynti ollut vähintään 5 prosenttia saman tuotelajin unioniin suuntautuneen vientimyynnin määrästä. Näiden edustavassa määrin myytyjen tuotelajien osalta tutkittiin sitten, oliko kyseinen myynti tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
(27)
Se, voitiinko kunkin edustavassa määrin kotimarkkinoilla myydyn tuotelajin kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä, selvitettiin määrittämällä, kuinka suuri osuus asianomaisen tuotelajin riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa. Kaikissa tapauksissa, joissa tietyn tuotelajin kotimarkkinamyynti tapahtui riittävässä määrin ja tavanomaisessa kaupankäynnissä, normaaliarvo perustui tosiasialliseen kotimarkkinahintaan, joka laskettiin kyseisen tuotelajin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtuneen koko kotimarkkinamyynnin painotettuna keskiarvona.
(28)
Niille lopuille tuotelajeille, joiden kotimarkkinamyynti ei ollut edustavaa tai ei tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä, normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti laskennallisesti. Normaaliarvo muodostettiin lisäämällä vietyjen tuotelajien tuotantokustannuksiin, joita oikaistiin tarvittaessa, kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä kohtuullinen voittomarginaali, joiden määrittämisessä käytettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan ensimmäisen virkkeen mukaisesti tosiasiallisia tietoja, jotka pohjautuivat samankaltaisen tuotteen valmistukseen ja myyntiin tavanomaisessa kaupankäynnissä.
2.2 Vientihinta
(29)
Yhteistyössä toimineen venäläisen vientiä harjoittavan tuottajan unioniin suoraan riippumattomille asiakkaille suuntautuneen vientimyynnin osalta vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
(30)
Sellaisen vientitapahtuman osalta, jossa vienti unioniin tapahtui etuyhteydessä olevan kauppayhtiön välityksellä, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen jälleenmyyntihinnan perusteella, jonka kyseinen etuyhteydessä oleva kauppias veloitti ensimmäisiltä riippumattomilta asiakkailta unionissa. Tässä yhteydessä tehtiin oikaisuja, jotta kaikki tuonnin ja jälleenmyynnin välillä aiheutuneet kustannukset sekä voittomarginaali otettaisiin huomioon luotettavan vientihinnan määrittämiseksi. Koska riippumattomilta tuojilta ei saatu tietoja kertyneiden voittojen määristä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, käytettiin 5 prosentin keskimääräistä voittomarginaalia.
2.3 Vertailu
(31)
Normaaliarvon painotetun keskiarvon ja vientihinnan painotetun keskiarvon vertailu tehtiin noudettuna lähettäjältä -hinnoin samassa kaupan portaassa.
(32)
Jotta normaaliarvon ja vientihinnan välinen vertailu olisi tasapuolinen, siinä otettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti huomioon erot niissä tekijöissä, joiden osoitettiin vaikuttaneen hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen. Tästä syystä otettiin oikaisujen muodossa asianmukaisesti huomioon erot kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannuksissa, rahoitus- ja pakkauskuluissa, palkkioissa ja hyvityksissä, kun se oli aiheellista ja perusteltua.
2.4 Polkumyyntimarginaali
(33)
Perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan. Vertailussa kävi ilmi, että esiintyi polkumyyntiä, jonka suuruus oli 4,7 prosenttia vientiä harjoittavan tuottajan osalta.
3. Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan
3.1 Alustavat huomautukset
(34)
Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtuneen polkumyynnin lisäksi tarkasteltiin myös polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan. Tässä yhteydessä tarkasteltiin seuraavia tekijöitä: Venäjän federaatiosta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja hinnat, unionin markkinoiden ja muiden kolmansien maiden markkinoiden houkuttavuus, tuotantokapasiteetti ja vientiä varten käytettävissä oleva ylikapasiteetti Venäjän federaatiossa.
3.2 Venäjän federaatiosta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja hinnat
(35)
Eurostatin mukaan tarkastelujakson aikana tuonti Venäjän federaatiosta kasvoi 2 005 tonnista (vuonna 2009) 2 343 tonniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mikä vastaa noin yhtä prosenttia unionin kulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja tarkastelujaksolla. Kuten johdanto-osan 33 kappaleessa todetaan, yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan tuonti oli tapahtunut polkumyyntihinnoin (4,7 prosenttia) voimassa olleesta polkumyyntitullista huolimatta.
3.3 Unionin markkinoiden ja muiden kolmansien maiden markkinoiden houkuttavuus
(36)
Unioniin suuntautunut vienti muodosti 3 prosenttia yhteistyössä toimineen tuottajan kokonaismyynnistä, ja suurin osa myynnistä (85 prosenttia) tapahtui Venäjän kotimarkkinoilla. Kotimarkkinat kasvoivat 38 prosenttia tarkastelujaksolla (7) ja voivat edelleen kasvaa, jos Venäjän federaation bruttokansantuotteen kasvu jatkuu, kuten julkisesti saatavilla olevissa, taloudelliseen analyysiin erikoistuneissa lähteissä todetaan. Tutkimuksen aikana kerätyistä tiedoista kävi lisäksi ilmi, että yhteistyössä toiminut tuottaja ei tuota kaikkia tarkasteltavana olevan tuotteen lajeja, minkä vuoksi sen unionin tuottajiin kohdistama kilpailupaine on vähäinen. Tämä pätee todennäköisesti myös kahteen muuhun tuottajaan, koska ei ole saatavilla tietoja investoinneista uusiin koneisiin, joilla voitaisiin tuottaa esimerkiksi halkaisijaltaan suurempaa tarkasteltavana olevaa tuotetta. Venäjän federaatiossa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien kilpailupaineen vähäisyyttä vahvistaa myös se, että unionin tuottajat toimivat Venäjän markkinoilla. Venäjän virallisten tullitilastojen mukaan unionin tuottajien samankaltaisen tuotteen Venäjän federaatioon suuntautuvan viennin osuus oli 30 prosenttia samankaltaisen tuotteen kaikesta tuonnista Venäjän markkinoille tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, eli unionin tuottajat ovat suurin viejä Venäjän markkinoilla.
(37)
Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen pyynnön esittäjä väitti, että ennustettu Venäjän bruttokansantuotteen kasvu (3 prosenttia) on melko maltillinen eikä se mahdollista Venäjän teräsvaijerimarkkinoiden kehittymistä edelleen. Venäjän markkinat eivät siten ehkä voisi ottaa vastaan samankaltaisen tuotteen lisämääriä. Tässä yhteydessä on todettava, että Venäjän bruttokansantuotteen kasvu tarkastelujakson aikana (vuodesta 2009 tutkimusajanjakson loppuun) oli pienempi kuin vuodelle 2014 ennustettu kasvu, mutta se mahdollisti kuitenkin Venäjän teräsvaijerimarkkinoiden 38 prosentin kasvun. Väitettä ei näin ollen voitu hyväksyä.
(38)
Sama osapuoli mainitsi myös yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan hiljattain (yhteistyössä unionissa sijaitsevan tytäryhtiönsä kanssa) kehittämät uudet tuotelajit ja väitti, että tämä osoittaa kyseisen tuottajan tehneen investointeja tarkastelujaksolla. Tämä tieto ei kuitenkaan ole ristiriidassa sen havainnon kanssa, että yhteistyössä toimineella tuottajalla ei ole valmiuksia tuottaa kaikkia vaijerityyppejä (erityisesti markkinoiden laadukkaimpiin kuuluvia teräsvaijereita). Väitettä ei näin ollen voitu hyväksyä.
(39)
Unionin markkinoiden houkuttavuutta tarkasteltaessa on otettava huomioon myös, että jotkin venäläiset vientiä harjoittavat tuottajat ostivat unionin tuottajien yritystoiminnan. Kahdella venäläisellä tuottajalla on itse asiassa tällä hetkellä unionissa toimivat tytäryhtiöt. Yhteistyössä toimineen viejän EU:ssa sijaitsevaan tytäryhtiöön tehdyllä tarkastuskäynnillä kävi ilmi, että sen myynti tapahtuu pääasiassa Euroopan markkinoilla ja että yhteistyössä toimineen tuottajan ja kyseisen tytäryhtiön välinen etuyhteydellinen myynti oli vähäistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(40)
Yhteistyössä toimineen viejän tietojen perusteella on huomioitava, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tarkasteltavana olevan tuotteen vientimäärä Venäjältä kolmansiin maihin oli neljä kertaa suurempi kuin unioniin suuntautuva vientimäärä. Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hinnat olivat keskimäärin alempia kuin sen kotimarkkinoiden myyntihinnat Venäjän federaatiossa mutta keskimäärin korkeampia kuin unionin markkinoille suuntautuvan viennin hinnat. Tämän perusteella voidaan päätellä, että kolmansien maiden markkinoille suuntautuva vientimyynti on houkuttavampaa kuin unionin markkinoille suuntautuva myynti. Tässä yhteydessä on otettava huomioon myös Itsenäisten valtioiden yhteisön (IVY) markkinoiden kanssa vakiinnutetut myyntikanavat.
(41)
Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen pyynnön esittäjä väitti, että venäläisten tuottajien kolmansien maiden markkinoille suuntautuvan viennin hinnat ovat itse asiassa alhaisemmat kuin unioniin suuntautuvan viennin hinnat. Tähän liittyen esitettiin Ukrainaan ja joihinkin Euroopan maihin suuntautuvan viennin keskimääräisten hintojen vertailu, jonka väitettiin perustuvan Venäjän tullitilastoihin. Vertailun pohjana olevia alkuperäisiä tietoja ei toimitettu. Tässä yhteydessä on todettava, että tutkimuksessa toteutettu Venäjältä unioniin ja kolmansille markkinoille suuntautuvan viennin hintaerojen vertailu perustui yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kyselystä saatuihin tarkastettuihin tietoihin. Kyseinen hintavertailu tehtiin ”noudettuna lähettäjältä” -tasolla ottaen huomioon erot tuotelajeissa ja kaupan portaassa. Pyynnön esittäjän toimittamat keskimääräisissä hinnoissa eivät tule esiin teräsvaijerimarkkinoilla voimassa olevien hintojen monimutkaiset osatekijät ja vaihteluvälit, jotka johtuvat erilaisten tuotteiden suuresta määrästä ja eri kaupan portaasta. Väitettä ei näin ollen voitu hyväksyä.
(42)
Sama osapuoli väitti, että unionin tuotannonalan Venäjän federaatioon suuntautuvan viennin määrä on tässä tapauksessa epäolennainen, ja korosti ennemminkin Kiinan kansantasavallasta Venäjän federaatioon suuntautuvaa kasvanutta tuontia ja tarvetta tämän huomioon ottamiselle analyysissa, koska kyseinen tuonti muodostaa kilpailu-uhkan venäläisten tuottajien toimimiselle Venäjän ja IVY:n markkinoilla. Tässä yhteydessä on olennaista, että unionin tuottajat ovat edelleen suurimmat viejät Venäjän markkinoilla, koska se vahvistaa muun muassa sen tosiasian, että venäläisillä tuottajilla ei ole valmiuksia tuottaa kaikkia teräsvaijerilajeja, joille on kysyntää Venäjän markkinoilla. Kiinasta Venäjän federaatioon suuntautuvasta viennistä on todettava, että se kasvoi samalla, kun kysyntä kasvoi nopeasti Venäjän markkinoilla. Tietoja ei toimitettu esimerkiksi Kiinasta Venäjän federaatioon tai IVY-maihin suuntautuvan viennin hintatasoista tai tutkimuksen kohteena olevan tuontituotteen ominaisuuksista, joiden avulla olisi ollut mahdollista tehdä jatkoanalyysia. Lopuksi on todettava, että Venäjän tullitilastojen mukaan tarkasteltavana olevan tuotteen venäläiset tuottajat olivat edelleen johtavassa asemassa kotimarkkinoillaan teräsvaijerien osalta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja että kokonaistuonti näille markkinoille muodosti vain noin 15 prosenttia Venäjän teräsvaijerimarkkinoista. Väitettä ei näin ollen voitu hyväksyä.
3.4 Venäjän federaation tuotantokapasiteetti ja vientiin käytettävissä oleva ylikapasiteetti
(43)
Tarkastelupyynnön mukaan kaikkien venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien tuotantokapasiteetti oli 115 000 tonnia. Tutkimuksen aikana pyynnön esittäjä arvioi uudelleen Venäjän tuotantokapasiteetin olevan 220 000-250 000 tonnia, minkä tueksi ei kuitenkaan esitetty mitään näyttöä. Yhteistyössä toimineelta viejältä saatujen tarkistettujen tietojen, toisen tiedossa olevan tuottajan toimittamien tietojen sekä pyyntöön sisältyvien kolmatta tuottajaa koskevien tietojen perusteella kaikkien tarkasteltavana olevan tuotteen venäläisten tuottajien tuotantokapasiteetti oli vakiintunut noin 158 000 tonnin tasolle. Tässä yhteydessä on huomioitava, että yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan tuotantokapasiteetti oli tarkastelujakson aikana rakennemuutosten kohteena, joiden seurauksena yksi tuotantolaitos suljettiin.
(44)
Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi osapuoli väitti, että suljetusta tuotantolaitoksesta siirrettiin joitakin koneita yhteistyössä toimineen tuottajan toiseen tuotantopaikkaan. Väitteen tueksi ei kuitenkaan esitetty mitään näyttöä. Tässä yhteydessä voidaan vahvistaa, että tutkimuksen aikana kerätyn näytön perusteella yhteistyössä toiminut tuottaja toteutti tarkastelujaksolla rakennemuutoksia, joihin kuului joidenkin koneiden romuttaminen kaikissa kolmessa tuotantopaikassa sekä yhden tuotantolaitoksen sulkeminen. Ei voida kuitenkaan sulkea pois mahdollisuutta, että suljetusta tuotantolaitoksesta olisi siirretty tiettyjä koneita muihin tuotantolaitoksiin. Tämä ei kuitenkaan muuta kyseisen tuottajan ja koko Venäjän tuotantokapasiteetin arviota, jota osapuoli ei kiistänyt. Väitettä ei näin ollen voitu hyväksyä.
(45)
Kun tarkastellaan kapasiteetin käyttöastetta ja ylikapasiteettia, kolmannen tuottajan kapasiteetin käyttöastetta koskevien tarkkojen tietojen puuttuessa oletettiin kahden tuottajan tietojen perusteella, että sen kapasiteetin käyttöaste oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla suunnilleen sama kuin kahden muun tuottajan eli 90 prosenttia. Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että käyttämätön kapasiteetti Venäjän federaatiossa on kokonaisuudessaan 17 000 tonnia. Tämä on noin 8 prosenttia unionin kulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
3.5 Päätelmät
(46)
Koska havaittiin, että Venäjän federaatiosta tuleva vienti tapahtuu edelleen polkumyynnillä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, polkumyynnin jatkuminen unionin markkinoilla on todennäköistä, jos nykyiset polkumyyntitoimenpiteet poistetaan.
(47)
Seuraavia seikkoja olisi kuitenkin korostettava. Ensinnäkin Venäjän federaatiossa on vain vähän käyttämätöntä kapasiteettia, joka voidaan ohjata kotimarkkinoille, joilla kysyntä kasvaa nopeasti. Toiseksi venäläisillä tuottajilla ei ole valmiuksia toimittaa kaikentyyppisiä vaijereita, ja näin ollen ne saavat aikaan vain vähäistä kilpailupainetta unionin markkinoilla. Kolmanneksi kolmesta tiedossa olevasta vientiä harjoittavasta tuottajasta kahdella on unionissa täydessä omistuksessa olevat tytäryhtiöt, joissa tuotetaan samankaltaista tuotetta. Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan tytäryhtiöstä saatujen tietojen perusteella on havaittavissa, että tytäryhtiössä tuotettua samankaltaista tuotetta myydään pääasiassa unionin markkinoilla, ja vientiä harjoittava tuottaja tuottaa ja myy samankaltaista tuotetta lähinnä Venäjän markkinoita varten. Lisäksi venäläisillä vientiä harjoittavilla tuottajilla on tiiviit liikeyhteydet kolmansien maiden markkinoilla, erityisesti IVY-maiden markkinoilla, jotka ovat venäläisten viejien kannalta houkuttelevampia, koska näillä markkinoilla saatavat hinnat ovat keskimäärin korkeammat kuin unionissa saatavat hinnat. Tämän perusteella pääteltiin, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Venäjän federaatiosta ei todennäköisesti kasva merkittävästi, jos toimenpiteiden annetaan raueta.
D. UNIONIN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ
(48)
Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana teräsvaijereita valmisti yli 30 unionin tuottajaa. Näiden tuottajien tuotannon (joka määritettiin yhteistyössä toimineilta tuottajilta kerättyjen tietojen perusteella ja muiden unionin tuottajien osalta pyynnön esittäjältä saatujen tietojen perusteella) katsotaan siten muodostavan unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
(49)
Kuten johdanto-osan 12 kappaleessa todetaan, unionin tuottajien suuren määrän takia valittiin otos. Vahinkoindikaattorit määritettiin vahingon tarkastelua varten kahdella tasolla:
-
makrotaloudelliset tekijät (tuotanto, kapasiteetti, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, keskimääräiset yksikköhinnat ja polkumyynnin merkittävyys) arvioitiin koko unionin tuotannon tasolla yhteistyössä toimineilta tuottajilta kerättyjen tietojen ja Eurostatin tietojen perusteella, ja muiden unionin tuottajien osalta käytettiin pyynnön esittäjältä saatuihin tietoihin pohjautuvaa arviota;
-
mikrotaloudelliset tekijät (varastot, palkat, kannattavuus, investointien tuotto, kassavirta, pääoman saanti ja investoinnit) tutkittiin otokseen valittujen unionin tuottajien osalta kyseisiltä tuottajilta saatujen ja tarkastettujen tietojen perusteella.
E. TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA
1. Unionin kulutus
(50)
Unionin kulutus kasvoi 8 prosenttia eli 195 426 tonnista 211 380 tonniin vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana.
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin kulutus (tonnia)
195 426
206 940
213 350
211 380
Indeksi
100
106
109
108
2. Nykyinen tuonti Venäjän federaatiosta
2.1 Venäjän federaatiosta tulevan tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat
(51)
Eurostatin tietojen mukaan Venäjän federaatiosta tulevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä kasvoi 2 005 tonnista 2 343 tonniin vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Kasvusta huolimatta nämä tuotantomäärät ovat alhaisemmat kuin Venäjän federaatiosta tuleva tuonti viime tutkimuksen aikana, jolloin tuonti oli 2 908 tonnia vuonna 2005 ja 3 323 tonnia ajanjaksolla 1.7.2005-30.6.2006 (edellinen tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso). Lisäksi Venäjältä tulevan tuonnin määrä laski tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson päättymisestä lähtien (20 prosentin lasku).
(52)
Venäjältä tulevan tuonnin markkinaosuus oli 1,03 prosenttia vuonna 2009 ja 1,1 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(53)
Tuontihinnat puolestaan ovat nousseet tarkastelujaksolla tasaisesti 12 prosenttia.
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuonti (tonnia)
2 005
2 197
2 549
2 343
Indeksi
100
110
127
117
Markkinaosuus
1,03 %
1,06 %
1,19 %
1,11 %
Indeksi
100
103
116
108
Tuontihinta
1 054
1 084
1 171
1 178
Indeksi
100
103
111
112
2.2 Hintojen alittavuus
(54)
Hintojen alittavuus määritettiin käyttäen yhteistyössä toimineen venäläisen tuottajan vientihintoja ilman polkumyyntitullia, ja se oli 54,7-69,0 prosenttia riippuen tuotelajista, ja hinnan alittavuuden painotettu keskimääräinen marginaali oli 63,4 prosenttia. Kun kuitenkin otetaan huomioon Venäjän federaatiosta tulevan tuonnin vähäinen määrä ja lukuisten erilaisten teräsvaijerilajien olemassaolo, hinnan alittavuus voitiin määrittää ainoastaan sellaisten hyvin harvojen täysin samanlaisten tuotelajien perusteella, joiden määrät ovat pienet (19,9 tonnia). Sen vuoksi hinnan alittavuuden marginaali on ainoastaan suuntaa-antava.
3. Tuonti muista maista
3.1 Muista maista tulevan tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat
(55)
Muista maista kuin Venäjän federaatiosta tuleva tuonti kasvoi 10,6 prosenttia tarkastelujakson aikana, mikä on enemmän kuin kulutuksen kasvu unionin markkinoilla (8 prosenttia). Siitä huolimatta, että muut maat kuin Venäjän federaatio kasvattivat markkinaosuuttaan unionissa, niiden markkinaosuuksia voidaan pitää vakaina.
(56)
Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tärkeimmät viejämaat olivat Etelä-Korea, jonka markkinaosuus oli 16 prosenttia, Kiina (1,78 prosenttia), Thaimaa (noin 1,65 prosenttia) ja Venäjän federaatio (ks. edellä, 1,11 prosenttia), ja unionin tuotannonalan markkinaosuus oli lähes 60 prosenttia.
Maat / Tuonti (tonnia)
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Etelä-Korea
32 027
23 926
28 906
34 798
Kiina
5 797
4 067
5 174
3 765
Thaimaa
3 673
3 815
5 348
3 499
Muut maat
34 938
38 974
39 376
42 444
Välisumma
(lukuun ottamatta Venäjän federaatiota)
76 435
70 782
78 804
84 506
Venäjä
2 005
2 197
2 548
2 343
Tuonti yhteensä
(mukaan luettuna Venäjän federaatio)
78 440
72 979
81 352
86 849
3.2 Hintojen alittavuus
(57)
Muista maista tuotujen samankaltaisten tuotteiden keskimääräiset tuontihinnat pysyivät kaiken kaikkiaan vakaina ja ennallaan tarkastelujakson aikana ja alittivat unionin tuotannonalan hinnat keskimäärin 57 prosentilla.
4. Unionin tuotannonalan tilanne
(58)
Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen.
4.1 Alustavat huomautukset
(59)
Koska unionin tuotannonalan osalta käytettiin otantaa, vahingon arviointi tapahtui koko unionin tuotannonalalta (johdanto-osan 49 kappaleessa määritellyt makrotaloudelliset tekijät) ja otokseen valituilta unionin tuottajilta kerättyjen tietojen perusteella (johdanto-osan 49 kappaleessa määritellyt mikrotaloudelliset tekijät).
a) Tuotanto
(60)
Unionin tuotannonalan tuotanto kasvoi vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana 6 prosenttia eli 214 475 tonnista 228 368 tonniin. Samaan aikaan, kun kulutus kasvoi (8 prosenttia) johdanto-osan 52 kappaleessa todetun mukaisesti, unionin tuotannonalan tuotanto lisääntyi 6 prosenttia.
Unionin tuotannonala
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotantomäärä (tonnia)
214 475
223 385
224 559
228 368
Indeksi
100
104
105
106
b) Kapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(61)
Unionin kulutuksen kasvu (8 prosenttia) sai aikaan myös unionin tuotannonalan tuotannon 6 prosentin kasvun.
Unionin tuotannonala
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kapasiteetti
348 852
371 187
366 976
369 134
Indeksi
100
106
105
106
Kapasiteetin käyttöaste
61,5 %
60,2 %
61,2 %
61,9 %
Indeksi
100
98
100
101
c) Myyntimäärä
(62)
Unionin tuotannonalan myynti unionin markkinoilla kasvoi 7 prosenttia vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana.
Unionin tuotannonala
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Myynti etuyhteydettömille osapuolille unionissa (tonnia)
116 902
133 824
131 085
124 524
Indeksi
100
114
112
107
d) Markkinaosuus
(63)
Unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi tarkastelujaksolla suhteellisen vakaana: se oli 60 prosenttia vuonna 2009 ja 59 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
Unionin tuotannonala
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Markkinaosuus
60 %
65 %
61 %
59 %
Indeksi
100
108
102
98
e) Kasvu
(64)
Vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana, kun unionin kulutus kasvoi 8 prosenttia, myös unionin tuotannonalan myyntimäärä kasvoi 7 prosenttia. Unionin tuotannonalan markkinaosuutta voidaan siten pitää vakaana, joskin se hieman menetti markkinaosuuttaan, ja tuonti Venäjän federaatiosta lisääntyi hieman.
f) Työllisyys
(65)
Vaikka otokseen valittujen unionin tuottajien työllisyyden kasvu oli 5 prosenttia tarkastelujakson aikana, pyynnön esittäjän tekemä arvio koko tuotannonalan työllisyyden tasosta on erilainen ja kehityssuuntaus on negatiivinen, sillä vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä on tapahtunut 6 prosentin lasku.
Unionin tuotannonala
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Työllisyys
3 763
3 776
3 688
3 544
Indeksi
100
100
98
94
g) Polkumyyntimarginaalin merkittävyys
(66)
Havaitun polkumyynnin tosiasialliset marginaalit olivat 4,7 prosenttia, eikä niiden vaikutusta unionin tuotannonalaan voida pitää merkittävänä, kun otetaan huomioon Venäjän federaatiosta tulevan tuonnin vähäinen kokonaismäärä ja suhteellisen alhainen polkumyyntimarginaali.
h) Varastot
(67)
Unionin tuotannonalan loppuvarastot vähenivät vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.
Otokseen valitut tuottajat
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Loppuvarastot (tonnia)
11 723
10 240
9 813
10 489
Indeksi
100
87
84
89
i) Myyntihinnat ja kotimarkkinahintoihin vaikuttavat tekijät
(68)
Unionin tuotannonalan yksikkömyyntihinnat nousivat 8 prosenttia vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Tämä hintakehitys liittyy siihen, että unionin tuotannonala pystyi siirtämään tuotantokustannusten nousun (8 prosenttia) käyttäjille. Hintojen kehitys johtuu myös siitä, että unionin tuotannonalalla siirrytään asteittain halkaisijaltaan suurempiin teräsvaijereihin ja keskitytään yhä enemmän erikoiskäyttöön tarkoitettuihin köysiin.
Otokseen valitut tuottajat
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Keskimääräinen yksikkömyyntihinta EU:ssa (euroa/tonni)
3 625
3 658
3 809
3 911
Indeksi
100
101
105
108
j) Palkat
(69)
Vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana keskipalkka kokoaikaista työntekijää kohti (FTE) nousi 20 prosenttia tarkastelujaksolla. Joidenkin otokseen valittujen yritysten rakenneuudistusten jälkeen korkeasti koulutettujen työntekijöiden osuus verrattuna vähän koulutettuihin lisääntyi tarkastelujaksolla, mikä näkyy myös kohonneissa keskimääräisissä palkkakustannuksissa työntekijää kohden.
Otokseen valitut tuottajat
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Palkka (FTE) (euroa)
42 393
45 174
48 718
51 052
Indeksi
100
107
115
120
k) Tuottavuus
(70)
Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus ilmaistuna kokoaikaiseksi muutettuna työmääränä henkilöä kohti vuodessa oli tarkastelujaksolla vaihtelevaa, sillä se laski vuonna 2010 ja nousi jälleen vuonna 2011 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
Unionin tuotannonala
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuottavuus
58
52
53
55
Indeksi
100
88
90
94
l) Investoinnit ja pääoman saanti
(71)
Investoinnit teräsvaijereihin lisääntyivät 271 prosenttia tarkastelujaksolla ja olivat merkittäviä: ne olivat lähes 16 miljoonaa euroa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Otokseen valituilla tuottajilla ei ollut vaikeuksia pääoman saannissa tarkastelujakson aikana. Lisäksi suuri osa investoinneista voitiin rahoittaa omasta kassavirrasta.
Otokseen valitut tuottajat
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Investoinnit (tuhatta euroa)
5 845
6 025
12 656
15 839
Indeksi
100
103
217
271
m) Kannattavuus unionin markkinoilla
(72)
Otokseen valitut tuottajat onnistuivat tekemään voittoa koko tarkastelujakson ajan. Vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana saadut voitot ylittivät alkuperäisessä tutkimuksessa asetetun 5 prosentin tavoitteen - siitä huolimatta, että voitot vähenivät vuoteen 2009 verrattuna.
Otokseen valitut tuottajat
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kannattavuus unionin markkinoilla
14,8 %
10,1 %
10,6 %
10,6 %
Indeksi
100
68
72
72
n) Investointien tuotto
(73)
Investointien tuotto (teräsvaijeritoiminnan synnyttämä kokonaisvoitto prosentteina teräsvaijereiden tuotantoon suoraan tai välillisesti liittyvän omaisuuden nettokirjanpitoarvosta) noudatti suunnilleen kannattavuuden kehitystä koko tarkastelujakson ajan. Laskusta huolimatta tämä indikaattori on edelleen melko merkittävä.
Otokseen valitut tuottajat
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Investointien tuotto
37,7 %
23,4 %
25 %
23 %
Indeksi
100
62
66
61
o) Kassavirta
(74)
Kassavirtatilanne on edelleen kokonaisuudessaan hyvin positiivinen huolimatta sen heikkenemisestä vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä: se noudattaa kannattavuussuuntauksia tietyssä määrin koko tarkastelujakson ajan.
Otokseen valitut tuottajat
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kassavirta (tuhatta euroa)
57 545
40 640
38 297
43 380
Indeksi
100
71
67
75
p) Aiemman polkumyynnin vaikutuksista toipuminen
(75)
Suurin osa indikaattoreista osoittaa, että unionin tuotannonala mukautti tuotantovälineitään pystyäkseen vastaamaan uuden talousympäristön vaatimuksiin ja tarttumaan unionissa ja unionin ulkopuolella tarjoutuviin mahdollisuuksiin niillä segmenteillä, joilla voi saavuttaa suuria voittoja. Unionin tuotannonalan talous- ja rahoitustilanteen paraneminen vuonna 2001 käyttöön otettujen polkumyyntitoimenpiteiden johdosta on todisteena siitä, että toimenpiteet ovat tehokkaita ja että unionin tuotannonala on toipunut aiemman polkumyynnin vaikutuksista.
4.2 Päätelmät
(76)
Tarkastelujaksolla unionin tuotannonala pystyi jokseenkin säilyttämään markkinaosuutensa, hinnat nousivat 8 prosenttia, varastot pysyivät kohtuullisella tasolla ja tuotantomäärät ja kulutus kasvoivat. Unionin tuotannonala oli kannattava koko tarkastelujakson ajan, vaikka voitot olivat pienemmät tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kuin vuonna 2009. Edellä mainittu huomioon ottaen voidaan päätellä, että unionin tuotannonalalle ei aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelujaksolla.
F. VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
(77)
Tarkastelun kohteena oli myös se, olisiko merkittävän vahingon toistuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Näin ei todennäköisesti tapahdu, mikä johtuu jäljempänä esitetyistä syistä.
(78)
Kuten johdanto-osan 54 kappaleessa korostetaan, Venäjän federaatiosta tulevan tuonnin hintojen todetaan alittavan EU:n hinnat. Vastaavien tuotelajien vähäisten määrien vuoksi nykyistä hinnan alittavuuden marginaalia voidaan kuitenkin pitää ainoastaan suuntaa-antavana.
(79)
Kuten johdanto-osan 51 kappaleessa todetaan, tarkasteltavana olevan tuotteen Venäjän federaatiosta tulevan tuonnin määrä oli 2 005 tonnia vuonna 2009 ja 2 343 tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, ja sen markkinaosuus oli vastaavasti 1,03 ja 1,11 prosenttia.
(80)
Kuten johdanto-osan 43 ja 45 kappaleessa todetaan, Venäjän kokonaiskapasiteetin arvioidaan olevan noin 158 000 tonnia, kun taas viime tutkimuksen aikana sen arvioitiin olevan suunnilleen samalla tasolla EU:n kokonaiskulutuksen kanssa eli 220 000 tonnia. Lisäksi käyttämätön kapasiteetti näyttää tällä hetkellä olevan vähäinen.
(81)
Viime tutkimuksen aikana arvioitiin, että Venäjän markkinat eivät pysty ottamaan vastaan tarjonnan määrää. Kuten johdanto-osan 36 kappaleessa todetaan, teräsvaijereiden kulutus Venäjän kotimarkkinoilla kasvoi tarkastelujaksolla huomattavasti eli 38 prosenttia. Lisäksi julkisissa talousennusteissa arvioidaan, että Venäjän federaation bruttokansantuote kasvaa voimakkaasti tulevina vuosina. Kuten johdanto-osan 45 kappaleessa todetaan, Venäjän käyttämätön kapasiteetti ohjataan sen vuoksi todennäköisesti kasvaville Venäjän markkinoille, koska hinnat Venäjällä ovat noin 11 prosenttia korkeammat kuin EU:hun suuntautuvan viennin hinnat. Lisäksi Venäjän muille markkinoille, erityisesti IVY-maihin, suuntautuvan viennin hinnat ovat keskimäärin 5,6 prosenttia korkeammat kuin EU:hun suuntautuvan viennin hinnat. Sen vuoksi unionin markkinoille ei todennäköisesti suunnata merkittäviä määriä käyttämättömästä kapasiteetista tai nykyisestä myynnistä, joka suuntautuu tuottavammille kotimarkkinoille ja/tai IVY-maiden markkinoille.
(82)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, että Venäjän federaatiosta peräisin olevaa tuontia koskevien toimenpiteiden kumoaminen ei kaiken todennäköisyyden mukaan johtaisi koko unionin tuotannonalalle aiheutuvan merkittävän vahingon toistumiseen.
G. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
(83)
Edellä esitetyn perusteella Venäjän federaatiosta tulevaan teräsvaijereiden tuontiin sovellettavat polkumyyntitoimenpiteet olisi kumottava ja nykyinen menettely päätettävä perusasetuksen 9 artiklan 2 kohdan ja 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
(84)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiotaan suositella, että Venäjän federaatiosta peräisin olevassa tuonnissa nykyisin voimassa olevat toimenpiteet päätetään. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia päätelmien ilmoittamisen jälkeen. Huomautuksia saatiin yhdeltä asianomaiselta osapuolelta, joka myös pyysi kuulemista. Kuuleminen myönnettiin osapuolelle kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan läsnä ollessa,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Kumotaan polkumyyntitoimenpiteet, jotka koskevat Venäjän federaatiosta peräisin olevia ja nykyisin CN-koodeihin ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 kuuluvia teräsköysiä ja -kaapeleita, myös lukittuja köysiä (ei kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä valmistettuja köysiä ja kaapeleita), joiden poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 3 millimetriä ja joissa voi olla liitos- ja muita osia, ja päätetään kyseistä tuontia koskeva menettely.
2 artikla
Päätetään polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu, joka aloitettiin asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja joka koskee Venäjän federaatiosta tuotavia ja nykyisin CN-koodeihin ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 kuuluvia teräsköysiä ja -kaapeleita, myös lukittuja köysiä (ei kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä valmistettuja köysiä ja kaapeleita), joiden poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 3 millimetriä ja joissa voi olla liitos- ja muita osia.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 12 päivänä joulukuuta 2013.