РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 377/2014 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 3 април 2014 година
за създаване на програма „Коперник“ и за отмяна на Регламент (ЕС) № 911/2010
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 189, параграф 2 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
след консултация с Комитета на регионите,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Глобалният мониторинг на околната среда и сигурността (ГМОСС) беше инициатива за мониторинг на Земята, осъществявана под ръководството на Съюза и реализирана в партньорство с държавите членки и Европейската космическа агенция (ЕКА). Началото на ГМОСС бе положено през май 1998 г., когато институциите, участващи в развитието на космическите дейности в Европа, изготвиха съвместна декларация, известна като „Манифест от Бавено“. В манифеста бе отправен призив да бъде поет дългосрочен ангажимент за разработване на базирани в Космоса услуги за мониторинг на околната среда чрез използване и допълнително развиване на европейски умения и технологии. През 2005 г. Съюзът направи стратегическия избор да развива, съвместно с ЕКА, независим европейски капацитет за наблюдение на Земята с оглед предоставянето на услуги в областта на околната среда и сигурността.
(2)
Въз основа на тази инициатива с Регламент (ЕС) № 911/2010 на Европейския парламент и на Съвета (3) беше създадена европейската програма за мониторинг на Земята (ГМОСС) и бяха установени правилата за изпълнението на нейните начални операции.
(3)
Макар че създадената съгласно Регламент (ЕС) № 911/2010 програма следва да продължи да се изпълнява при новата многогодишна финансова рамка 2014 - 2020, определена с Регламент (ЕС, Евратом) № 1311/2013 (4) съкращението ГМОСС следва да се замени с името „Коперник“, за да се улесни комуникацията с широката общественост. Комисията регистрира търговската марка, така че тя да може да се използва от институциите на Съюза, а чрез лицензиране - и от други заинтересовани ползватели, и по-специално доставчиците на основни услуги.
(4)
Програмата „Коперник“ („Коперник“) се основава на партньорство между Съюза, ЕКА и държавите членки. Следователно тя следва да се основава на съществуващия европейски и национален капацитет и да го допълва с нови, съвместно разработени активи. За да приложи този подход, Комисията следва да се стреми да поддържа диалога с ЕКА и държавите членки, които притежават необходимите космически и in situ активи.
(5)
За да постигне своите цели „Коперник“ следва да гарантира самостоятелен капацитет на Съюза за извършване на космически наблюдения и за предоставяне на оперативни услуги в областта на околната среда, гражданската защита и гражданската сигурност, като напълно се съобразява с националните мандати относно официалните предупреждения. Тя следва да използва също достъпните допринасящи мисии и наличните in situ данни, предоставяни преди всичко от държавите членки. „Коперник“ следва да се възползва във възможно най-голяма степен от капацитета за извършване на космически наблюдения и за предоставяне на услуги на държавите членки. „Коперник“ следва също да се възползва от възможностите на търговските инициативи в Европа, което допринася и за развитието на жизнеспособен търговски космически сектор в Европа. Освен това следва да се насърчават системи за оптимизиране на предаването на данни, за да се увеличат допълнително възможностите за посрещане на нарастващото потребителско търсене за данни в почти реално време.
(6)
За насърчаване и улесняване на използването на технологии за наблюдение на Земята, както от местните органи, така и от малките и средни предприятия (МСП), следва да се насърчават специални мрежи за разпространение на данни по „Коперник“, включващи национални и регионални органи.
(7)
Целта на „Коперник“ следва да бъде предоставянето на точна и надеждна информация в областта на околната среда и сигурността, която да е съобразена с потребностите на ползвателите и да осигурява подкрепа за политиките на Съюза, по-специално във връзка с вътрешния пазар, транспорта, околната среда, енергетиката, гражданската защита и гражданската сигурност, сътрудничеството с трети държави и хуманитарната помощ.
(8)
„Коперник“ следва да се разглежда като европейски принос към изграждането на Глобалната мрежа от системи за наблюдение на Земята (GEOSS), разработена в рамките на Групата за наблюдение на Земята (GEO).
(9)
„Коперник“ следва да се осъществява съгласувано с други свързани инструменти и действия на Съюза, по-специално с действията във връзка с околната среда и изменението на климата, както и с инструментите в областта на сигурността, защитата на личните данни, конкурентоспособността и иновациите, сближаването, научноизследователската дейност, транспорта, конкуренцията и международното сътрудничество, и с европейските навигационни спътникови системи („Галилео“ и EGNOS). Данните по „Коперник“ следва да са в съответствие с пространствените референтни данни на държавите членки, както и с правилата за прилагане и техническите насоки за инфраструктурата за пространствена информация в Съюза, установени с Директива 2007/2/EО на Европейския парламент и на Съвета (5). „Коперник“ следва да допълва и Общата информационна система за околната среда (SEIS), както е посочено в Съобщението на Комисията от 1 февруари 2008 г.„За Обща информационна система за околната среда (SEIS) и дейностите на Съюза в областта на реакциите при извънредни ситуации“. „Коперник“ следва да се прилага в съответствие с целите на Директива 2003/98/ЕO на Европейския парламент и на Съвета (6) относно повторната употреба на информацията в обществения сектор, по-специално прозрачност, създаване на условия, водещи към развитието на услугите и принос за икономическия растеж и създаването на заетост. Данните и информацията, изготвяни в рамките на „Коперник“ следва да бъдат достъпни свободно и безплатно в подкрепа на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа, съгласно посоченото в Съобщението на Комисията до от 26 август 2010 г.„Програма в областта на цифровите технологии за Европа“ („Digital Agenda for Europe“).
(10)
„Коперник“ е програма, която следва да се изпълнява в рамките на Европа 2020 - Стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж („Европа 2020“). Тя следва да е от полза за широк набор от политики на Съюза и да допринася за постигането на целите на стратегията „Европа 2020“, по-специално чрез разработването на ефективна космическа политика, която да предоставя инструментите за реагиране на някои от основните световни предизвикателства и да позволява постигането на целите, поставени във връзка с изменението на климата и енергийната устойчивост. Програмата „Коперник“ следва също да подкрепя изпълнението на европейската космическа политика и европейския пазар на получени с космически средства данни и услуги.
(11)
„Коперник“ следва също да се възползва от резултатите по „Хоризонт 2020“, създадена с Регламент (ЕС) № 1291/2013 на Европейския парламент и на Съвета (7), и по-специално от дейностите в областта на научните изследвания и иновациите във връзка с бъдещи технологии за наблюдение на Земята и приложения за дистанционни изследвания с използване на намиращи се на борда на летателни апарати или in situ технологии и данни, с цел да се преодоляват големите обществени предизвикателства. Комисията следва да осигури подходящо взаимодействие, прозрачност и яснота по отношение на различните аспекти на „Коперник“.
(12)
Развитието на космическия компонент на „Коперник“ следва да се основава на анализ на възможностите за задоволяване на променящите се потребности на ползвателите, включително възлагане на поръчки от национални/публични мисии и търговски доставчици в Европа, спецификации за нови специални мисии, международни споразумения, осигуряващи достъп до неевропейски мисии, както и на европейския пазар на наблюдение на Земята.
(13)
За по-голяма яснота и за улесняване на контрола върху разходите, максималната сума, разпределена от Съюза за изпълнение на дейностите по програмата „Коперник“ следва да бъде разбита по различни категории. Въпреки това, за осигуряване на гъвкавост и за да се гарантира нормалното изпълнение на „Коперник“, Комисията следва да може да преразпределя финансови средства от една категория в друга.
(14)
Предоставянето на оперативни услуги зависи от доброто функциониране, постоянната достъпност и безопасността на космическия компонент на „Коперник“. Нарастващият риск от сблъсък с други спътници и космически отпадъци е сериозна заплаха за космическия компонент на „Коперник“. Поради това дейностите по програмата „Коперник“ следва да обхващат и защитата на нейния космически компонент и нейното функциониране, включително при изстрелването на спътници. Във връзка с това от отпуснатия за „Коперник“ бюджет би могло да се финансира пропорционално участие в разходите за услуги, които могат да осигурят тази защита, в зависимост от наличните средства при стриктно управление на разходите и при пълно съблюдаване на максималния размер на средствата от 26,5 милиона евро по текущи цени, установен в настоящия регламент. Тези средства следва да се използват само за предоставянето на данни и услуги, а не за закупуването на инфраструктура.
(15)
С цел да се подобри изпълнението на програма „Коперник“ и да се планира дейността по програмата в дългосрочен план, Комисията следва да приеме годишна работна програма, включително план за изпълнение на дейностите, необходими за постигане на целите на „Коперник“. Планът за изпълнение следва да разглежда в перспектива и да описва дейностите, необходими за изпълнението на „Коперник“, като се вземат предвид променящите се потребности на ползвателите и развитието на технологиите.
(16)
Изпълнението на компонента на „Коперник“, свързан с предоставянето на услуги, следва да се основава на технически спецификации предвид сложността и отпуснатите за „Коперник“ ресурси. Това ще улесни също общественото ползване на услугите, тъй като ползвателите ще са в състояние да предвидят наличието и развитието на услугите, както и сътрудничеството с държавите членки и други страни. Поради това Комисията следва да приеме и при необходимост да актуализира технически спецификации за всички услуги по „Коперник“, които се отнасят до аспекти като обхват, архитектура, портфолио на техническите услуги, индикативна разбивка и планиране на разходите, показатели за изпълнението, потребност от достъп до космически и in situ данни, развитие, стандарти, архивиране и разпространение на данни.
(17)
Изпълнението на космическия компонент на „Коперник“ следва да се основава на технически спецификации предвид сложността и отпуснатите за „Коперник“ ресурси. Поради това Комисията следва да приеме и при необходимост да актуализира технически спецификации, в които подробно се излагат всички дейности, подкрепяни по космическия компонент на „Коперник“, както и свързаната с тях индикативна разбивка и планиране на разходите. Тъй като „Коперник“ следва да разчита на инвестиции от Съюза, ЕКА и държавите членки в контекста на глобалния мониторинг на околната среда и сигурността, в дейностите по космическия компонент на „Коперник“ следва по целесъобразност да се вземат под внимание елементи от дългосрочния сценарий на ЕКА, който е документ, изготвян и актуализиран от ЕКА, за установяване на обща рамка за космическия компонент на „Коперник“.
(18)
„Коперник“ следва да е ориентирана към ползвателите, което изисква постоянно и ефективно участие от тяхна страна, особено при определянето и утвърждаването на изискванията във връзка с услугите.
(19)
Международното измерение на „Коперник“ е особено изразено при обмена на данни, и информация, както и при достъпа до инфраструктурата за наблюдение. По отношение на разходите този обмен е по-ефективен в сравнение със схемите за закупуване на данни и засилва световното измерение на „Коперник“.
(20)
В споразумението за Европейското икономическо пространство (ЕИП) и в рамковите споразумения с държави кандидатки и потенциални кандидатки се предвижда участието на тези държави в програмите на Съюза. Следва да се даде възможност за участие на други трети държави и международни организации чрез сключването на международни споразумения за тази цел.
(21)
Държавите членки, трети държави и международни организации следва да могат да дават своя принос към програмите въз основа на подходящи споразумения.
(22)
Комисията следва да носи цялостната отговорност за „Коперник“. Тя следва да определя приоритетите по „Коперник“ и да осигурява общата ѝ координация и надзор. Това следа да включва също и специални усилия за повишаване на обществената осведоменост относно значението на космическите програми за европейските граждани. Тя следва да предоставя своевременно на Европейския парламент и на Съвета цялата имаща отношение информация във връзка с „Коперник“.
(23)
При изпълнението на „Коперник“ Комисията следва да разчита, когато това е целесъобразно, на европейски междуправителствени организации, с които вече е установила сътрудничество, по-конкретно ЕКА за техническата координация на космическия компонент на „Коперник“, за определяне на структурата му, за развитие и доставка на космически средства, достъп до данни и изпълнение на специални мисии. Освен това Комисията следва също да разчита на Европейската организация за разработване на метеорологични спътници (EUMETSAT) за извършване на специални мисии в съответствие с нейния опит и мандат.
(24)
Като се има предвид, че в основата на „Коперник“ е залегнала идеята за партньорство, и за да се избегне дублиране на технически експертен опит, изпълнението на „Коперник“ следва да се делегира на образувания с подходящия технически и професионален капацитет. Тези образувания следва да бъдат насърчавани при изпълнението на тези задачи да допуснат конкуренция до подходящо равнище в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (8) („Финансовия регламент“).
(25)
„Коперник“ следва да включва компонент, свързан с предоставянето на услуги, който да осигурява предоставяне на информация в следните области: мониторинг на атмосферата, мониторинг на морската среда, мониторинг на земната повърхност, изменение на климата, управление на извънредни ситуации и сигурност. По-конкретно „Коперник“ следва да предоставя информация за състоянието на атмосферата, включително в местен, национален, европейски и световен мащаб; информация за състоянието на океаните, включително чрез създаването на специална европейска група за мониторинг на морската среда; информация в подкрепа на мониторинга на земната повърхност, в помощ на изпълнението на местните, националните и европейските политики; информация в подкрепа на приспособяването към изменението на климата и смекчаване на последиците от него; геопространствена информация в подкрепа на управлението на извънредни ситуации, включително чрез превантивни дейности и гражданска сигурност, включително подкрепа за външната дейност на Съюза. Комисията следва да определи подходящи договорни условия, които да насърчават устойчивото предоставяне на услугите.
(26)
За изпълнението на компонента на „Коперник“, свързан с предоставянето на услуги, Комисията може да разчита, когато това е надлежно обосновано от особеното естество на действието и специфичния експертен опит на компетентни образувания като например Европейската агенция за околната среда, Европейската агенция за управление на оперативното сътрудничество по външните граници на държавите - членки на Европейския съюз (Frontex), Европейската агенция по морска безопасност (ЕАМБ) и Сателитния център на Европейския съюз (SATCEN), Европейския център за средносрочна прогноза за времето (ECMWF), други имащи отношение европейски агенции, обединения или консорциуми на национални органи, или на всеки орган, който потенциално отговаря на критериите за делегиране в съответствие с Финансовия регламент. При избора на орган на Съюза следва да се взема надлежно предвид икономическата ефективност от възлагането на тези задачи и отражението върху управленската структура на образуванието, както и върху неговите финансови и човешки ресурси.
(27)
Съвместният изследователски център (СИЦ) на Комисията участва активно в инициативата ГМОСС и в изпълнението на началните операции на ГМОСС, посочени в Регламент (ЕС) № 911/2010. Комисията следва да продължи да разчита на научната и техническата помощ от СИЦ за изпълнението на „Коперник“.
(28)
Обществените поръчки на образуванията, натоварени с изпълнението на „Коперник“, следва да бъдат в съответствие с правилата на Съюза или равностойни на тях международни стандарти, доколкото това е позволено от разпоредбите за възлагане на обществени поръчки във Финансовия регламент. Необходимите специфични корекции на тези правила, както и споразуменията за продължаване на съществуващите договори следва да се определят в съответните споразумения за делегиране. Основната цел следва да бъде постигане на най-добро съотношение цена-качество, контрол върху разходите, смекчаване на рисковете, повишаване на ефективността и намаляване на зависимостта от само един доставчик. Следва да се осигури свободен достъп и лоялна конкуренция по цялата верига на доставки, както и балансирано предлагане на възможности за участие на промишлеността в дейностите на всички равнища, включително, по-специално, на новите стопански субекти и на МСП. Следва да се избягват възможните злоупотреби с господстващо положение или дългосрочната зависимост само от един доставчик. За да се смекчат рисковете, да се избегне зависимостта само от един източник на доставки и да се гарантира по-добър цялостен контрол на програмата „Коперник“, нейните разходи и график, следва по целесъобразност да бъдат търсени повече от един източник на доставки. Освен това развитието на европейската промишленост следва да бъде запазено и насърчено във всички области, свързани наблюдението на Земята, в съответствие с международните споразумения, по които Съюзът е страна.
(29)
Рискът от лошо изпълнение или от неизпълнение на договорите следва да се намали във възможно най-голяма степен. За тази цел изпълнителите следва да докажат устойчивостта на изпълнението на договорите от тяхна страна по отношение на поетите ангажименти и продължителността на договора. Следователно възлагащите органи следва по целесъобразност да определят изискванията, свързани с надеждността на доставките и предоставянето на услуги. Освен това при покупка на стоки и услуги от чувствителен характер възлагащите органи може да предявят към тези покупки специфични изисквания, по-конкретно с оглед осигуряване на сигурността на информацията. Европейските предприятия следва да имат възможност да използват източници извън Съюза за определени елементи и услуги при явни значителни предимства по отношение на качеството и разходите, като обаче се вземат предвид стратегическият характер на програмите и изискванията на Съюза в областта на сигурността и контрола върху износа. Трябва да се оползотворят инвестициите на публичния сектор, промишленият опит и компетентност, като същевременно се гарантира съблюдаването на правилата във връзка със състезателния характер на процедурите за възлагане на обществени поръчки.
(30)
С цел да се подобри оценяването на общите разходи за даден продукт, услуга или работа, предмет на тръжната процедура, включително дългосрочните им оперативни разходи, по време на процедурата по възлагане следва да бъдат отчитани по целесъобразност общите разходи за целия полезен жизнен цикъл на продукта, услугата или работата, предмет на тръжната процедура, посредством използването на подход, основан на икономическата ефективност, напр. оценка на разходите за целия жизнен цикъл, когато се цели възлагане въз основа на критерии за икономически най-изгодната оферта. За целта възлагащият орган следва да направи необходимото методиката, предназначена за изчисляване на разходите за полезния жизнен цикъл на даден продукт, услуга или работа, да бъде изрично спомената в договорните документи или в обявлението за обществената поръчка и това да позволява проверка на точността на информацията, предоставена от участниците в тръжната процедура.
(31)
Възлагащият орган следва да може да възстанови условията за лоялна конкуренция, когато преди провеждането на дадена процедура за възлагане на обществена поръчка едно или няколко предприятия разполагат с повече информация за дейностите, свързани със съответната поръчка. Следва да е възможно да се възложи договор под формата на обществена поръчка с условни етапи, да се въведе възможността за включване, при определени условия, на изменение към договор при неговото изпълнение или да се наложи минимална степен на използване на подизпълнители. Накрая, предвид технологичната несигурност, която характеризира „Коперник“, стойността на обществените поръчки не може винаги точно да се изчисли и поради това е желателно да се сключват договори със специфична форма, в които не се определя твърда и окончателна стойност и където се включват клаузи за защита на финансовите интереси на Съюза.
(32)
С оглед запазване на максималния размер на средствата на „Коперник“ чрез намаляване във възможно най-голяма степен на техническите и свързаните с графика рискове и произтичащите от тях разходи и осигуряване на устойчива надеждност на доставките, „Коперник“ следва да използва максимално предходните инвестиции на публичния сектор, както и промишления опит и компетентност, придобити посредством такива инвестиции в ГМОСС. Това следва да се отнася особено за повтарящите се компоненти за космическо и наземно оборудване, разработени от ЕКА и държавите участнички в рамките на космическия компонент на незадължителната програма ГМОСС с финансово участие на Съюза. В последния случай прибягването до процедура на договаряне без публикуване на обявление за поръчка или равностоен документ следва да бъде надлежно разгледано от възлагащия орган.
(33)
За трайното постигане на целите на програма „Коперник“ е необходимо да се координират дейностите на различните партньори, участващи в програмата, и да се разработи, създаде и приведе в действие капацитет за предоставяне на услуги и извършване на наблюдения, който да отговаря на изискванията на ползвателите. Във връзка с това Комисията следва да бъде подпомагана от комитет (комитета „Коперник“), с цел да се осигури координацията на вноските от Съюза, държавите членки и междуправителствените организации, както и координацията с частния сектор по „Коперник“, като се използва възможно най-пълноценно съществуващият капацитет и се набелязват пропуските, които трябва да бъдат преодолени на равнището на Съюза. Комитетът следва също да подпомага Комисията при мониторинга на съгласуваното изпълнение на „Коперник“. Тъй като доброто публично управление изисква съгласувано управление на „Коперник“, ускорен процес на вземане на решения и равен достъп до информация, представителите на образуванията, на които са възложени задачи по изпълнението на бюджета, следва да могат да участват като наблюдатели в работата на комитета „Коперник“. По същите причини представителите на трети държави и на международни организации, сключили международно споразумение със Съюза, следва са могат да участват в работата на този комитет, при спазване на определени ограничения, свързани със сигурността, и в съответствие с условията, предвидени в едно такова споразумение. Тези представители не следва да имат право на участие при гласуването в комитета „Коперник“.
(34)
Работата на образуванията, на които Комисията е делегирала изпълнението на задачи, следва да бъде измервана и чрез показатели за изпълнението. По този начин Европейският парламент и Съветът ще разполагат с информация за напредъка по изпълнение на операциите по „Коперник“ и на самата програма.
(35)
Делегиран регламент (ЕС) № 1159/2013 на Комисията (9) определи условията за регистрация и лицензиране на ползвателите на ГМОСС и установи критериите за ограничаване на достъпа до специалните данни по ГМОСС и до информацията от услугите по ГМОСС.
(36)
Данните и информацията, изготвяни в рамките на „Коперник“ следва да бъдат достъпни изцяло, свободно и безплатно при спазване на подходящи условия и ограничения, за да се насърчава тяхната употреба и обмен и да се укрепят европейските пазари за наблюдение на Земята, и по-специално секторът надолу по веригата, като по този начин се създадат условия за растеж и разкриване на работни места.
(37)
Комисията следва да работи с доставчици на данни с цел договаряне на условия за лицензиране на данни на трети страни и улесняване на тяхното използване в рамките на „Коперник“, в съответствие с настоящия регламент и приложимите права на трети страни.
(38)
Следва да се вземат предвид правата на достъп до данните от мисиите „Сентинел“ по програма „Коперник“, предоставени по космическия компонент на програма ГМОСС, така както са одобрени на 24 септември 2014 г. от програмния съвет на ЕКА за наблюдението на Земята.
(39)
Тъй като „Коперник“ е гражданска програма под граждански контрол, приоритет следва да бъде придобиването на данни и създаването на информация, включително изображения с висока резолюция, които не представляват риск или заплаха за сигурността на Съюза или неговите държави членки. Въпреки това, тъй като част от данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“ може да изисква защита, за да се гарантира сигурното разпространение на такава информация, в обхвата на настоящия регламент, всички участници в „Коперник“ следва да осигурят степен на защита на класифицираната информация на ЕС, равностойна на предвиденото в правилата за сигурност, изложени в приложението към Решение 2001/844/ЕО, ЕОВС, Евратом (10) на Комисията, и в правилата за сигурност на Съвета, изложени в приложенията към Решение 2013/488/ЕС на Съвета (11).
(40)
Тъй като част от данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“, включително изображения с висока резолюция, може да засегне сигурността на Съюза или неговите държави членки, в надлежно обосновани случаи Съветът следва да има правомощия да приема мерки за противодействие на рискове и заплахи за сигурността на Съюза или неговите държави членки.
(41)
Съюзът следва да бъде собственик на всички материални и нематериални активи, създадени или разработени в рамките на „Коперник“. За да бъдат спазени напълно всички основни права във връзка със собствеността, следва да бъдат направени необходимите договорености със съществуващите собственици. Следва да се разбере, че разпоредбите относно собствеността върху нематериални активи, предвидени в настоящия регламент, не се прилагат за неимуществените права, които са непрехвърлими съгласно приложимото национално право. Тази собственост на Съюза не следва да засяга възможността Съюзът, в съответствие с настоящия регламент и когато това е целесъобразно с оглед всеки конкретен случай, да предоставя тези активи на трети страни или да се разпорежда с тях. По-конкретно Съюзът следва да може да прехвърля на трети страни права върху интелектуална собственост, произтичащи от работата по „Коперник“, в интерес на широкото използване на услугите по програмата от ползвателите надолу по веригата.
(42)
Финансовите интереси на Съюза следва да бъдат защитени посредством пропорционални мерки през целия цикъл на разходите, включително чрез предотвратяване, разкриване и разследване на нередности, събиране на изгубени, недължимо платени или неправилно използвани средства, и когато е уместно, с административни и финансови санкции в съответствие с Финансовия регламент.
(43)
Тъй като „Коперник“ е сложна програма, Комисията следва да бъде подпомагана от независими експерти от широк кръг заинтересовани участници, по-конкретно експерти, назначени от държавите членки по въпроси на сигурността, представители на съответните национални образувания, отговарящи за дейностите във връзка с космическото пространство и ползвателите на „Коперник“, като целта е предоставяне на необходимия технически и научен опит, гледни точки, обхващащи различни дисциплини и сектори, като се отчитат съществуващите инициативи в тази област на равнището на Съюза, на национално и регионално равнище.
(44)
С цел да се осигурят еднакви условия за изпълнението на настоящия регламент във връзка с приемането на годишната работна програма, на техническите спецификации за космическия компонент и компонента, свързан с предоставянето на услуги, аспектите, свързани със сигурността и на мерките за насърчаване на унифициран подход на държавите членки при използването на данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“ и достъпа им до технологиите и развойната дейност във връзка с наблюдението на Земята, на Комисията следва да се предоставят изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (12).
(45)
Тъй като „Коперник“ е ориентирана към ползвателите, това изисква постоянно и ефективно участие от тяхна страна, особено при определянето и утвърждаването на изискванията във връзка с услугите. С цел повишаване на стойността за ползвателите, техният принос следва да се търси активно чрез провеждане на редовни консултации с крайните ползватели от публичния и частния сектор. За тази цел следва да се създаде работна група („Форум на ползвателите“), който да подпомага комитета „Коперник“ при определяне на нуждите на ползвателите, проверка на съответствието на услугите и координация на ползвателите от публичния сектор.
(46)
На Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) във връзка със изискванията относно данните, необходими за развитието на оперативните услуги, условията и процедурите във връзка с достъпа до, регистрацията и ползването на данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“, специалните технически критерии, необходими с цел да се предотврати нарушаването на непрекъснатостта на потока от данни и по „Коперник“ и информация по „Коперник“, и критериите за ограничаване придобиването или разпространението на данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“ поради противоречащи си права. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и Съвета.
(47)
Действията, финансирани по настоящия регламент, следва да подлежат на мониторинг и оценка, за да се даде възможност за корекции и нови насоки в развитието. По-специално, предмет на оценката следва да е въздействието на политиката относно данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“ върху заинтересованите участници, ползвателите надолу по веригата, влиянието ѝ върху бизнеса, както и върху националните и частните инвестиции в инфраструктури за наблюдение на Земята. Оценката следва също да обхване евентуалното участие на имащи отношение европейски агенции като например Европейската агенция за ГНСС. С цел оптимизиране на резултатите и извличане на ползи от знанията и експертния опит, натрупани през фазите на изпълнение на „Коперник“, следва да бъдат проучени нови организационни модели за бъдещо планиране, гарантиращи поемането на дългосрочен икономически ангажимент.
(48)
Тъй като целта на настоящия регламент, а именно създаването на „Коперник“, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите членки, защото ще включва и общоевропейски капацитет и ще зависи от координираното предоставяне на услуги във всички държави членки, което е необходимо да бъде координирано на равнището на Съюза, а поради обхвата на действието може да бъде постигната по-добре на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тази цел.
(49)
С настоящия регламент се определя финансов пакет, който да съставлява основна референтна сума - по смисъла на точка 17 от Междуинституционалното споразумение от 2 декември 2013 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията относно бюджетната дисциплина сътрудничеството по бюджетни въпроси и доброто финансово управление (13) - за Европейския парламент и за Съвета в хода на годишната бюджетна процедура.
(50)
Уместно е срокът на финансиране по настоящия регламент да се съобрази с този, предвиден в Регламент (ЕС, Евратом) № 1311/2013. Поради това настоящият регламент следва да се прилага от 1 януари 2014 г.
(51)
Необходимо е също Регламент (ЕС) № 911/2010 да се отмени, за да се създаде подходяща уредба за управление и финансиране и за да се осигури пълноценното функциониране на „Коперник“. Всяка мярка, приета въз основа на Регламент (ЕС) № 911/2010 следва да остане валидна с оглед гарантиране на непрекъснатост,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
Общи и финансови разпоредби
Член 1
Предмет
С настоящия регламент се създава „Коперник“ - програма на Съюза за наблюдение и мониторинг на Земята („Коперник“), и се определят правилата за нейното изпълнение.
Член 2
Обхват
1. „Коперник“ е ориентирана към ползвателите гражданска програма под граждански контрол, която се основава на съществуващия национален и европейски капацитет и осигурява приемственост с дейностите, извършени по програмата „Глобален мониторинг на околната среда и сигурността“
2. „Коперник“ се състои от следните компоненти:
а)
компонент, свързан с предоставянето на услуги, който осигурява предоставяне на информация в следните области: мониторинг на атмосферата, мониторинг на морската среда, мониторинг на земната повърхност, мониторинг на изменението на климата, управление на извънредни ситуации и сигурност;
б)
космически компонент, гарантиращ устойчиво наблюдение от Космоса за областите на услугите, посочени в буква а);
в)
in situ компонент, гарантиращ координиран достъп до наблюдения посредством инсталации, намиращи се на борда на летателни апарати, плавателни съдове и наземни инсталации за областите на услугите, посочени в буква а).
3. Между компонентите, посочени в параграф 2, се установяват подходящи връзки и взаимодействия.
Член 3
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1)
„Специални мисии“ означава базирани в Космоса мисии за наблюдение на Земята, които ще бъдат използвани и осъществявани в рамките на програма „Коперник“, и по-специално мисиите „Сентинел“;
2)
„Допринасящи мисии“ означава базирани в Космоса мисии за наблюдение на Земята, които предоставят за „Коперник“ данни, допълващи данните, получавани от специалните мисии;
3)
„Данни от специални мисии“ означава космически данни за наблюдението на Земята от специални мисии, които ще бъдат използвани за програма „Коперник“;
4)
„Данни от допринасящи мисии“ означава космически данни за наблюдението на Земята от допринасящи мисии, които са лицензирани или предвидени за използване в „Коперник“;
5)
„In situ данни“ означава данни от наблюдения, получени от наземни датчици и датчици, намиращи се на борда на плавателни съдове и летателни апарати, както и референтни и допълнителни данни, които са лицензирани или предвидени за използване в „Коперник“;
6)
„Данни и информация от трети страни“ означава данни и информация, генерирани извън обхвата на „Коперник“ и необходими за изпълнението на целите на програмата;
7)
„Данни по Коперник“ означава данни от специални мисии, данни от допринасящи мисии и in situ данни;
8)
„Информация по Коперник“ означава информация чрез предоставяните по „Коперник“ услуги, посочени в член 5, параграф 1, след обработване или моделиране на данни по „Коперник“;
9)
„Ползватели на Коперник“ означава:
a)
Основни ползватели на „Коперник“: институции и органи на Европейския съюз, европейски, национални, регионални или местни власти, натоварени с определянето, осъществяването, прилагането или мониторинга на публична услуга или политика в областите, упоменати в член 2, параграф 2, буква а);
б)
ползватели от научноизследователската сфера: университети и други научноизследователски и образователни организации;
в)
търговски и частни потребители;
г)
благотворителни, неправителствени и международни организации.
Член 4
Цели
1. „Коперник“ допринася за постигането на следните общи цели:
а)
мониторинг на Земята в подкрепа на опазването на околната среда и усилията в областта на гражданската защита и гражданската сигурност;
б)
максимално увеличаване на социално-икономическите ползи и насърчаване използването на наблюдението на Земята в приложения и услуги, като с това се подкрепя на стратегията „Европа 2020“ и нейните цели за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, като се насърчава използването на наблюдението на Земята в приложения и услуги;
в)
стимулиране развитието на конкурентоспособен европейски сектор за космически дейности и свързани с тях услуги и увеличаване в максимална степен на възможностите на европейските предприятия да разработват и предоставят иновативни системи и услуги за наблюдение на Земята;
г)
осигуряване на самостоятелен достъп до познания в областта на околната среда и ключови технологии за наблюдение на Земята и геоинформационни услуги, като при това се осигурява възможност за Европа за постигане на самостоятелни решения и действия;
д)
подпомагане и допринасяне към европейските политики и стимулиране на инициативи в световен мащаб като Глобалната мрежа от системи за наблюдение на Земята (GEOSS).
2. За да бъдат постигнати предвидените в параграф 1 общи цели, „Коперник“ си поставя следните специфични цели:
а)
получаване на точни и надеждни данни и информация от ползвателите на „Коперник“, предоставяни на дългосрочна и устойчива основа, които позволяват да се извършват услугите, посочени в член 5, параграф 1, и отговарят на изискванията на основните ползватели на „Коперник“;
б)
осигуряване на устойчив и надежден достъп до космически данни и информация от независим капацитет на Съюза за наблюдение на Земята със съгласувани технически спецификации и надграждане върху съществуващите европейски и национални активи и капацитет, допълвайки ги при необходимост;
в)
предоставяне на устойчив и надежден достъп до in situ данни въз основа по-специално на съществуващия капацитет на европейско и национално равнище и на глобалните системи и мрежи за наблюдение.
3. Постигането на предвидените в параграфи 1 и 2 цели се измерва чрез следните показатели за резултатите:
а)
данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“, предоставени на разположение съгласно съответните изисквания за нивото на предоставяне на обслужване в областта на околната среда, гражданската защита и гражданската сигурност;
б)
повишено търсене на данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“, измерено чрез увеличението на броя на ползвателите, чрез обема на данните, до които е осъществен достъп, и на информацията с добавена стойност посредством увеличения брой услуги надолу по веригата и чрез по-широкото разпространение сред държавите членки и Съюза;
в)
използване на данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“ от институции и органи на Съюза, от международни организации и европейски, национални, регионални или местни власти, включително степента на използване от ползвателите и тяхната удовлетвореност, както и ползите, предоставяни на европейските общества;
г)
навлизане на пазара, включително разрастване на съществуващите пазари и създаване на нови пазари и конкурентоспособност на европейските оператори надолу по веригата;
д)
непрекъсната наличност на данни по „Коперник“, подпомагащи услугите по тази програма.
Член 5
Компонент на „Коперник“, свързан с предоставянето на услуги
1. Компонентът на „Коперник“, свързан с предоставянето на услуги, включва следните услуги:
а)
услуга за мониторинг на атмосферата, която да предоставя информация за качеството на въздуха на европейско равнище и за химичния състав на атмосферата в световен мащаб. По-специално чрез нея се предоставя информация за системите за мониторинг на качеството на въздуха, управлявани в местен и национален мащаб, и се допринася за мониторинга на климатичните променливи, зависещи от химичния състав на атмосферата, включително, когато е възможно, взаимодействието с горското покритие;
б)
услуга за мониторинг на морската среда, която да предоставя информация за състоянието и динамиката от физическа гледна точка на океанските и морските екосистеми на равнището на световния океан и на европейските регионални морски области, в подкрепа на морската безопасност, принос към мониторинга на отпадъчните потоци, на морската среда, крайбрежните и полярните региони и на морските ресурси, както и метеорологичните прогнози и мониторинга на климата;
в)
услуга за мониторинг на земната повърхност, която да предоставя информация за земеползването и земната покривка, криосферата, изменението на климата и биогеофизичните променливи, включително тяхната динамика, в подкрепа на мониторинга на околната среда на световно и местно равнище по отношение на биологичното разнообразие, почвата, вътрешните водни басейни и крайбрежните води, горите и растителността и природните ресурси, както и в подкрепа на общото изпълнение на политиките в областта на околната среда, селското стопанство, развитието, енергетиката, градоустройството, инфраструктурата и транспорта;
г)
услуга в областта на изменението на климата, която да предоставя информация, насочена към увеличаване на базата от знания в подкрепа на политиките за адаптиране и смекчаване на последиците. Тя допринася по-специално за предоставянето на данни за съществени климатични променливи, анализи и прогнози за климата, както и показатели за климата във времеви и пространствен аспект, които са от значение за стратегиите за адаптиране и смекчаване на последиците в различните сектори и области от обществен интерес в рамките на Съюза;
д)
услуга за управление на извънредни ситуации, която да предоставя информация, необходима за предприемане на ответни действия при извънредни ситуации във връзка с различни бедствия, включително метеорологични рискове, геофизични рискове, умишлено или случайно предизвикани от човека бедствия и други хуманитарни бедствия, както и за дейности по предотвратяване, изграждане на готовност, реакция и възстановителни дейности;
е)
услуга за сигурност, която да предоставя информация в подкрепа на действията във връзка с предизвикателствата пред Европа в областта на гражданската сигурност, като по този начин повишава капацитета за предотвратяване на кризи, готовност и реакция, по-специално с оглед на граничното и морското наблюдение, но също така оказва подкрепа за външната дейност на Съюза, без да се засягат споразуменията за сътрудничество, които могат да бъдат сключени между Комисията и различни органи в областта на общата външна политика и политика на сигурност, по-специално Сателитния център на Европейския съюз.
2. Предоставянето на услугите, посочени в параграф 1, се извършва при отчитане на принципите на субсидиарност и пропорционалност и по разходно ефективен и децентрализиран начин, когато това е целесъобразно, като се интегрират на европейско равнище съществуващите в държавите членки космически и референтни данни, in situ данни и капацитет, като при това се избягва дублирането. Избягва се придобиването на нови данни, които дублират съществуващите източници, освен ако използването на съществуващи или подлежащи на надграждане масиви от данни е технически неосъществимо, свързано е с големи разходи или е своевременно невъзможно.
Услугите са свързани с въвеждането на системи за строг контрол на качеството и предоставят информация за нивото на услугата, включително наличност, надеждност, качество и своевременност.
3. За да се гарантира развитието на посочените в параграф 1 услуги и тяхното приложение в публичния сектор, се предприемат и следните дейности:
а)
развойни дейности, насочени към подобряване на качеството и ефикасността на услугите, включително тяхното развитие и приспособяване, към предотвратяване или смекчаване на оперативните рискове, както и оползотворяване на полезните взаимодействия със свързани дейности, като по „Хоризонт 2020“;
б)
спомагателни дейности, включващи мерки за насърчаване използването и възприемането на данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“ от:
i)
публични органи, на които е възложено определянето, изпълнението, осигуряването на изпълнението или мониторинга на обществена услуга или на политика в областите, посочени в параграф 1. Това включва изграждането на капацитет и разработването на стандартни процедури и инструменти за интегриране на данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“ в работните потоци на ползвателите;
ii)
други ползватели и приложения надолу по веригата. Това включва дейности за осведомяване, обучение и разпространение.
Член 6
Космически компонент на „Коперник“
1. Космическият компонент на „Коперник“ осигурява космически наблюдения, които са насочени преди всичко към услугите, посочени в член 5, параграф 1.
2. Космическият компонент на „Коперник“ се изразява в специални мисии и данни от допринасящи мисии и включва следните дейности:
а)
осигуряване на космически наблюдения, включително:
i)
приключване, поддръжка и функциониране на специалните мисии, включително определяне на задачите на спътниците, мониторинг и контрол на спътниците, приемане, обработване, архивиране и разпространение на данни и постоянно калибриране и валидиране;
ii)
осигуряване на in situ данни за калибриране и валидиране на наблюденията на специалните мисии;
iii)
осигуряване, архивиране и разпространение на данни от допринасящи мисии, които допълват данните от специални мисии;
б)
дейности в отговор на променящите се потребности на ползвателите, включително:
i)
установяване на пропуските в наблюдението и изготвяне на спецификации за нови специални мисии въз основа на изискванията на ползвателите;
ii)
осъществяване на развойна дейност с цел модернизиране и допълване на специалните мисии, включително проектиране и възлагане на обществени поръчки за нови елементи на съответната космическа инфраструктура;
в)
защита на спътниците срещу риск от сблъсък като се взема предвид рамката за подкрепа на космическото наблюдение и проследяване;
г)
безопасно извеждане от експлоатация на сателитите в края на жизнения им цикъл.
Член 7
In situ компонент на „Коперник“
1. In situ компонентът на програма „Коперник“ осигурява достъп до in situ данни, които са насочени преди всичко към услугите по „Коперник“, посочени в член 5, параграф 1.
Той включва следните дейности:
а)
предоставяне на in situ данни за оперативните услуги, включително in situ данни на трети страни на международно ниво въз основа на съществуващия капацитет;
б)
координиране и хармонизиране на събирането и предоставянето на in situ данни;
в)
оказване на техническа помощ на Комисията относно изискванията спрямо данните от in situ наблюдения за нуждите на услугите;
г)
сътрудничество с in situ оператори с цел насърчаване на последователността в развойните дейности, свързани с in situ наблюдателната инфраструктура и мрежи;
д)
установяване на пропуските в наблюденията in situ, които не могат да бъдат преодолени чрез съществуващата инфраструктура и мрежи, включително в глобален мащаб, като същевременно се зачита принципът на субсидиарност.
2. Данните in situ се използват в програмата „Коперник“ в съответствие с приложимите права на трети страни, включително правата на държавите членки, и приложимите ограничения върху използването или повторното разпространение.
3. В съответствие с член 58, параграф 1, буква в) от Финансовия регламент Комисията може да възложи, изцяло или частично, дейностите по in situ компонента на операторите на услуги, посочени в член 11, параграф 1 от настоящия регламент, или, когато е необходима цялостна координация - на Европейската агенция за околната среда.
Член 8
Финансов пакет
1. Финансовият пакет за изпълнение на дейностите, посочени в членове 5, 6 и 7, е в размер на 4 291,48 милиона евро по текущи цени за периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.
2 Посочената в параграф 1 сума се разбива на следните категории разходи по текущи цени:
а)
за дейностите по членове 5 и 7 - 897,415 милиона евро;
б)
за дейностите по член 6 - 3 394,065 милиона евро, включително максимален размер на средствата от 26,5 милиона евро за дейностите по член 6, параграф 2, буква в).
3. Комисията може да преразпределя средства от една категория разходи, както е установено в параграф 2, букви а) и б), към друга, като таванът е 10 % от сумата, посочена в параграф 1. Когато преразпределянето достигне кумулативна сума, надхвърляща 10 % от сумата, посочена в параграф 1, Комисията се консултира с комитета „Коперник“ в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 30, параграф 3.
4. Лихвите от предварителното финансиране, предоставено на образуванията, отговарящи непряко за изпълнението на бюджета, се разпределят за дейностите, които са предмет на споразумение за делегиране на правомощия или на договор между Комисията и съответното образувание. В съответствие с принципа на добро финансово управление образуванията, отговарящи непряко за изпълнението на бюджета, откриват сметки, които да дават възможност да се установяват средствата и съответните лихви.
5. Годишните бюджетни кредити се разрешават от Европейския парламент и Съвета в границите на многогодишната финансова рамка. Бюджетните задължения за дейности, които се осъществяват в период, по-дълъг от една финансова година, могат да се разпределят за няколко години под формата на годишни вноски.
6. С отпуснатите финансови средства за „Коперник“ могат да се покриват също разходи, свързани с дейности по подготовка, мониторинг, контрол, одит и оценка, които са пряко необходими за управлението на „Коперник“ и за постигането на нейните цели, по-специално проучвания, срещи, информационни и комуникационни дейности, както и разходи, свързани с ИТ мрежи, насочени към обработка на информация и обмен на данни.
7. Комисията може да възложи изпълнението на „Коперник“ на образуванията, посочени в член 58, параграф 1, буква в) от Финансовия регламент. Когато бюджетът на „Коперник“ се изпълнява посредством непряко управление въз основа на член 10, параграф 3 или член 11, параграф 1, се прилагат правилата относно обществените поръчки на образуванията, на които са възложени задачи по изпълнението на бюджета, доколкото това е позволено съгласно член 60 от Финансовия регламент. Необходимите специфични корекции на тези правила, както и споразуменията за продължаване на съществуващите договори се определят в съответните споразумения за делегиране.
ГЛАВА II
Управление на „Коперник“
Член 9
Роля на Комисията
1. Комисията носи цялостна отговорност за „Коперник“ и за координирането на различните ѝ компоненти. Тя управлява разпределяните по настоящия регламент средства и извършва надзор върху изпълнението на „Коперник“, включително определянето на приоритетите, участието на ползвателите, стойността, графика, изпълнението и възлагането на обществени поръчки.
2. Комисията ръководи, от името на Съюза и в своята сфера на компетентност, дейността в областта на отношенията с трети държави и международни организации, като осигурява координацията между „Коперник“ и дейностите на национално и международно равнище и на равнището на Съюза.
3. Комисията улеснява координирането на вноските от държавите членки, предназначени за оперативното предоставяне на услугите и за дългосрочното наличие на необходимите данни от наблюдения.
4. Комисията оказва подкрепа за подходящо развитие на услугите по програма „Коперник“ и осигурява взаимно допълване, съгласуваност и връзки между „Коперник“ и други имащи отношение политики, инструменти, програми и действия на Съюза, за да се гарантира, че тези политики, инструменти, програми и действия се възползват от услугите по „Коперник“.
5. Комисията насърчава наличието на дългосрочна стабилна инвестиционна среда и консултира заинтересованите страни при вземането на решение за промяна на продукти, произтичащи както от данните, така и от информационните услуги по „Коперник“, обхванати от настоящия регламент.
6. Комисията взема необходимите мерки, които да гарантират, че всяко образувание, натоварено със задачи по изпълнението, предоставя услугите си на всички държави членки.
7. Комисията приема делегирани актове в съответствие с член 31 във връзка с установяването на изискванията спрямо данните, необходими за развитие на компонента на „Коперник“, свързан с предоставянето на услуги, посочен в член 5, параграф 1.
8. Комисията приема актове за изпълнение в съответствие с процедурата по разглеждане посочена в член 30, параграф 4, относно:
а)
техническите спецификации за посочения в член 5, параграф 1 компонент на „Коперник“, свързан с предоставянето на услуги, по отношение на изпълнението му;
б)
техническите спецификации за посочения в член 6 космически компонент на „Коперник“ по отношение на неговото изпълнение и развитие въз основа на изискванията на ползвателите.
9. Комисията предоставя своевременно на държавите членки и на Европейския парламент цялата необходима информация, свързана с програма „Коперник“, по-конкретно по отношение на управлението на риска, общата стойност, годишните оперативни разходи за всеки съществен елемент от инфраструктурата на „Коперник“, графика и изпълнението, възлагането на обществени поръчки и оценката на управлението на правата върху интелектуалната собственост.
Член 10
Роля на Европейската космическа агенция
1. Комисията сключва споразумение за делегиране с ЕКА), с което ѝ възлага следните задачи:
а)
да осигурява техническата координация на космическия компонент на „Коперник“;
б)
да определи цялостната системна архитектура на космическия компонент на „Коперник“ и неговото развитие въз основа на изискванията на ползвателите, съгласувани от Комисията;
в)
да управлява разпределените средства;
г)
да осигурява процедурите за мониторинг и контрол;
д)
да разработва нови специални мисии;
е)
да възлага обществени поръчки за повтарящи се специални мисии;
ж)
да управлява специалните мисии с изключение на управляваните от Европейската организация за разработване на метеорологични спътници (EUMETSAT) по параграф 2 от настоящия член;
з)
да координира схема за достъп на услугите по „Коперник“ до данни от допринасящи мисии;
и)
да възлага обществени поръчки за право на достъп и да договаря условията за използване на сателитни данни за търговски цели, необходими за услугите по „Коперник“, посочени в член 5, параграф 1.
2. Комисията сключва споразумение за делегиране с EUMETSAT, с което ѝ възлага да отговаря за управлението на специални мисии и да предоставя достъп до данни от допринасящи мисии съобразно своя мандат и експертен опит.
3. Споразумението за делегиране с ЕКА и EUMETSAT се сключва въз основа на решение за делегиране на правомощия, прието от Комисията съгласно член 58, параграф 1, буква в) от Финансовия регламент.
4. В съответствие с член 60 от Финансовия регламент ЕКА и EUMETSAT действат, по целесъобразност, като възлагащи органи със способност за вземане на решения по отношение на извършването и координирането на възложените им задачи за възлагане на обществени поръчки.
5 Доколкото е необходимо за делегираните задачи и делегираното изпълнение на бюджета, в споразуменията за делегиране се определят общите условия за управление на средствата, поверени на ЕКА и EUMETSAT, и по целесъобразност се взема под внимание дългосрочният сценарий на ЕКА. По-специално в тях се определят дейностите, които трябва да се изпълняват по отношение на развитието и експлоатацията на космическия компонент на „Коперник“ и възлагането на обществени поръчки във връзка с него, съответното финансиране, процедурите за управление и мерките за наблюдение и контрол, мерките, приложими при неточно изпълнение на договорите по отношение на разходите, графика и постигнатите резултати и възлагането на обществени поръчки, както и правилата по отношение на собствеността върху всички материални и нематериални активи.
6. Мерките за наблюдение и контрол предвиждат по-специално система за прогнозиране на разходите, системно информиране на Комисията за разходите и графика, а при разминаване между предвидения бюджет, изпълнението и графика - корективни действия, за да се гарантира изпълнението на дейностите в рамките на отпуснатия бюджет.
7. С комитета „Коперник“, се провеждат консултации по отношение на решението за делегиране, посочено в параграф 3 от настоящия член, в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 30, параграф 3. Комитетът „Коперник“ бива информиран предварително за споразуменията за делегиране, които трябва да се сключат от Съюза, представляван от Комисията, с ЕКА и EUMETSAT.
8. Комисията информира комитета „Коперник“ за резултатите от оценката на процедурите за възлагане на обществени поръчки и за договорите с образувания от частния сектор, които ЕКА и EUMETSAT трябва да сключат, включително информацията, свързана с договорите за подизпълнение.
Член 11
Оператори на услуги
1. Посредством споразумения за делегиране или договорни споразумения Комисията може да възлага изпълнението на задачите по компонента, свързан с предоставянето на услуги, когато това е надлежно обосновано от особеното естество на действието и наличния специфичен експертен опит, мандат, капацитет за експлоатация и управление, inter alia на следните образувания:
а)
Европейската агенция за околната среда;
б)
Европейската агенция за управление на оперативното сътрудничество по външните граници на държавите - членки на Европейския съюз (Frontex);
в)
Европейската агенция по морска безопасност;
г)
Сателитния център на Европейския съюз (SATCEN);
д)
Европейския център за средносрочна прогноза за времето;
е)
други имащи отношение европейски агенции, обединения или консорциуми на национални органи.
Споразуменията за делегиране с операторите на услуги се сключват въз основа на решение за делегиране на правомощия, прието от Комисията съгласно член 58, параграф 1, буква в) от Финансовия регламент.
2. При избора на образуванията, посочени в параграф 1, надлежно се взема предвид икономическата ефективност от възлагането на тези задачи и отражението върху управленската структура на образуванията, както и върху техните финансови и човешки ресурси.
3. С комитета „Коперник“ се провеждат консултации по отношение на решението за делегиране, посочено в параграф 1 от настоящия член, в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 30, параграф 3. Комитетът по „Коперник“ бива информиран предварително за споразуменията за делегиране, които трябва да се сключат от Съюза, представляван от Комисията, и от операторите на услуги.
Член 12
Работна програма на Комисията
1. Комисията приема чрез акт за изпълнение годишна работна програма за „Коперник“ в съответствие с член 84 от Финансовия регламент.
2 Годишната работна програма съдържа план за изпълнение, в който подробно са изложени действия, отнасящи се до компонентите на „Коперник“, посочени в членове 5, 6 и 7, и е ориентирана към бъдещето, като отчита променящите се потребности на ползвателите и технологичното развитие.
3. Този акт за изпълнение се приема в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 30, параграф 4 от настоящия регламент.
Член 13
Сътрудничество с държавите членки
1. Комисията си сътрудничи с държавите членки за подобряване на обмена на данни и информация помежду им и насърчава развитието на разпространението на данни на регионално и местно равнище. Комисията се стреми да направи необходимото за това изискваните данни и информация да бъдат на разположение на „Коперник“. Допринасящите мисии, обслужващата инфраструктура и in situ инфраструктурата на държавите членки представляват съществен принос към програмата.
2. Чрез актове за изпълнение Комисията може да приема мерки за насърчаване използването на данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“ от държавите членки, както и за подкрепа на достъпа им до технологиите и развойната дейност във връзка с наблюдението на Земята. Тези мерки не може да оказват въздействие, което води до нарушаване на свободната конкуренция. Актовете за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 30, параграф 4.
ГЛАВА III
Обществени поръчки
РАЗДЕЛ I
Общи разпоредби, приложими за обществени поръчки
Член 14
Общи принципи
Без да се засягат член 8, параграф 7 и мерките, необходими за защита на основните интереси във връзка със сигурността на Съюза или обществената сигурност или за спазване на изискванията на Съюза във връзка с контрола върху износа, към „Коперник“ се прилага Финансовият регламент, и по-специално принципите за свободен достъп и лоялна конкуренция по цялата верига на промишлени доставки, за осъществяване на процедурите за възлагане на обществени поръчки въз основа на прозрачна и своевременна информация, за ясно съобщаване на приложимите правила към обществените поръчки и към критериите за подбор и възлагане на обществените поръчки и за всяка друга съответна информация, която дава равни възможности за всички потенциални оференти.
Член 15
Специфични цели
При процедурата за възлагане на обществени поръчки възлагащите органи преследват следните цели при своите покани за представяне на оферти:
а)
насърчаване в целия Съюз на възможно най-широко и най-отворено участие от страна на всички икономически оператори, и по-специално на нови стопански субекти и МСП, включително чрез стимулиране на договарянето с подизпълнители от страна на участниците в тръжните процедури;
б)
избягване на възможни злоупотреби с господстващо положение и на зависимостта от само един доставчик;
в)
използване на предходните инвестиции на публичния сектор и на извлечените поуки, както и на промишления опит и компетентности, като същевременно се гарантира, че се спазват правилата за конкурентно възлагане на обществени поръчки;
г)
търсене, по целесъобразност, на повече от един източник с оглед осигуряване на по-добър цялостен контрол върху „Коперник“ и свързаните с това разходи и график;
д)
отчитане по целесъобразност на общите разходи за целия полезен жизнен цикъл на продукта, услугите или работата, предмет на тръжната процедура.
РАЗДЕЛ II
Специални разпоредби, приложими за обществени поръчки
Член 16
Създаване на условия за лоялна конкуренция
Възложителят предприема подходящите мерки за създаване на условия за лоялна конкуренция, когато предходно участие на даден икономически оператор в дейности във връзка с тези, които са обект на обществената поръчка:
а)
може да предостави на дадения икономически оператор значителни предимства от гледна точка на информираността и поради това може да породи опасения относно равното третиране, или
б)
засяга обичайните условия на конкуренция или безпристрастността и обективността при възлагането на обществените поръчки или изпълнението на договорите.
Тези мерки не трябва да нарушават конкуренцията, равното третиране или поверителността на събраната информация относно предприятията, техните търговски отношения и структурата на разходите им. Във връзка с това при тези мерки се отчитат естеството и условията на предвиждания договор.
Член 17
Сигурност на информацията
В случай на договори, които включват, изискват и/или съдържат класифицирана информация, възлагащият орган уточнява в тръжната документация мерките и изискванията, необходими за гарантиране сигурността на информацията на изискваното равнище.
Член 18
Надеждност на доставките
Възлагащият орган уточнява в тръжната документация изискванията си, свързани с надеждността на доставките и с предоставянето на услуги по изпълнението на договора.
Член 19
Обществени поръчки с условни етапи
1. Възлагащият орган може да възложи договор под формата на обществена поръчка с условни етапи.
2. Договорът за обществена поръчка с условни етапи съдържа един фиксиран етап с бюджетно задължение, което поражда окончателен ангажимент по отношение на извършването на дейностите, доставките или услугите, предмет на обществената поръчка за този етап, и един или повече условни етапи както от гледна точка на бюджета, така и на изпълнението. В тръжната документация се посочват конкретните характеристики на обществената поръчка с условни етапи. В нея по-конкретно се определят предметът на обществената поръчка, стойността или начините за определянето ѝ и договореностите за предоставянето на дейности, доставки и услуги на всеки етап.
3. Задълженията на фиксирания етап са част от едно съгласувано цяло, също както и задълженията на всеки условен етап, като се вземат под внимание задълженията на предишните етапи.
4. Изпълнението на всеки условен етап подлежи на решение на възлагащия орган, което се свежда до знанието на изпълнителя в съответствие с договора. Когато даден условен етап е потвърден със закъснение или не е потвърден, изпълнителят може да получи обезщетение за изчакването или неизпълнението, ако договорът за обществената поръчка предвижда това и при условията, определени в него.
5. Когато по отношение на определен етап възлагащият орган установи, че дейностите, доставките или услугите, договорени за този етап, не са извършени, той може да поиска обезщетение и да прекрати договора, ако договорът за обществената поръчка предвижда това и при условията, определени в него.
Член 20
Обществени поръчки със стойност въз основа на действително направените разходи за изпълнение
1. Възлагащият орган може да избере обществена поръчка със стойност, която е изцяло или частично формирана въз основа на действително направените разходи за изпълнение, в рамките на определен таван и при условията по параграф 2.
Стойността, която се заплаща за такива договори, представлява възстановяване на всички преки разходи, направени от изпълнителя във връзка с изпълнението на договора, като разходи за труд, материали, консумативи и използване на оборудване и инфраструктура, необходими за изпълнението на договора. Към тези разходи се добавя фиксирана сума за покриване на непреките разходи и печалбата или сума за покриване на непреките разходи и стимулираща добавка в зависимост от изпълнението на целите по отношение на резултатите и графика за изпълнение.
2. Възлагащият орган може да избере да сключи договор със стойност, която е изцяло или частично формирана въз основа на действително направените разходи за изпълнение, когато обективно е невъзможно точно да се определи твърда стойност и ако може обосновано да се покаже, че такава твърда стойност би била неестествено висока поради несигурността във връзка с изпълнението на обществената поръчка, тъй като:
а)
обществената поръчка има много сложни характеристики или характеристики, изискващи използването на нова технология, и поради това е свързана със значителен брой технически рискове, или
б)
дейностите, които са обект на договора за обществената поръчка, поради оперативни съображения трябва да започнат веднага, макар все още да не е възможно окончателно да се определи твърда стойност, понеже съществуват значителни рискове или изпълнението на договора зависи отчасти от изпълнението на други договори.
3. Таванът за договор със стойност, която е изцяло или частично формирана въз основа на действително направените разходи за изпълнение, е максималната стойност, която може да се заплати. Той може да се надвиши само в надлежно обосновани изключителни случаи и с предварителното съгласие на възлагащия орган.
4. В тръжната документация в процедура за възлагане на обществена поръчка със стойност, която е изцяло или частично формирана въз основа на действително направените разходи за изпълнение, се уточняват:
а)
видът обществена поръчка, т.е. дали е обществена поръчка със стойност, която е изцяло или частично формирана въз основа на действително направените разходи за изпълнение, в рамките на даден таван;
б)
при обществена поръчка със стойност, която е частично формирана въз основа на действително направените разходи за изпълнение - елементите от договора, за които стойността се определя въз основа на действително направените разходи за изпълнение;
в)
общият размер на тавана;
г)
критериите за подбор, които трябва да дават възможност за оценка на достоверността на предвидения бюджет, възстановимите разходи, механизмите за определяне на тези разходи и печалбата, посочени в офертата;
д)
видът на добавената сума по параграф 1, която трябва да се прилага към преките разходи;
е)
правилата и процедурите за допустимостта на разходите, предвидени от участника в тръжната процедура за изпълнението на договора, при спазване на принципите по параграф 5;
ж)
счетоводните правила, които трябва да спазват участниците в тръжните процедури;
з)
при трансформиране на договор със стойност, която е частично формирана въз основа на действително направените разходи за изпълнение, в договор с твърда и окончателна стойност - условията за трансформирането.
5. Декларираните от изпълнителя разходи при изпълнението на договор със стойност, която е изцяло или частично формирана въз основа на действително направените разходи за изпълнение, са допустими само ако:
а)
са действително направени по време на срока на договора, с изключение на разходите за оборудване, инфраструктура и дълготрайни нематериални активи, необходими за изпълнението на договора, които могат да се считат за допустими за цялата им покупна цена;
б)
са посочени в общия проектобюджет, който може да бъде преразгледан чрез изменения на първоначалния договор;
в)
са необходими за изпълнението на договора;
г)
произтичат от изпълнението на договора и са направени във връзка с него;
д)
са установими, проверими и вписани в счетоводните документи на изпълнителя и са определени в съответствие със счетоводните стандарти, посочени в документацията за участие в процедурата за възлагане на обществена поръчка и в договора;
е)
отговарят на изискванията на приложимото данъчно и социално законодателство;
ж)
не представляват дерогация от условията на договора;
з)
са приемливи, обосновани и отговарят на изискванията за добро финансово управление, по-специално от гледна точка на икономичността и ефикасността.
Изпълнителят е отговорен за осчетоводяването на разходите си, както и за правилното водене на счетоводната си документация или на който и да е друг документ, необходим за доказване, че разходите, които иска да му се възстановят, са направени и отговарят на принципите на настоящия член. Разходите, които не могат да бъдат обосновани от изпълнителя, се считат за недопустими и тяхното възстановяване се отказва.
6. Възлагащият орган е отговорен за следните задачи с цел осигуряване на правилното изпълнение на договорите със стойност въз основа на действително направените разходи за изпълнение:
а)
определя възможно най-реалистичен таван, който да дава възможност за гъвкавост с оглед отчитане на техническите трудности;
б)
трансформира договор със стойност, която е частично формирана въз основа на действително направените разходи за изпълнение, в договор с твърда и окончателна стойност веднага щом е възможно да се определи такава твърда и окончателна стойност при изпълнението на договора. За целта той определя условията за трансформиране на договор със стойност въз основа на действително направените разходи за изпълнение в договор с твърда и окончателна стойност;
в)
прилага мерки за наблюдение и контрол, с които се установява по-конкретно система за прогнозиране на очакваните разходи;
г)
определя принципите, инструментите и процедурите, които са целесъобразни за изпълнението на договорите, по-конкретно за установяване и проверка на допустимостта на разходите, заявени от изпълнителя или неговите подизпълнители при изпълнението на договора, и за внасянето на изменения към договора;
д)
проверява дали изпълнителят и подизпълнителите му спазват счетоводните правила, посочени в договора, и задължението да представят счетоводни документи, които следва да дават вярна и точна представа за отчетите;
е)
прави необходимото за гарантиране ефективността на принципите, инструментите и процедурите по буква г) през целия срок на изпълнение на договора.
Член 21
Промени
Възлагащият орган и изпълнителите могат да въведат промени в договора чрез изменение, при условие че то отговаря едновременно на следните условия:
а)
не променя предмета на договора;
б)
не нарушава икономическото равновесие на договора;
в)
не добавя условия, които ако бяха съществували първоначално в документацията за обществената поръчка, биха дали възможност да се приемат участници, различни от тези, които са били допуснати, или да се приеме оферта, различна от първоначално приетата.
Член 22
Възлагане на подизпълнители
1. Възлагащият орган изисква от оферента да възложи подизпълнение на част от поръчката чрез конкурентно възлагане на подходящите нива на подизпълнение на дружества, които не са част от групата, към която оферентът принадлежи, по-специално на нови стопански субекти и МСП.
2. Възлагащият орган уточнява изискваната част от договора, която да бъде възложена на подизпълнители, под формата на диапазон, ограничен от минимален и максимален процент. Възлагащият орган гарантира, че този процент е пропорционален и взема под внимание естеството на съответния сектор на дейност, и по-специално на условията за конкуренция и наблюдавания промишлен потенциал.
3. Ако участникът посочи в своята оферта, че не възнамерява да отстъпва на подизпълнител никакъв дял от поръчката или пък да отстъпи дял, по-малък от диапазона, посочен в параграф 2, той посочва на възлагащия орган причините за това. Възлагащият орган предоставя тази информация на Комисията.
4. Възлагащият орган може да отхвърли подизпълнителите, избрани от кандидата на етапа на процедурата за възлагане на основната обществена поръчка или от участника, избран за изпълнител на договора. Той обосновава писмено този отказ, който може да се основава само на критериите, приложени за подбора на участниците за основната обществена поръчка.
ГЛАВА IV
Политика в областта на данните и сигурността
Член 23
Политика в областта на данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“
1. Политиката в областта на данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“ за действията, финансирани по „Коперник“, е в подкрепа на целите, посочени в член 4, и на следните цели:
а)
стимулиране на използването и споделянето на данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“;
б)
укрепване на европейските пазари за наблюдение на Земята, по-специално сектора надолу по веригата, с оглед създаването на възможности за растеж и разкриване на работни места;
в)
принос към устойчивото и непрекъснато предоставяне на данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“;
г)
подкрепа на европейските научноизследователски, технологични и иновационни общности.
2. Данните от специални мисии и информацията по „Коперник“ се предоставят чрез платформи за разпространение на данни по „Коперник“ съгласно предварително определени технически условия, изцяло, свободно и безплатно при спазване на следните ограничения:
а)
лицензионните условия във връзка с данни и информация, принадлежащи на трети страни;
б)
форматите, характеристиките и средствата за разпространение;
в)
интересите в областта на сигурността и външните отношения на Съюза или на неговите държави членки;
г)
риска от нарушаване на дейността на системата за изготвяне на данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“ по причини, свързани с безопасността, или по технически причини.
д)
осигуряването на надежден достъп до данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“ за европейските ползватели.
Член 24
Условия и ограничения при достъпа и използването на данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“
1. При зачитане на провежданите от трети страни политики в областта на данните и информацията и без да се засягат правилата и процедурите, приложими за космическата инфраструктура и in situ инфраструктурата под национален контрол или под контрол на международни организации, Комисията може да приема делегирани актове в съответствие с член 31, отнасящи се до:
а)
условията и процедурите във връзка с достъпа до данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“, тяхната регистрация и ползване, включително по отношение на средствата за разпространение;
б)
специалните технически критерии, необходими с цел да се предотврати нарушаването на непрекъснатостта на потока от данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“, включително приоритета при достъп;
в)
критериите и процедурите за ограничаване придобиването или разпространението на данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“ поради противоречащи си права.
2. При зачитане на провежданите от трети страни политики в областта на данните и информацията и без да се засягат правилата и процедурите, приложими за космическата инфраструктура и in situ инфраструктурата под национален контрол или под контрол на международни организации, Комисията може да приема мерки в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 30, параграф 4, отнасящи се до:
а)
техническите спецификации за предаването и използването на данни от специални мисии, предавани до приемателни станции или чрез специални широколентови връзки до станции, които не са част от „Коперник“;
б)
техническите спецификации за архивиране на данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“.
3. Комисията определя съответните условия и процедури за лицензиране за данните от специални мисии и информацията по програма „Коперник“ и за предаването на спътникови данни до приемателни станции или чрез специални широколентови връзки до станции, които не са част от „Коперник“, в съответствие с настоящия регламент и приложимите права на трети страни.
Член 25
Защита на интересите в областта на сигурността
1. Комисията прави оценка на рамката за сигурност на „Коперник“, като взема предвид посочените в член 4 цели. За да постигне това, Комисията извършва оценка на необходимите мерки за сигурност, които трябва да са насочени към избягване на всякакви рискове или заплахи за интересите или сигурността на Съюза или неговите държави членки, по-специално за да гарантира съответствие с принципите, предвидени в Решение 2001/844/ЕО и Решение 2013/488/ЕС.
2. Въз основа на оценката, посочена в параграф 1, Комисията, посредством актове за изпълнение, определя необходимите технически спецификации във връзка със сигурността за „Коперник“, Актовете за изпълнение се приемат н съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 30, параграф 4.
3. При определянето на техническите спецификации на рамката за сигурност, посочена в параграф 2, Комисията може да се подпомага от независими експерти от държавите членки.
4. Независимо от параграф 2, Съветът приема мерки, които да се прилагат, когато сигурността на Съюза или неговите държави членки може да бъде засегната от данни и информация, предоставени по „Коперник“.
5. Когато в рамките на „Коперник“ се създава или обработва класифицирана информация на ЕС, всички участници осигуряват степен на защита, равностойна на предвиденото в правилата, изложени в приложението към Решение 2001/844/ЕО и в приложенията към Решение 2013/488/ЕС.
ГЛАВА V
РАЗНИ
Член 26
Международно сътрудничество
1. Следните държави или международни организации могат да участват в „Коперник“ въз основа на подходящи споразумения:
а)
държавите от Европейската асоциация за свободна търговия (ЕАСТ), които са договарящи се страни по Споразумението за ЕИП, в съответствие с условията, установени в Споразумението за ЕИП;
б)
страните кандидатки, както и потенциални кандидатки, в съответствие с конкретните рамкови споразумения или протокол към споразумение за асоцииране за установяване на общите принципи и условия за участие на тези държави в програми на Съюза;
в)
Конфедерация Швейцария, други трети държави, различни от посочените в букви а) и б), и международни организации в съответствие със споразуменията, сключени от Съюза с такива трети държави или международни организации съгласно член 218 от ДФЕС, в които се определят условията и подробните правила за тяхното участие.
2. Държавите или международните организации, посочени в параграф 1, могат да предоставят финансова подкрепа или непарични вноски за „Коперник“. Тази финансова подкрепа и тези вноски се разглежда като външни целеви приходи в съответствие с член 21, параграф 2 от Финансовия регламент и са допустими по реда и условията на споразумението, сключено със съответната трета държава или международна организация.
3. Програма „Коперник“ може да обхваща международното координиране на системите за наблюдение и свързания с това обмен на данни, за да се подсилят глобалното измерение и допълващият характер на програмата, като се отчитат съществуващите международни споразумения и процеси на координиране.
Член 27
Защита на финансовите интереси на Съюза
1. Комисията предприема необходимите мерки, за да гарантира, че при изпълнението на действията, финансирани по „Коперник“, финансовите интереси на Съюза са защитени чрез прилагането на превантивни мерки срещу измама, корупция и всякакви други незаконни дейности, чрез ефективни проверки и при установяването на нередности - чрез събирането на недължимо платените суми, а когато е уместно - чрез ефективни, пропорционални и възпиращи административни и финансови санкции.
2. Комисията или нейни представители и Сметната палата имат правомощия за извършване на одити по документи и на място на всички бенефициери на безвъзмездни средства, изпълнители и подизпълнители, които са получили средства от Съюза по програмата „Коперник“.
3. Европейската служба за борба с измамите (OLAF) може да извършва разследвания - включително проверки и инспекции на място съгласно реда и условията, определени в Регламент (ЕС, Евратом) № 883/2013 на Европейския парламент и на Съвета (14), и Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета (15)с оглед установяването на извършени измами, корупция или друга незаконна дейност, засягаща финансовите интереси на Съюза във връзка със споразумение за отпускане на безвъзмездни средства или решение или договор за отпускане на безвъзмездни средства, предоставени по „Коперник“.
4. Без да се засягат параграфи 1, 2 и 3, в споразуменията за сътрудничество с трети държави и международни организации, в договорите, споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства и решенията за отпускане на безвъзмездни средства, произтичащи от изпълнението на „Коперник“, се съдържат разпоредби, с които Комисията, Сметната палата и OLAF изрично се упълномощават да провеждат такива одити и разследвания съгласно съответната си компетентност.
Член 28
Собственост
1. Съюзът е собственик на всички материални и нематериални активи, създадени или разработени в рамките на програма „Коперник“. За тази цел се, когато е необходимо, се сключват споразумения с трети страни по отношение на съществуващите права на собственост.
2. Редът и условията за прехвърляне на собствеността на Съюза се определят в посочените в параграф 1 споразумения.
3. Посредством подходяща рамка Комисията осигурява оптималното използване на активите, посочени в настоящия член; по-специално, Комисията осъществява по възможно най-ефективен начин управлението на правата върху интелектуалната собственост, свързани с програма „Коперник“, като отчита необходимостта от защита и придаване на стойност на правата върху интелектуална собственост на Съюза, интересите на участващите страни, както и потребността от хармонично развитие на пазарите и на новите технологии и непрекъснатостта на предоставяне на услугите. За целта Комисията прави необходимото за това договорите, сключени по „Коперник“, да съдържат възможността за прехвърляне или за лицензиране на правата върху интелектуална собственост, възникващи при работата, извършвана в рамките на програмата.
Член 29
Подпомагане на Комисията
Комисията може да бъде подпомагана от независими експерти от различни области, свързани с обхвата на „Коперник“,от широк кръг заинтересовани участници, включително представители на ползвателите на програмата и национални образувания, отговарящи за дейностите във връзка с космическото пространство, като целта е експертите да предоставят на Комисията необходимия технически и научен опит, както и да представят гледни точки, обхващащи различни дисциплини и сектори, като отчитат съществуващите инициативи, свързани с тази област, на равнище ЕС и на национално и регионално равнище.
Член 30
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от комитет („Комитета Коперник“). Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
Комитетът „Коперник“ заседава в специални състави, особено във връзка с въпросите на сигурността („съвет по сигурността“).
2. Комитетът „Коперник“ създава в съответствие с процедурния си правилник „форум на ползвателите“ като работна група, която да предоставя на комитета „Коперник“ становища във връзка с изискванията на ползвателите.
3. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 4 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
4. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
5. Представителите на образуванията, на които са възложени задачи по „Коперник“, участват по целесъобразност като наблюдатели в работата на Комитета „Коперник“ при условията, определени в процедурния му правилник.
6. Споразуменията, сключени от Съюза съгласно член 26, могат да предвиждат участието по целесъобразност на представители на трети държави или международни организации в работата на Комитета „Коперник“ при условията, предвидени в процедурния му правилник.
7. Комитетът „Коперник“ заседава редовно, за предпочитане веднъж на всеки три месеца. На всяко заседание Комисията представя доклад относно напредъка на програмата. В тези доклади се съдържа общ преглед на състоянието и новостите във връзка с „Коперник“, по-специално що се отнася до управлението на рисковете, разходите, графика, изпълнението, възлагането на обществени поръчки и съответните становища, предоставяни на Комисията.
Член 31
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощието да приема делегираните актове, посочени в член 9, параграф 7, и член 24, параграф 1 се предоставя на Комисията за срока на действие на „Коперник“.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 9, параграф 7 и член 24, параграф 1, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. Оттеглянето поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегираните актове, приети съгласно член 9, параграф 7, и член 24, параграф 1 влизат в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 32
Оценка
1. До 31 декември 2017 г., след консултация с имащи отношение заинтересовани страни, Комисията изготвя доклад за оценка за постигането на целите по всички задачи, финансирани по програма „Коперник“, с оглед на техните резултати и въздействие, тяхната европейска добавена стойност и ефикасността при използването на ресурсите. Оценката обхваща актуалността на всички цели, както и приноса на предприетите мерки за постигане на целите, посочени в член 4, преглед на организационната структура и обхвата на предоставяните услуги. Оценката обхваща и евентуалното участие на имащи отношение европейски агенции (включително Европейската агенция за ГНСС) и по целесъобразност се придружава от подходящи законодателни предложения.
По-специално, предмет на оценката е въздействието на политиката относно данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“ върху заинтересованите участници, ползвателите надолу по веригата, влиянието ѝ върху бизнеса, както и върху националните и частните инвестиции в инфраструктури за наблюдение на Земята.
2. Комисията изготвя посочената в параграф 1 оценка в тясно сътрудничество с операторите и ползвателите на програма „Коперник“, и проучва ефективността и ефикасността на програмата и приноса ѝ за постигането на целите, посочени в член 4. Комисията съобщава резултата от тази оценка на Европейския парламент, на Съвета, на Европейския икономически и социален комитет и на Комитета на регионите и ако е необходимо - предлага подходящи мерки.
3. Комисията може, при необходимост с помощта на независими образувания, да предприема оценка на методите за осъществяване на проектите, както и на въздействието от тяхното изпълнение, за да прецени дали са постигнати целите, включително тези, които се отнасят до опазването на околната среда.
4. Комисията може да поиска от държава членка да представи конкретна оценка на действията и на свързаните проекти, финансирани по настоящия регламент, или, когато това е подходящо, да ѝ предостави информацията и помощта, необходими за извършване на оценка на такива проекти.
Член 33
Отмяна
1. Регламент (ЕС) № 911/2010 се отменя.
2. Мерките, приети въз основа на Регламент (ЕС) № 911/2010, остават валидни.
3. Позоваванията на отменения Регламент (ЕС) № 911/2010 се считат за позовавания на настоящия регламент и се четат съгласно таблицата на съответствието в приложението.
Член 34
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2014 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 3 април 2014 година.
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 377/2014,
annettu 3 päivänä huhtikuuta 2014,
Copernicus-ohjelman perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 911/2010 kumoamisesta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 189 artiklan 2 kohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
ovat kuulleet alueiden komiteaa,
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seuranta (Global Monitoring for Environment and Security, GMES) on ollut maan seurantaan liittyvä hanke, jota johtaa unioni ja joka toteutetaan yhteistyössä jäsenvaltioiden ja Euroopan avaruusjärjestön (ESA) kanssa. GMES-ohjelma sai alkunsa toukokuussa 1998, jolloin Euroopan avaruustoiminnan kehittämiseen osallistuvat instituutiot antoivat yhteisen julistuksen, niin kutsutun Bavenon manifestin. Manifestissa peräänkuulutettiin pitkäaikaista sitoutumista avaruussijoitteisten ympäristönseurantapalvelujen kehittämiseen, jossa hyödynnetään ja kehitetään edelleen eurooppalaista osaamista ja teknologiaa. Vuonna 2005 unioni teki strategisen valinnan riippumattoman eurooppalaisen maanseurantakapasiteetin kehittämisestä yhdessä ESAn kanssa voidakseen tarjota palveluja ympäristö- ja turvallisuusalalla.
(2)
Kyseisen aloitteen perusteella Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 911/2010 (3) perustettiin Euroopan maanseurantaohjelma (GMES) ja annettiin säännöt sen ensivaiheen toiminnan täytäntöönpanoa varten.
(3)
Asetuksella (EU) N:o 911/2010 perustetun ohjelman olisi jatkuttava neuvoston asetuksella (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (4) vahvistetun vuosia 2014-2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa, mutta ohjelmasta käytettävän lyhenteen ’GMES’ sijaan sen nimi olisi korvattava nimellä ’Copernicus’, joka olisi yleisölle suunnatun viestinnän kannalta käyttökelpoisempi. Komissio on rekisteröinyt tavaramerkin, jotta unionin toimielimet voivat käyttää sitä ja lisensoida sen käytön muille asiaan liittyville käyttäjille, etenkin ydinpalvelujen tarjoajille.
(4)
Copernicus-ohjelma, jäljempänä ’Copernicus’, perustuu unionin, ESAn ja jäsenvaltioiden väliseen kumppanuuteen. Sen olisi näin ollen pohjauduttava olemassa oleviin eurooppalaisiin ja kansallisiin valmiuksiin ja täydennettävä niitä uusilla, yhteisesti kehitetyillä resursseilla. Tämän lähestymistavan toteuttamiseksi komission olisi pyrittävä pitämään yllä vuoropuhelua ESAn ja jäsenvaltioiden kanssa, joilla on asianomaisia avaruus- ja in situ -resursseja.
(5)
Copernicuksessa olisi sen tavoitteiden saavuttamiseksi varmistettava unionin itsenäinen kapasiteetti avaruudesta suoritettavan seurannan osalta ja tarjottava operationaalisia palveluja ympäristön, pelastuspalvelutoimien ja siviiliturvallisuuden alalla kunnioittaen täysin kansallisia toimeksiantoja virallisista varoituksista. Siinä olisi hyödynnettävä myös käytettävissä olevia, pääasiassa jäsenvaltioiden toteuttamia edistäviä hankkeita ja niiden toimittamia in situ -tietoja. Copernicuksessa olisi hyödynnettävä mahdollisimman kattavasti avaruudesta suoritettavaan seurantaan ja palveluihin liittyviä jäsenvaltioiden valmiuksia. Copernicuksessa olisi myös hyödynnettävä eurooppalaisten kaupallisten aloitteiden tarjoamaa kapasiteettia sekä edistettävä elinvoimaisen kaupallisen avaruusalan kehitystä Euroopassa. Lisäksi olisi edistettävä tiedonsiirtoa optimoivia järjestelmiä, jotta voidaan vahvistaa edelleen valmiuksia vastata lähes reaaliaikaisia tietoja koskevaan lisääntyvään käyttäjäkysyntään.
(6)
Jotta maanseurantateknologian käyttöä voitaisiin edistää ja helpottaa sekä paikallisten viranomaisten että pienten ja keskisuurten yritysten, jäljempänä ’pk-yritykset’, parissa, olisi edistettävä erityisiä Copernicus-datan jakelua käsitteleviä verkkoja, jotka koostuvat kansallisista ja alueellisista elimistä.
(7)
Copernicuksen tavoitteena olisi oltava sellaisten ympäristö- ja turvallisuusalaa koskevien tarkkojen ja luotettavien tietojen tarjoaminen, jotka on räätälöity käyttäjien tarpeiden mukaan ja jotka tukevat muita unionin toimintalinjoja, varsinkin niitä, jotka liittyvät sisämarkkinoihin, liikenteeseen, ympäristöön, energiaan, pelastuspalvelutoimiin ja siviiliturvallisuuteen, kolmansien maiden kanssa tehtävään yhteistyöhön ja humanitaarisiin avustustoimiin.
(8)
Copernicusta olisi pidettävä Euroopan panoksena maapallon tilan seurantaa käsittelevän ryhmän (Group on Earth Observations, GEO) puitteissa kehitettävän maailmanlaajuisen maanhavainnointijärjestelmän (Global Earth Observation System of Systems, GEOSS) rakentamiseen.
(9)
Copernicus olisi toteutettava johdonmukaisesti muiden asiaan liittyvien unionin välineiden ja toimien kanssa, joita ovat erityisesti ympäristö- ja ilmastonmuutostoimet sekä välineet turvallisuuden, henkilötietojen suojan, kilpailukyvyn ja innovaation, koheesion, tutkimuksen, liikenteen, kilpailun ja kansainvälisen yhteistyön alalla, sekä Euroopan satelliittinavigointijärjestelmien (Galileo ja EGNOS) kanssa. Copernicus-datan olisi lisäksi oltava yhdenmukaista jäsenvaltioiden paikkaviitetietojen ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2007/2/EY (5) perustetun unionin paikkatietoinfrastruktuurin täytäntöönpanosääntöjen ja teknisten suuntaviivojen kanssa. Copernicuksen olisi lisäksi täydennettävä 1 päivänä helmikuuta 2008 annetussa komission tiedonannossa ”Kohti yhteistä ympäristötietojärjestelmää (Shared Environmental Information System, SEIS)” tarkoitettua yhteistä ympäristötietojärjestelmää ja hätätilanteiden hallintaan liittyviä unionin toimia. Copernicus olisi pantava täytäntöön julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/98/EY (6) tavoitteiden mukaisesti, joita ovat erityisesti avoimuus, palvelujen kehittämistä edistävät edellytykset ja taloudelliseen kasvuun ja työpaikkojen luomiseen myötävaikuttaminen. Copernicus-datan ja -informaation tulisi olla vapaasti ja avoimesti saatavilla 26 päivänä elokuuta 2010 annetussa komission tiedonannossa ”Euroopan digitaalistrategia” tarkoitetun Euroopan digitaalistrategian tukemiseksi.
(10)
Copernicus toteutetaan älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan Eurooppa 2020 -strategian, jäljempänä ’Eurooppa 2020 -strategia’, puitteissa. Siinä olisi hyödynnettävä unionin eri toimintalinjoja ja edistettävä Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamista, etenkin laatimalla toimiva avaruuspolitiikka, jolla tarjotaan välineet joihinkin keskeisiin globaaleihin haasteisiin vastaamiseksi ja ilmastonmuutosta ja energian kestävyyttä koskeviin tavoitteisiin pääsemiseksi. Copernicuksella olisi myös tuettava Euroopan avaruuspolitiikan toteuttamista sekä Euroopan avaruusperusteisten tietojen ja palvelujen markkinoiden kasvua.
(11)
Copernicuksessa olisi myös hyödynnettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1291/2013 (7) perustetun Horisontti 2020 -ohjelman tuottamia tuloksia, etenkin sen toimia, jotka koskevat kaukokartoitus-, ilmassa käytettävää ja in situ -teknologiaa ja -tietoja käyttävän uuden maanseurantateknologian ja -sovellusten tutkimusta ja innovointia merkittäviin yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaamiseksi. Komission olisi varmistettava Copernicuksen eri näkökohtien asianmukainen synergia, avoimuus ja selkeys.
(12)
Copernicuksen avaruuskomponenttia olisi kehitettävä analysoimalla vaihtoehtoja käyttäjien muuttuviin tarpeisiin vastaamiseksi. Tähän kuuluvat hankinnat kansallisista/julkisista hankkeista ja Euroopan kaupallisilta toimittajilta, uusien kohdennettujen hankkeiden yksilöiminen, kansainväliset sopimukset muihin kuin eurooppalaisiin hankkeisiin pääsyn varmistamiseksi sekä eurooppalaiset maanhavainnointimarkkinat.
(13)
Selvyyden vuoksi ja kustannusvalvonnan helpottamiseksi unionin Copernicukseen sisältyvien toimien toteuttamiseen kohdentama enimmäismäärä olisi jaettava eri luokkiin. Komission olisi kuitenkin joustavuuden vuoksi ja Copernicuksen sujuvan toteuttamisen varmistamiseksi voitava kohdentaa uudelleen varoja luokasta toiseen.
(14)
Operationaalisten palvelujen tarjoaminen riippuu Copernicuksen avaruuskomponentin moitteettomasta toimivuudesta, jatkuvasta käytettävyydestä ja turvallisuudesta. Vakava uhka avaruuskomponentin toiminnalle on kasvava yhteentörmäyksen riski muiden satelliittien ja avaruusromun kanssa. Copernicukseen sisältyviin toimiin olisi sen vuoksi kuuluttava Copernicuksen avaruuskomponentin ja sen käytön suojaaminen, mukaan lukien satelliitteja laukaistaessa. Suhteellinen rahoitusosuus tällaisten suojaamispalvelujen kustannuksiin voitaisiin rahoittaa Copernicukselle osoitetusta talousarviosta hallinnoimalla kustannuksia mahdollisimman tiukasti ja noudattamalla täysin tässä asetuksessa vahvistettua enimmäismäärää, joka on 26,5 miljoonaa euroa. Tällaista rahoitusosuutta olisi käytettävä vain Copernicus-tietojen ja -palvelujen toimittamiseen, ei infrastruktuurin hankintaan.
(15)
Copernicuksen täytäntöönpanon ja sen pitkän aikavälin suunnittelun parantamiseksi komission olisi hyväksyttävä vuotuinen työohjelma, johon sisältyy suunnitelma toimista Copernicuksen tavoitteiden täytäntöönpanemiseksi. Suunnitelman olisi oltava ennakoiva, ja siinä olisi kuvattava tarpeelliset toimet Copernicuksen täytäntöönpanemiseksi ottaen huomioon käyttäjien muuttuvat tarpeet ja teknologian kehitys.
(16)
Copernicuksen palvelukomponentin täytäntöönpanon olisi perustuttava teknisiin eritelmiin Copernicuksen monimutkaisuus ja sille osoitetut resurssit huomioon ottaen. Näin helpotettaisiin myös palvelujen julkista hyväksyntää, koska käyttäjät voisivat ennakoida palvelujen saatavuutta ja kehittymistä sekä yhteistyötä jäsenvaltioiden ja muiden osapuolten kanssa. Komission olisi sen vuoksi hyväksyttävä ja tarvittaessa päivitettävä kaikkia Copernicus-palveluja varten teknisiä eritelmiä, joissa käsitellään muun muassa kattavuutta, arkkitehtuuria, teknisten palvelujen kokonaisuuksia, viitteellistä kustannusten jakoa ja suunnittelua, suorituskykytasoa, tarvetta saada avaruus- ja in situ -tietoja, kehitystä, standardeja, arkistointia ja tietojen levittämistä.
(17)
Copernicuksen avaruuskomponentin täytäntöönpanon olisi perustuttava teknisiin eritelmiin Copernicuksen monimutkaisuus ja sille osoitetut resurssit huomioon ottaen. Komission olisi sen vuoksi hyväksyttävä ja tarvittaessa päivitettävä teknisiä eritelmiä, joissa esitetään yksityiskohtaisesti toimet, joita tuetaan Copernicuksen avaruuskomponentin mukaisesti, ja niiden viitteellinen kustannusten jakautuminen ja suunnittelu. Koska Copernicuksen olisi perustuttava unionin, ESAn ja jäsenvaltioiden ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuisen seurannan yhteydessä tekemiin investointeihin, Copernicuksen avaruuskomponentin mukaisissa toimissa olisi otettava tarvittaessa huomioon ESAn pitkän aikavälin skenaarion osia; skenaario on ESAn valmistelema ja päivittämä asiakirja, jolla luodaan yleiset puitteet Copernicuksen avaruuskomponenttia varten.
(18)
Copernicuksen olisi oltava käyttäjälähtöinen ohjelma, mikä edellyttää käyttäjien jatkuvaa ja todellista osallistumista varsinkin palveluvaatimusten määrittelyyn ja validointiin.
(19)
Copernicuksen kansainvälinen ulottuvuus on erityisen merkityksellinen dataa ja informaatiota koskevan vaihdon samoin kuin seurantainfrastruktuurin käyttömahdollisuuksien kannalta. Tällainen data- ja informaatiovaihto on kustannustehokkaampaa kuin tiedonostojärjestelmät ja vahvistaa Copernicuksen globaalia ulottuvuutta.
(20)
Euroopan talousalueesta (ETA) tehdyssä sopimuksessa sekä ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokkaiden kanssa tehdyissä puitesopimuksissa määrätään kyseisten maiden osallistumisesta unionin ohjelmiin. Muiden kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen osallistuminen olisi mahdollistettava kansainvälisillä sopimuksilla.
(21)
Jäsenvaltioiden, kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen olisi voitava osallistua ohjelmien rahoitukseen asianmukaisten sopimusten perusteella.
(22)
Komissiolla olisi oltava yleisvastuu Copernicuksesta. Komission olisi määriteltävä Copernicuksen prioriteetit ja varmistettava sen yleinen koordinointi ja valvonta. Tähän tulisi sisältyä myös erityistoimia, joilla lisätään yleisön tietoisuutta avaruusohjelmien merkityksestä Euroopan kansalaisille. Komission olisi toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle hyvissä ajoin kaikki Copernicusta koskevat olennaiset tiedot.
(23)
Copernicusta toteuttaessaan komission olisi tarvittaessa tukeuduttava eurooppalaisiin hallitustenvälisiin elimiin, joiden kanssa sillä jo on kumppanuussuhde, erityisesti ESAan Copernicuksen avaruuskomponentin teknisen koordinoinnin, sen arkkitehtuurin määrittelyn, avaruusresurssien kehittämisen ja hankinnan, tietojensaannin sekä kohdennettujen hankkeiden toteuttamisen osalta. Komission olisi tukeuduttava myös Euroopan sääsatelliittijärjestöön (Eumetsat) kohdennettujen hankkeiden toteuttamisen osalta sen asiantuntemuksen ja toimeksiannon mukaisesti.
(24)
Kun otetaan huomioon Copernicuksen yhteistyökumppanuusulottuvuus ja jotta vältettäisiin teknisen asiantuntemuksen päällekkäisyys, Copernicuksen täytäntöönpano olisi siirrettävä tahoille, joilla on asianmukaiset tekniset ja ammatilliset valmiudet. Tällaisia tahoja olisi kannustettava avaamaan näiden tehtävien suorittaminen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (8), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, mukaisesti kilpailulle asianmukaiselle tasolle saakka.
(25)
Copernicukseen olisi sisällytettävä palvelukomponentti, jolla varmistetaan tietojen tarjoaminen ilmakehän seurannan, meriympäristön seurannan, maakartoituksen, ilmastonmuutoksen seurannan, hätätilanteiden hallinnan ja turvallisuuden alalla. Copernicuksen olisi erityisesti tarjottava tietoa ilmakehän tilasta niin paikallisella, kansallisella, Euroopan kuin maailmanlaajuisellakin tasolla; tietoa valtamerten tilasta, mukaan lukien perustamalla meriympäristön seurantaan keskittyvä eurooppalainen ryhmittymä; maakartoitusta tukevaa tietoa paikallisen, kansallisen ja eurooppalaisen politiikan toteuttamisen tueksi; tietoa ilmastonmuutokseen sopeutumisen ja sen vaikutusten hillitsemisen tueksi; paikkatietoja hätätilanteiden hallinnan tueksi, ennalta ehkäisevät toimet mukaan lukien, ja siviiliturvallisuuden tueksi, unionin ulkoinen toiminta mukaan lukien. Komission olisi määriteltävä asianmukaiset sopimusjärjestelyt, joilla tuetaan kestävää palvelujen tarjoamista.
(26)
Copernicuksen palvelukomponentin täytäntöönpanossa komissio voi - kun se on perusteltua toimen erityisluonteen ja erityisasiantuntemuksen vuoksi - tukeutua toimivaltaisiin tahoihin, jollaisia ovat esimerkiksi Euroopan ympäristökeskus, Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto (FRONTEX), Euroopan meriturvallisuusvirasto (EMSA) sekä Euroopan unionin satelliittikeskus (EUSK), Euroopan keskipitkien sääennusteiden keskus (ECMWF), muut asianomaiset eurooppalaiset virastot, kansallisten elinten ryhmittymät tai yhteenliittymät, tai muihin asianmukaisiin elimiin, joille tehtävät voidaan siirtää varainhoitoasetuksen mukaisesti. Kyseisen tahon valinnassa olisi otettava asianmukaisesti huomioon tehtävien antamisesta syntyvä kustannustehokkuus ja vaikutus kyseisen tahon hallintorakenteeseen ja sen taloudellisiin ja henkilöresursseihin.
(27)
Komission Yhteinen tutkimuskeskus on osallistunut aktiivisesti asetuksella (EU) N:o 911/2010 perustettuun GMES-aloitteeseen ja sen ensivaiheen toiminnan toteuttamiseen. Komission olisi lisäksi hyödynnettävä edelleen Yhteisen tutkimuskeskuksen tieteellistä ja teknistä tukea Copernicuksen täytäntöönpanossa.
(28)
Copernicus-ohjelman täytäntöönpanosta vastaavien tahojen julkisten hankintojen olisi oltava unionin sääntöjen tai vastaavien kansainvälisten normien mukaisia varainhoitoasetuksen julkisia hankintoja koskevien säännösten sallimissa rajoissa. Vastaavissa valtuutussopimuksissa olisi määriteltävä erityiset näihin sääntöihin tarvittavat mukautukset sekä nykyisten sopimusten jatkamista koskevat järjestelyt. Julkisilla hankinnoilla olisi pyrittävä ennen kaikkea kustannustehokkuuteen, kustannusten hallintaan, riskien vähentämiseen, tehokkuuden parantamiseen ja riippuvuuden vähentämiseen yksittäisistä toimittajista. Olisi varmistettava vapaa osallistuminen ja terve kilpailu koko toimitusketjussa sekä tasapuolisten osallistumismahdollisuuksien tarjoaminen eri toimialoille kaikilla tasoilla, mukaan lukien erityisesti uudet tulokkaat sekä pk-yritykset. Olisi vältettävä mahdollista hallitsevan aseman väärinkäyttöä ja pitkäaikaista riippuvuutta yksittäisistä toimittajista. Jotta voidaan vähentää Copernicukseen liittyviä riskejä, välttää riippuvuutta yksittäisistä toimittajista sekä varmistaa ohjelmien ja niiden kustannusten ja aikataulujen parempi yleinen hallinta, on syytä käyttää tarpeen mukaan useita eri toimituslähteitä. Lisäksi olisi turvattava Euroopan teollisuuden kehitys ja edistettävä sitä kaikilla maanhavainnointiin liittyvillä aloilla niiden kansainvälisten sopimusten mukaisesti, joiden osapuolena unioni on.
(29)
Hankintasopimuksen heikon toteuttamisen tai toteuttamatta jättämisen riskiä olisi pienennettävä mahdollisuuksien mukaan. Tätä varten toimeksisaajien olisi osoitettava luotettavuutensa sopimusten toteuttamisessa sekä tehtyjen sitoumusten että sopimuksen keston osalta. Hankintaviranomaisten olisi sen vuoksi aina, kun se on tarkoituksenmukaista, yksilöitävä toimitusten luotettavuuteen ja palvelujen tarjoamiseen liittyvät vaatimukset. Lisäksi arkaluonteisten tavaroiden ja palvelujen hankinnan osalta hankintaviranomaiset voivat asettaa kyseisille hankinnoille erityisvaatimuksia, erityisesti tietoturvallisuuden varmistamiseksi. Unionin teollisuuden olisi voitava käyttää unionin ulkopuolella sijaitsevia lähteitä tiettyjen komponenttien ja palvelujen hankkimiseksi, kun tällä osoitetaan olevan merkittäviä etuja laadun ja kustannusten kannalta, ottaen kuitenkin huomioon Copernicus-ohjelmien strateginen luonne sekä unionin turvallisuutta ja vientivalvontaa koskevat vaatimukset. On tarpeen hyödyntää julkisen sektorin investointeja sekä alan kokemusta ja osaamista varmistaen samalla, ettei kilpailutussääntöjen noudattamista vaaranneta.
(30)
Hankinnan kohteena olevan tuotteen, palvelun tai työn kokonaiskustannusten arvioimiseksi paremmin, mukaan lukien pitkän aikavälin toimintakustannukset, olisi hankinnan aikana aina kun se on tarkoituksenmukaista otettava huomioon hankinnan kohteena olevan tuotteen, palvelun tai työn koko elinkaaren aikana muodostuvat kokonaiskustannukset käyttäen kustannustehokasta lähestymistapaa, kuten elinkaarikustannuksia, suoritettaessa hankintoja taloudellisesti edullisimman tarjouksen valitsemisperustetta käyttäen. Tätä varten hankintaviranomaisen olisi varmistettava, että tuotteen, palvelun tai työn koko elinkaaren kustannusten laskemisessa käytettävä menetelmä mainitaan nimenomaisesti sopimusasiakirjoissa tai hankintailmoituksessa ja että sen avulla on mahdollista tarkistaa tarjoajien toimittamien tietojen oikeellisuus.
(31)
Hankintaviranomaisen olisi voitava palauttaa tasapuoliset kilpailuolosuhteet silloin, kun yhdellä tai useammalla yrityksellä on etuoikeutettuja tietoja kyseiseen tarjouspyyntöön liittyvistä toimista jo ennen tarjouspyynnön esittämistä. Sen olisi myös voitava tehdä sopimus monivaiheisen ehdollisen sopimuksen muodossa, liittää sopimukseen sen toteuttamisen kuluessa tietyin ehdoin lisäsopimus ja lisäksi vaatia alihankinnan vähimmäisosuutta. Copernicus-ohjelmille ominaisten teknisten epävarmuustekijöiden vuoksi hankintahintoja ei myöskään aina ole mahdollista määrittää täsmällisesti, joten olisi toivottavaa tehdä sopimukset sen muotoisina, että niissä ei määrätä kiinteää, lopullista hintaa ja että niihin sisältyy unionin taloudelliset edut turvaavia suojalausekkeita.
(32)
Jotta Copernicus voitaisiin säilyttää enimmäismäärän puitteissa vähentämällä mahdollisimman paljon teknisiä ja aikatauluun liittyviä riskejä ja niihin liittyviä kustannuksia ja varmistamalla toimitusten kestävä luotettavuus, Copernicuksessa olisi hyödynnettävä mahdollisimman paljon julkisen sektorin rahoitus- ja infrastruktuuri-investointeja sekä tällaisista investoinneista GMES-alalla saatua kokemusta ja osaamista. Tämä koskee erityisesti toistuvia avaruus- ja maasegmenttikomponentteja, joita ESA ja sen osallistujavaltiot ovat kehittäneet vapaaehtoisen GMES-avaruuskomponenttiohjelman puitteissa ja joiden rahoitukseen unioni on osallistunut. Jälkimmäisessä tapauksessa hankintaviranomaisen olisi harkittava asianmukaisesti neuvottelumenettelyn käyttöä ilman hankintailmoituksen tai vastaavan julkaisemista etukäteen.
(33)
Jotta Copernicuksen tavoitteet voitaisiin saavuttaa kestävällä tavalla, on tarpeen koordinoida Copernicus-toimintaan osallistuvien eri kumppanien toimia sekä kehittää, perustaa ja tarjota palvelu- ja seurantavalmiudet, jotka vastaavat käyttäjien tarpeita. Tähän liittyen komitean, jäljempänä ’Copernicus-komitea’, olisi autettava komissiota huolehtimaan unionin, jäsenvaltioiden ja hallitusten välisten järjestöjen Copernicusta edistävien toimien koordinoinnista sekä koordinoinnista yksityisen sektorin kanssa hyödyntämällä parhaalla mahdollisella tavalla nykyisiä valmiuksia ja määrittelemällä sellaiset puutteet, joihin on tarpeen puuttua unionin tasolla. Sen olisi myös avustettava komissiota Copernicuksen yhdenmukaisen täytäntöönpanon seurannassa. Koska moitteeton julkinen hallinnointi edellyttää Copernicuksen yhtenäistä hallintaa, nopeampaa päätöksentekoa ja yhtäläistä tietojen saatavuutta, talousarvion toteuttamistehtävistä huolehtivien tahojen edustajien olisi voitava osallistua tarkkailijoina Copernicus-komitean työhön. Samoista syistä niiden kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen edustajien, jotka ovat tehneet kansainvälisen sopimuksen unionin kanssa, olisi voitava osallistua Copernicus-komitean työhön, ellei turvallisuusnäkökohdista muuta johdu, kyseisessä sopimuksessa määrätyin edellytyksin. Mainittujen edustajien ei tulisi saada osallistua Copernicus-komitean äänestysmenettelyihin.
(34)
Niiden tahojen työtä, joille komissio on siirtänyt täytäntöönpanotehtäviä, olisi myös mitattava tulosindikaattoreiden perusteella. Näin Euroopan parlamentti ja neuvosto saisivat osviittaa Copernicus-toimien ja Copernicuksen täytäntöönpanon edistymisestä.
(35)
Komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 1159/2013 (9) vahvistetaan GMES-käyttäjien rekisteröitymis- ja lisenssiehdot ja määritellään GMES-erityisdatan ja GMES-palveluinformaation saannin rajoittamista koskevat kriteerit.
(36)
Copernicuksen puitteissa tuotettu data ja informaatio olisi asetettava saataville täysimääräisesti, avoimesti ja maksuttomasti, ellei asianmukaisista edellytyksistä ja rajoituksista muuta johdu, jotta voidaan edistää niiden käyttöä ja jakamista ja vahvistaa Euroopan maanseurantamarkkinoita, etenkin toimintaketjun loppupäässä, ja mahdollistaa näin kasvu ja työpaikkojen luominen.
(37)
Komission olisi tehtävä yhteistyötä datan toimittajien kanssa kolmannen osapuolen dataan liittyvistä lisenssiehdoista sopimiseksi, jotta helpotetaan niiden käyttöä Copernicuksessa, tämän asetuksen ja sovellettavien kolmannen osapuolen oikeuksien mukaisesti.
(38)
ESAn maanseurantaa käsittelevän ohjelmalautakunnan 24. syyskuuta 2013 hyväksymän GMES-avaruuskomponenttiohjelman nojalla myönnetyt oikeudet Copernicus Sentinel -tietojen saantiin olisi otettava huomioon.
(39)
Koska Copernicus on siviilivalvonnassa oleva siviiliohjelma, ensisijaisen tärkeää olisi oltava sellaisen datan hankkiminen ja sellaisen informaation tuottaminen, mukaan lukien teräväpiirtokuvat, jotka eivät aiheuta riskiä tai uhkaa unionin tai sen jäsenvaltioiden turvallisuudelle. Koska tiettyä Copernicus-dataa ja -informaatiota on kuitenkin suojeltava sen turvallisen jakamisen varmistamiseksi tämän asetuksen soveltamisalan puitteissa, kaikkien Copernicukseen osallistuvien olisi varmistettava, että EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojelun taso vastaa komission päätöksen 2001/844/EY, EHTY, Euratom (10) liitteessä säädettyjen turvallisuussääntöjen ja neuvoston päätöksen 2013/488/EU (11) liitteissä säädettyjen neuvoston turvallisuussääntöjen tasoa.
(40)
Koska tietty Copernicus-data ja -informaatio, mukaan lukien teräväpiirtokuvat, voi vaikuttaa unionin tai sen jäsenvaltioiden turvallisuuteen, neuvostolle olisi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa annettava valtuudet hyväksyä toimenpiteitä unionin tai sen jäsenvaltioiden turvallisuuteen kohdistuviin riskeihin tai uhkiin puuttumiseksi.
(41)
Unionin olisi oltava kaiken Copernicus-ohjelmissa luodun tai kehitetyn aineellisen ja aineettoman omaisuuden omistaja. Nykyisten omistajien kanssa olisi tehtävä tarvittavat järjestelyt, jotta kaikki omistajuuteen liittyvät perusoikeudet otetaan täysin huomioon. Tässä asetuksessa esitettyjen aineettoman omaisuuden omistajuutta koskevien säännösten ei katsota koskevan aineettomia oikeuksia, joiden siirtäminen ei kansallisen lainsäädännön mukaan ole mahdollista. Tällainen unionin omistajuus ei saisi rajoittaa unionin mahdollisuutta antaa tämän asetuksen mukaisesti ja silloin, kun se katsotaan tapauskohtaisen arvioinnin perusteella asianmukaiseksi, tämä omaisuus kolmansien osapuolten käyttöön tai luovuttaa se. Unionilla pitäisi erityisesti olla mahdollisuus siirtää omistajuus tai lisensoida tekijän- ja teollisoikeudet, jotka johtuvat Copernicuksen nojalla suoritetusta työstä, Copernicus-palvelujen vahvan hyväksynnän aikaansaamiseksi toimintaketjun loppupään käyttäjien keskuudessa.
(42)
Euroopan unionin taloudellisia etuja olisi menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat muun muassa sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja tapauksen mukaan hallinnolliset tai taloudelliset seuraamukset varainhoitoasetuksen mukaisesti.
(43)
Koska Copernicus on monimutkainen ohjelma, komission apuna olisi oltava riippumattomia asiantuntijoita lukuisista sidosryhmistä, mukaan lukien erityisesti jäsenvaltioiden nimeämiä turvallisuusalan asiantuntijoita, asianmukaisten kansallisten avaruudesta vastaavien tahojen edustajia ja Copernicus-käyttäjiä, jotka tarjoavat sille tarpeellista teknistä ja tieteellistä asiantuntemusta ja eri tieteiden ja alojen välisiä näkökulmia ottaen huomioon olemassa olevat unionin, kansallisen ja alueellisen tason aloitteet.
(44)
Jotta voidaan varmistaa asetuksen täytäntöönpanon yhdenmukaiset edellytykset vuotuisen työohjelman, palvelu- ja avaruuskomponenttien teknisten eritelmien, turvallisuusnäkökohtien ja niiden toimenpiteiden hyväksymistä varten, joilla edistetään jäsenvaltioiden lähentymistä Copernicus-datan ja -informaation käytössä ja niiden maanseurantaan liittyvän teknologian ja kehittämisen käyttömahdollisuuksia, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (12) mukaisesti.
(45)
Koska Copernicus on käyttäjälähtöinen ohjelma, se edellyttää käyttäjien jatkuvaa ja todellista osallistumista varsinkin palveluvaatimusten määrittelyyn ja validointiin. Käyttäjien arvon lisäämiseksi käyttäjien panosta olisi aktiivisesti pyydettävä julkisen ja yksityisen sektorin loppukäyttäjille esitettävillä säännöllisillä kyselyillä. Tätä varten olisi perustettava työryhmä, jäljempänä ’käyttäjäfoorumi’, avustamaan Copernicus-komiteaa käyttäjien vaatimusten tunnistamisessa, vaatimustenmukaisuuden tarkastamisessa ja julkisen sektorin käyttäjien koordinoinnissa.
(46)
Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä siltä osin kuin on kyse operationaalisten palveluiden kehittämiseen tarvittavista tietovaatimuksista, Copernicus-datan ja -informaation käyttömahdollisuuksia, rekisteröintiä ja käyttöä koskevista ehdoista ja menettelyistä, Copernicus-datan ja -informaation häiriöiden ehkäisemiseksi tarvittavista erityisistä teknisistä kriteereistä ja Copernicus-datan ja -informaation hankkimisen tai levittämisen rajoittamista koskevista kriteereistä eturistiriitojen vuoksi. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.
(47)
Tämän asetuksen nojalla rahoitettua toimintaa olisi seurattava ja arvioitava mahdollisia mukautuksia ja uusia kehitysaskelia varten. Erityisesti olisi arvioitava Copernicus-data- ja Copernicus-informaatiokonseptin vaikutuksia sidosryhmiin, toimintaketjun loppupään käyttäjiin, yrityksiin sekä kansallisiin ja yksityisiin investointeihin maanhavainnointi-infrastruktuureihin. Arvioinnissa olisi myös tarkasteltava asianomaisten eurooppalaisten virastojen, kuten Euroopan GNSS-viraston (GSA), tulevaa osallistumista. Tulosten maksimoimiseksi ja Copernicuksen täytäntöönpanovaiheissa syntyneen osaamisen ja asiantuntemuksen hyödyntämiseksi olisi tutkittava tulevaa suunnittelua varten uusia organisaatiomalleja, joilla varmistetaan pitkän aikavälin taloudellinen sitoutuminen.
(48)
Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on Copernicuksen perustaminen, koska siihen sisältyy myös yleiseurooppalainen kapasiteetti, mikä edellyttää unionin tasolla koordinoitua palvelujen tarjontaa kaikissa jäsenvaltioissa, vaan se voidaan toiminnan laajuuden vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.
(49)
Tässä asetuksessa vahvistetaan rahoituspuitteet, joita Euroopan parlamentti ja neuvosto pitävät talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (13) 17 kohdan mukaisesti ensisijaisena rahoitusohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.
(50)
On aiheellista yhdenmukaistaa tämän asetuksen rahoitusajankohta asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 kanssa. Näin ollen tätä asetusta olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2014.
(51)
On myös tarpeen kumota asetus (EU) N:o 911/2010, jotta voidaan luoda asianmukaiset hallinta- ja rahoituspuitteet ja varmistaa täysin toimiva Copernicus. Jatkuvuuden turvaamiseksi asetuksen (EU) N:o 911/2010 perusteella hyväksyttyjen toimenpiteiden olisi pysyttävä voimassa,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
I LUKU
YLEISET JA VARAINHOITOA KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET
1 artikla
Kohde
Tällä asetuksella perustetaan unionin maanseuranta- ja valvontaohjelma Copernicus, jäljempänä ’Copernicus-ohjelma’, ja annetaan säännöt sen toteutuksesta.
2 artikla
Soveltamisala
1. Copernicus-ohjelma on siviilivalvonnassa oleva käyttäjälähtöinen siviiliohjelma, jolla hyödynnetään olemassa olevia kansallisia ja eurooppalaisia valmiuksia ja varmistetaan ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuisen seurannan (GMES) mukaisesti saavutettujen toimien jatkuvuus.
2. Copernicus-ohjelma koostuu seuraavista komponenteista:
a)
palvelukomponentti, jolla varmistetaan tietojen toimittaminen seuraavilla aloilla: ilmakehän seuranta, meriympäristön seuranta, maakartoitus, ilmastonmuutoksen seuranta, hätätilanteiden hallinta ja turvallisuus;
b)
avaruuskomponentti, jolla huolehditaan avaruudesta käsin tapahtuvasta kestäväpohjaisesta havainnoinnista a alakohdassa tarkoitetuilla palvelualueilla;
c)
in situ -komponentti, jolla huolehditaan ilmaan, mereen ja maanpinnalle sijoitettujen laitteitten avulla tehtävästä havainnoinnista a alakohdassa tarkoitetuilla palvelualueilla.
3. Edellä 2 kohdassa tarkoitetuille komponenttien välille luodaan tarkoituksenmukaiset kytkökset ja rajapinnat.
3 artikla
Määritelmät
Tätä asetusta sovellettaessa tarkoitetaan
1)
’kohdennetuilla hankkeilla’ avaruussijoitteisia maan havainnointihankkeita Copernicus-ohjelman käyttöön ja siinä käytettäväksi, erityisesti Sentinel-hankkeita;
2)
’edistävillä hankkeilla’ avaruussijoitteisia maan havainnointihankkeita, joilla Copernicus-ohjelmalle toimitetaan kohdennetuista hankkeista saatuja tietoja täydentäviä tietoja;
3)
’kohdennetuista hankkeista saaduilla tiedoilla’ kohdennettujen hankkeiden avaruudesta käsin tapahtuvasta maan havainnoinnista saatuja tietoja Copernicus-ohjelman käyttöön;
4)
’edistävistä hankkeista saaduilla tiedoilla’ edistävien hankkeiden avaruudesta käsin tapahtuvasta maan havainnoinnista saatuja tietoja, jotka on lisensoitu tai toimitettu Copernicus-ohjelman käyttöön;
5)
’in situ -tiedoilla’ maan pinnalle, mereen tai ilmaan sijoitettujen mittalaitteiden havainnointitietoja sekä Copernicus-ohjelman käyttöön lisensoituja tai toimitettuja viite- ja liitännäistietoja;
6)
’kolmannen osapuolen datalla ja informaatiolla’ Copernicus-ohjelman soveltamisalan ulkopuolella luotua dataa ja informaatiota, joka on tarpeen ohjelman tavoitteiden toteuttamiseksi;
7)
’Copernicus-datalla’ kohdennetuista hankkeista ja edistävistä hankkeista saatuja tietoja sekä in situ -tietoja;
8)
’Copernicus-informaatiolla’ 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuilta Copernicus-palveluilta Copernicus-datan käsittelyn tai mallintamisen jälkeen saatuja tietoja;
9)
’Copernicus-ohjelman käyttäjillä’
a)
Copernicus-ohjelman varsinaisia käyttäjiä: unionin toimielimet ja elimet, EU:n, kansalliset, alueelliset tai paikallisviranomaiset, joiden tehtävänä on julkisen palvelun tai toimintalinjan määrittely, täytäntöönpano, täytäntöönpanon valvonta tai seuranta 2 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetuilla aloilla;
b)
tutkijakäyttäjiä: yliopistot tai muut tutkimus- ja koulutusorganisaatiot;
c)
kaupallisia ja yksityisiä käyttäjiä;
d)
hyväntekeväisyysjärjestöjä, valtiosta riippumattomia järjestöjä ja kansainvälisiä järjestöjä.
4 artikla
Tavoitteet
1. Copernicus-ohjelmalla edistetään seuraavia yleistavoitteita:
a)
maanseuranta ympäristönsuojelun sekä pelastuspalvelun ja siviiliturvallisuuden pyrkimysten tukemiseksi;
b)
sosioekonomisten hyötyjen maksimointi tukemalla siten Eurooppa 2020 -strategiaa ja sen älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun tavoitteita edistämällä maahavainnoinnin käyttöä sovelluksissa ja palveluissa;
c)
kilpailukykyisen eurooppalaisen avaruus- ja palveluteollisuuden kehittämisen edistäminen ja eurooppalaisten yritysten mahdollisuuksien maksimointi innovatiivisten maahavainnointijärjestelmien ja -palvelujen kehittämisessä ja toimittamisessa;
d)
maahavainnointi- ja geoinformaatiopalvelujen riippumattoman tiedonsaannin varmistaminen ympäristöstä ja keskeisestä teknologiasta, jotta Eurooppa voi tehdä päätöksiä ja toimia itsenäisesti;
e)
eurooppalaisten toimintalinjojen tukeminen ja edistäminen sekä maailmanlaajuisten aloitteiden kuten GEOSS:n edistäminen.
2. Edellä 1 kohdassa säädettyjen yleisten tavoitteiden saavuttamiseksi Copernicus-ohjelmalla on oltava seuraavat erityistavoitteet:
a)
tarkkojen ja luotettavien tietojen toimittaminen Copernicus-käyttäjille pitkällä aikavälillä ja kestävästi, jotta 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut palvelut olisivat mahdollisia ja Copernicus-ohjelman varsinaisten käyttäjien vaatimuksiin vastattaisiin;
b)
huolehditaan kestävästä ja luotettavasta avaruudesta saatujen tietojen saannista sekä itsenäisestä eurooppalaisesta maanseurantakapasiteetista saatujen tietojen saannista niin, että noudatetaan yhdenmukaisia teknisiä eritelmiä ja käytetään perustana olemassa olevia eurooppalaisia ja kansallisia resursseja ja valmiuksia ja täydennetään niitä tarpeen mukaan;
c)
kestävä ja luotettava pääsy in situ -tietoihin hyödyntämällä erityisesti olemassa olevia eurooppalaisia ja kansallisia valmiuksia sekä maailmanlaajuisia havainnointijärjestelmiä ja -verkkoja.
3. Edellä 1 ja 2 kohdassa säädettyjen tavoitteiden saavuttamista mitataan seuraavilla tulosindikaattoreilla:
a)
saataville asetettu Copernicus-data ja -informaatio ympäristöä, pelastuspalvelua ja siviiliturvallisuutta koskevien palvelutason toimitusvaatimusten mukaisesti;
b)
Copernicus-datan ja -informaation lisääntyvä kysyntä mittaamalla käyttäjien lukumäärän kasvua, käytettyjen tietojen määrää ja toimintaketjun loppupään palveluista saatavan lisäarvoa tuottavan informaation määrää sekä sen jakelun laajentumista jäsenvaltioissa ja unionissa;
c)
unionin toimielinten ja elinten, kansainvälisten järjestöjen ja eurooppalaisten, kansallisten, alueellisten tai paikallisviranomaisten Copernicus-datan ja -informaation käyttö, mukaan lukien käyttäjäkunnan hyväksyntä ja tyytyväisyys, sekä eurooppalaisille yhteiskunnille koituvat hyödyt;
d)
eurooppalaisten toimintaketjun loppupään toimijoiden markkinaosuus, mukaan lukien olemassa olevien markkinoiden laajentuminen ja uusien markkinoiden luominen, sekä kilpailukyky;
e)
Copernicus-palveluja tukevan Copernicus-datan kestävä saatavuus.
5 artikla
Copernicus-ohjelman palvelukomponentti
1. Copernicus-ohjelman palvelukomponentti koostuu seuraavista palveluista:
a)
Ilmakehän seurantapalvelut, joilla tarjotaan tietoa ilmanlaadusta Euroopan laajuisesti ja ilmakehän kemiallisesta koostumuksesta maailmanlaajuisesti. Tietoa tarjotaan varsinkin paikallisille ja kansallisille ilmanlaadun seurantajärjestelmille, ja edesautetaan ilmakehän kemiallisten ilmastomuuttujien seurantaa, vuorovaikutus metsäpinta-alan kanssa mukaan luettuna, mikäli mahdollista.
b)
Meriympäristön seurantapalvelut, joilla tarjotaan tietoa valtamerien ja merien ekosysteemien tilasta ja kehityksestä sekä maailman valtamerillä että Euroopan merialueilla meriturvallisuuden, jätevirtojen, meriympäristön sekä rannikko- ja napa-alueiden ja merellisten resurssien seuraamisen edistämisen ja sääennusteiden laatimisen ja ilmastonseurannan tueksi.
c)
Maakartoituspalvelut, joilla tarjotaan tietoa maankäytöstä ja maanpeitteestä, kryosfääristä, ilmastonmuutoksesta ja biogeofysikaalisista muuttujista, muun muassa niiden dynamiikasta biodiversiteetin, maaperän, sisä- ja rannikkovesien, metsien ja kasviston sekä luonnonvarojen ympäristönseurannan tueksi maailmanlaajuiselta tasolta paikallistasolle sekä ympäristö-, maatalous-, kehitys-, energia-, kaupunkisuunnittelu-, infrastruktuuri- ja liikennepolitiikan yleistä täytäntöönpanoa varten.
d)
Ilmastonmuutosta koskevat palvelut, joilla tarjotaan tietoa tietopohjan parantamiseksi sopeutumis- ja hillitsemispolitiikkojen tukemiseksi. Niillä edistetään erityisesti ajallisten ja alueellisten ilmastomuuttujien sekä ilmastoanalyysien, -ennusteiden ja -indikaattoreiden laatimista, mikä on merkityksellistä sopeutumis- ja hillitsemisstrategioissa eri aloilla, joilla saadaan alakohtaisia ja yhteiskunnallisia hyötyjä unionissa.
e)
Hätätilanteiden hallintapalvelut, joilla tarjotaan tietoa hätätilanteiden hallintaa varten erityyppisistä katastrofeista, kuten ilmastoon liittyvistä tai geofysikaalisista, ihmisen tahallaan tai tahattomasti aiheuttamista tai muista humanitaarisista kriiseistä, sekä ehkäisy-, valmius-, reagointi- ja jälkihoitotoimia varten.
f)
Turvallisuuspalvelut, joilla tarjotaan tietoa Euroopan siviiliturvallisuushaasteiden tueksi parantamalla kriisien ehkäisy-, valmius- ja reagointivalmiuksia etenkin rajavalvonnan ja merialueiden valvonnan osalta, mutta myös unionin ulkoisten toimien tueksi, tämän vaikuttamatta mahdollisiin komission ja eri yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan elinten, erityisesti Euroopan unionin satelliittikeskuksen, välillä sovittaviin yhteistyöjärjestelyihin.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuna palvelujen tarjoamisessa on otettava huomioon toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet, palvelujen tarjoamisen on oltava kustannustehokasta ja tarvittaessa hajautettua olemassa olevien avaruus-, in situ- ja viitetietojen sekä jäsenvaltioiden valmiuksien yhdentämiseksi Euroopassa, jotta päällekkäisyyttä vältettäisiin. Nykyisten lähteiden kanssa päällekkäisten uusien tietojen hankkimista on vältettävä, paitsi jos nykyisten tai päivitettävissä olevien tietoaineistojen käyttö ei ole teknisesti toteutettavissa, kustannustehokasta tai mahdollista viipymättä.
Palvelujen on otettava käyttöön tinkimättömät laadunvalvontajärjestelmät ja toimitettava tietoja palvelujen tasosta, muun muassa saatavuudesta, luotettavuudesta, laadusta ja ajankohtaisuudesta.
3. Jotta varmistetaan 1 kohdassa tarkoitettujen palvelujen kehittyminen ja se, että julkinen sektori hyväksyy ne, on toteutettava myös seuraavat toimet:
a)
kehitystoimet palvelujen laadun ja suorituskyvyn parantamiseksi, mukaan luettuna niiden kehittäminen ja mukauttaminen, operationaalisten riskien välttämiseksi tai vähentämiseksi ja synergioiden hyödyntämiseksi vastaavien toimien kanssa, kuten Horisontti 2020 -ohjelman puitteissa;
b)
tukitoimet, joiden avulla Copernicus-datan ja -informaation käyttöä ja hyväksymistä edistävät
i)
viranomaiset, joiden tehtävänä on 1 kohdassa tarkoitettujen julkisten palveluiden tai toimintalinjojen määrittely, täytäntöönpano, täytäntöönpanon valvonta tai seuranta. Tähän kuuluu valmiuksien ja standardimenettelyjen ja -välineiden kehittäminen Copernicus-datan ja -informaation sisällyttämiseksi käyttäjien työnkulkuun;
ii)
muut käyttäjät ja toimintaketjun loppupään sovellukset. Tähän sisältyy kenttätyö, koulutus ja tietojen levittäminen.
6 artikla
Copernicus-ohjelman avaruuskomponentti
1. Copernicus-ohjelman avaruuskomponentilla huolehditaan avaruudesta käsin tapahtuvasta havainnoinnista pääosin 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja palveluja varten.
2. Se koostuu kohdennetuista hankkeista ja edistävistä hankkeista saaduista tiedoista, ja siihen kuuluvat seuraavat toimet:
a)
avaruudesta tapahtuva seuranta, mukaan luettuna
i)
kohdennettujen hankkeiden loppuunsaattaminen, ylläpito ja toiminta, muun muassa satelliittien toimeksiannot, satelliittien seuranta ja valvonta, tietojen vastaanotto, käsittely, arkistointi ja levittäminen sekä jatkuva kalibrointi ja validointi;
ii)
in situ -tietojen tarjoaminen kohdennetun hankkeen seurannan kalibrointia ja validointia varten;
iii)
kohdennetuista hankkeista saatuja tietoja täydentävistä edistävistä hankkeista saatujen tietojen tarjoaminen, arkistointi ja levittäminen;
b)
toimet vastaukseksi käyttäjien kehittyviin tarpeisiin, mukaan luettuna
i)
seurannassa olevien aukkojen yksilöiminen ja uusien kohdennettujen hankkeiden eritteleminen käyttäjien vaatimusten perusteella;
ii)
kohdennettujen hankkeiden nykyaikaistamiseen ja täydentämiseen tähtäävä kehitystyö, muun muassa avaruusinfrastruktuurin uusien elementtien suunnittelu ja hankinta;
c)
satelliittien suojaaminen törmäysriskiä vastaan ottaen huomioon unionin avaruusvalvonnan ja -seurannan tukiohjelman;
d)
satelliittien turvallinen käytöstäpoisto niiden käyttöiän lopussa.
7 artikla
Copernicus-ohjelman in situ -komponentti
1. Copernicus-ohjelman in situ -komponentilla huolehditaan in situ -tietojen saatavuudesta pääosin 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja palveluja varten.
Se koostuu seuraavista toimista:
a)
in situ -tietojen tarjoaminen olemassa olevien valmiuksien pohjalta operationaalisia palveluja varten, mukaan lukien kolmannen osapuolen in situ -tiedot kansainvälisellä tasolla;
b)
in situ -tietojen keräämisen ja tarjoamisen koordinointi ja yhdenmukaistaminen;
c)
in situ -seurantatietojen palveluvaatimuksia koskeva tekninen apu komissiolle;
d)
yhteistyö in situ -toimijoiden kanssa in situ -seurantainfrastruktuuriin ja -verkostoihin liittyvien kehitystoimien johdonmukaisuuden edistämiseksi;
e)
sellaisten in situ -havaintojen puutteiden tunnistaminen, myös maailmanlaajuisesti, joita ei voida korjata olemassa olevien infrastruktuurien ja verkkojen avulla, ja näiden puutteiden käsittely, noudattaen samalla toissijaisuusperiaatetta.
2. In situ -tietoja käytetään Copernicus-ohjelmassa sovellettavien kolmannen osapuolen oikeuksien mukaisesti, mukaan lukien jäsenvaltioiden oikeudet, ja sovellettavien käyttöä ja uudelleenjakelua koskevien rajoitusten mukaisesti.
3. Komissio voi varainhoitoasetuksen 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti antaa osittain tai kokonaan tämän asetuksen 11 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen in situ -komponentin toimintojen hoitamisen palvelujen tarjoajille, tai Euroopan ympäristökeskukselle, jos edellytetään yleiskattavaa koordinointia.
8 artikla
Rahoituspuitteet
1. Edellä 5, 6 ja 7 artiklassa tarkoitettujen toimien toteuttamiseen 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 väliselle kaudelle vahvistetut rahoituspuitteet ovat käyvin hinnoin laskettuna 4 291,48 miljoonaa euroa.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu määrä jaetaan käyvin hinnoin laskettuna seuraaviin menoluokkiin:
a)
edellä 5 ja 7 artiklassa tarkoitetut toimet 897,415 miljoonaa euroa;
b)
edellä 6 artiklassa tarkoitetut toimet 3 394,065 miljoonaa euroa, mukaan lukien enintään 26,5 miljoonaa euroa 6 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettuihin toimiin.
3. Komissio voi kohdentaa uudelleen varoja yhdestä 2 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetusta menoluokasta toiseen enimmäismäärään asti, joka on 10 prosenttia 1 kohdassa tarkoitetusta määrästä. Jos uudelleenkohdennettu kumulatiivinen määrä on yli 10 prosenttia 1 kohdassa tarkoitetusta määrästä, komissio kuulee 30 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua Copernicus-komiteaa tarkoitetun neuvoa-antavan menettelyn mukaisesti.
4. Talousarvion toteuttamisesta välillisesti vastaaville tahoille suoritettujen ennakkomaksujen tuottamat korot kohdennetaan toimiin, joista on sovittu valtuutussopimuksessa tai muussa komission ja kyseisen tahon välillä tehdyssä sopimuksessa. Moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti talousarvion toteuttamisesta välillisesti vastaavien tahojen on avattava tilejä, joista varat ja vastaavat korot voidaan yksilöidä.
5. Euroopan parlamentti ja neuvosto myöntää vuosittaiset määrärahat monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa. Useamman kuin yhden varainhoitovuoden aikana toteutettavia toimia koskevat talousarviositoumukset voidaan jakaa vuosieriin useiden vuosien ajalle.
6. Copernicus-ohjelman määrärahoista voidaan kattaa myös ohjelman hallinnoinnin ja sen tavoitteiden saavuttamisen edellyttämistä valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimista aiheutuvat menot, mukaan lukien selvityksistä ja kokouksista aiheutuvat menot, tiedotus- ja viestintämenot sekä tietojen käsittelyyn ja tiedonvaihtoon keskittyviin tietoteknisiin verkostoihin liittyvät menot.
7. Komissio voi antaa Copernicus-ohjelman täytäntöönpanon varainhoitoasetuksen 58 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen tahojen tehtäväksi. Jos Copernicus-ohjelman talousarvio toteutetaan 10 artiklan 3 kohdan tai 11 artiklan 1 kohdan pohjalta epäsuoran hallinnoinnin kautta, on sovellettava talousarvion toteuttamistehtävistä vastaavien tahojen hankintasääntöjä varainhoitoasetuksen 60 artiklan sallimissa rajoissa. Vastaavissa valtuutussopimuksissa on määriteltävä erityiset näihin sääntöihin tarvittavat mukautukset sekä nykyisten sopimusten jatkamista koskevat järjestelyt.
II LUKU
COPERNICUS-OHJELMAN HALLINNOINTI
9 artikla
Komission tehtävät
1. Komissiolla on yleisvastuu Copernicus-ohjelmasta ja sen eri komponenttien koordinoinnista. Komissio hallinnoi tämän asetuksen nojalla kohdennettuja varoja ja valvoo Copernicus-ohjelman täytäntöönpanoa, muun muassa painopisteiden asettamista, käyttäjien osallistumista, kustannuksia, aikataulua, suorituskykyä ja hankintoja.
2. Komissio hallinnoi unionin puolesta ja sen toimivallan puitteissa suhteita kolmansiin maihin ja kansainvälisiin järjestöihin ja varmistaa Copernicus-ohjelman koordinoinnin jäsenvaltioiden, unionin ja kansainvälisen tason toimien kanssa.
3. Komissio helpottaa jäsenvaltioiden niiden toimien koordinointia, joilla tähdätään palvelujen operationaaliseen tarjoamiseen ja tarpeellisten seurantatietojen pitkän aikavälin saatavuuteen.
4. Komissio tukee Copernicus-ohjelman palvelujen asianmukaista kehittämistä ja varmistaa täydentävyyden, johdonmukaisuuden ja yhteydet Copernicus-ohjelman ja muiden asiaan liittyvien unionin toimintalinjojen, välineiden, ohjelmien ja toimien kanssa sen varmistamiseksi, että nämä toimintalinjat, välineet, ohjelmat ja toimet hyötyvät Copernicus-ohjelman palveluista.
5. Komissio edistää pitkän aikavälin vakaata sijoitusympäristöä ja kuulee sidosryhmiä, jos se päättää muuttaa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia Copernicus-dataan ja -informaatioon liittyviä palveluita koskevia tuotteita.
6. Komission on varmistettava, että täytäntöönpanotehtävistä vastaavat tahot tarjoavat palvelujaan kaikille jäsenvaltioille.
7. Komissio antaa delegoituja säädöksiä 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun Copernicus-ohjelman palvelukomponentin kehittämisen edellyttämien tietovaatimusten vahvistamisesta 31 artiklan mukaisesti.
8. Komissio hyväksyy 30 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun tarkastelumenettelyn mukaisesti täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan
a)
edellä 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun Copernicus-ohjelman palvelukomponentin tekniset eritelmät sen täytäntöönpanon osalta;
b)
edellä 6 artiklassa tarkoitetun Copernicus-ohjelman avaruuskomponentin tekniset eritelmät sen täytäntöönpanon ja kehittämisen osalta käyttäjien vaatimusten pohjalta.
9. Komission on toimitettava jäsenvaltioille ja Euroopan parlamentille ajoissa kaikki asiaan kuuluvat Copernicus-ohjelmaa koskevat tiedot erityisesti riskinhallinnasta, kokonaiskustannuksista, ohjelman infrastruktuurin kunkin merkittävän osion vuotuisista käyttökustannuksista, aikataulusta, suorituskyvystä ja hankinnoista sekä arvio teollis- ja tekijänoikeuksien hallinnasta.
10 artikla
Euroopan avaruusjärjestön tehtävät
1. Komissio tekee ESAn kanssa valtuutussopimuksen antaen sille seuraavat tehtävät:
a)
Copernicus-ohjelman avaruuskomponentin tekninen koordinointi
b)
Copernicus-ohjelman avaruuskomponentin yleisen järjestelmäarkkitehtuurin määrittely ja sen kehittäminen komission koordinoimien käyttäjävaatimusten pohjalta
c)
kohdennettujen varojen hallinnointi
d)
seuranta- ja valvontamenettelyistä huolehtiminen
e)
uusien kohdennettujen hankkeiden kehittäminen
f)
toistuvien kohdennettujen hankkeiden toimittaminen
g)
kohdennettujen hankkeiden toteuttaminen lukuun ottamatta niitä, jotka Eumetsat toteuttaa tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti
h)
sellaisen järjestelmän koordinointi, jonka avulla Copernicus-palvelut saavat tietoja edistävistä hankkeista
i)
oikeuksien hankkiminen ja ehtojen neuvotteleminen 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen Copernicus-palvelujen pyytämien kaupallisten satelliittitietojen käyttöä varten.
2. Komissio tekee Eumetsatin kanssa valtuutussopimuksen antaen sille vastuun toteuttaa kohdennettuja hankkeita ja antaa tietoja edistävistä hankkeista toimeksiantonsa ja asiantuntemuksensa mukaisesti.
3. Valtuutussopimukset ESAn ja Eumetsatin kanssa tehdään komission varainhoitoasetuksen 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti tekemän valtuutuspäätöksen nojalla.
4. ESA ja Eumetsat toimivat varainhoitoasetuksen 60 artiklan mukaisesti hankintaviranomaisina, jolla on valmiudet tehdä tarvittaessa päätöksiä niille siirrettyjen hankintatehtävien täytäntöönpanosta ja koordinoinnista.
5. Valtuutussopimuksissa on vahvistettava siltä osin kuin siirretyt tehtävät ja talousarvion toteuttaminen edellyttävät, ESAlle ja Eumetsatille osoitettujen varojen hallinnoinnin yleiset ehdot ja otettava tarvittaessa huomioon ESAn pitkän aikavälin skenaario. Erityisesti niissä on vahvistettava toteutettavat toimet Copernicuksen avaruuskomponentin kehittämisen, hankintojen ja käyttämisen osalta, asiaankuuluva rahoitus, hallinnointimenettelyt, seuranta- ja valvontatoimenpiteet, sopimusten puutteelliseen täytäntöönpanoon kustannusten, aikataulun, suorituskyvyn ja hankintojen osalta sovellettavat toimenpiteet sekä kaiken aineellisen ja aineettoman omaisuuden omistamista koskevat säännöt.
6. Seuranta- ja valvontatoimenpiteitä ovat esimerkiksi alustava kustannusten ennakointi- ja seurantamalli, säännöllinen tiedottaminen komissiolle kustannuksista ja aikataulusta, ja jos suunnitelman mukaisen ja toteutuneen talousarvion, suorituskyvyn ja aikataulun välinen ero on suuri, korjaavat toimenpiteet, joilla varmistetaan toimien täytäntöönpano osoitettujen määrärahojen puitteissa.
7. Copernicus-komiteaa kuullaan tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitetusta valtuutuspäätöksestä 30 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. Copernicus-komitealle ilmoitetaan etukäteen valtuutussopimuksista, jotka komission edustama unioni tekee ESAn ja Eumetsatin kanssa.
8. Komissio ilmoittaa Copernicus-komitealle hankintatarjousten arvioinnin tuloksista sekä sopimuksista, jotka ESAn ja Eumetsatin on määrä tehdä yksityisen sektorin toimijoiden kanssa, mukaan lukien alihankintaan liittyvät tiedot.
11 artikla
Palvelujen tarjoajat
1. Komissio voi valtuutussopimuksilla tai sopimusjärjestelyillä antaa palvelukomponentin täytäntöönpanotehtävät muun muassa seuraaville tahoille, kun se on perusteltua toimen erityisluonteen ja erityisasiantuntemuksen, toimeksiannon ja toiminta- ja hallinnointivalmiuksien vuoksi:
a)
Euroopan ympäristökeskus (EEA)
b)
Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto (Frontex)
c)
Euroopan meriturvallisuusvirasto (EMSA)
d)
Euroopan unionin satelliittikeskus (EUSK)
e)
Euroopan keskipitkien sääennusteiden keskus (ECMWF)
f)
muut merkitykselliset eurooppalaiset virastot, kansallisten elinten ryhmittymät tai yhteenliittymät.
Valtuutussopimukset palvelujen tarjoajien kanssa tehdään komission varainhoitoasetuksen 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti tekemän valtuutuspäätöksen nojalla.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tahojen valinnassa on otettava asianmukaisesti huomioon tehtävien antamisesta syntyvä kustannustehokkuus ja vaikutus kyseisten tahojen hallintorakenteeseen ja niiden taloudellisiin ja henkilöresursseihin.
3. Copernicus-komiteaa kuullaan tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtuutuspäätöksestä 30 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. Copernicus-komitealle ilmoitetaan etukäteen valtuutussopimuksista, jotka komission edustama unioni tekee palvelujen tarjoajien kanssa.
12 artikla
Komission työohjelma
1. Komissio hyväksyy Copernicus-ohjelman vuotuisen työohjelman täytäntöönpanosäädöksellä varainhoitoasetuksen 84 artiklan mukaisesti.
2. Vuotuisessa työohjelmassa on oltava täytäntöönpanosuunnitelma, jossa esitetään yksityiskohtaisesti 5, 6 ja 7 artiklassa tarkoitettuja Copernicus-komponentteja koskevat toimet, ja sen on oltava ennakoiva ottaen huomioon kehittyvät käyttäjien tarpeet ja teknologian kehitys.
3. Tämä täytäntöönpanosäädös hyväksytään tämän asetuksen 30 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
13 artikla
Yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa
1. Komissio tekee jäsenvaltioiden kanssa yhteistyötä parantaakseen datan ja informaation vaihtoa niiden välillä ja edistääkseen tietojen jakamisen kehittämistä alueellisella ja paikallisella tasolla. Komissio pyrkii varmistamaan, että pyydetty data ja informaatio ovat Copernicus-ohjelman käytettävissä. Jäsenvaltioiden edistävät hankkeet, palvelu- ja in situ -infrastruktuurit ovat olennaisen tärkeitä Copernicus-ohjelman kannalta.
2. Komissio voi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksillä toimenpiteitä edistääkseen jäsenvaltioiden Copernicus-datan ja -informaation käyttöä ja tukeakseen maanseurantaan liittyvän teknologian ja kehityksen hyödyntämismahdollisuuksia. Tällaisilla toimenpiteillä ei saa olla vapaata kilpailua vääristäviä vaikutuksia. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 30 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
III LUKU
JULKISET HANKINNAT
I JAKSO
Julkisia hankintoja koskevat yleiset säännöt
14 artikla
Yleiset periaatteet
Rajoittamatta 8 artiklan 7 kohdan soveltamista ja sellaisten toimenpiteiden toteuttamista, joita tarvitaan unionin keskeisten turvallisuusetujen tai yleisen turvallisuuden suojaamiseksi taikka unionin vientivalvontavaatimusten noudattamiseksi, Copernicus-ohjelmaan sovelletaan varainhoitoasetusta ja erityisesti vapaata osallistumista ja tervettä kilpailua koskevia periaatteita koko teollisessa toimitusketjussa, tarjouskilpailun järjestämistä avoimen ja oikea-aikaisen tietojen antamisen pohjalta sekä sovellettavien hankintasääntöjen, valinta- ja sopimuksentekoperusteiden ja sellaisten muiden merkityksellisten tietojen selkeää ilmoittamista, joilla annetaan yhdenvertaiset mahdollisuudet kaikille mahdollisille tarjoajille.
15 artikla
Erityistavoitteet
Hankintamenettelyn aikana hankintaviranomaisten on tarjouspyynnöissään pyrittävä seuraaviin tavoitteisiin:
a)
edistetään koko unionissa kaikkien talouden toimijoiden ja erityisesti uusien tarjoajaehdokkaiden ja pk-yritysten mahdollisimman laajaa ja avointa osallistumista, muun muassa lukien kannustamalla tarjoajia käyttämään alihankintaa;
b)
vältetään mahdollista määräävän aseman väärinkäyttöä ja riippuvuutta yksittäisistä toimittajista;
c)
hyödynnetään aiempia julkisen sektorin investointeja ja saatuja kokemuksia sekä toimialan kokemusta ja pätevyyttä ja taataan samalla tarjouskilpailusääntöjen noudattaminen;
d)
käytetään useita toimittajia aina, kun se on tarkoituksenmukaista Copernicus-ohjelman, sen kustannusten ja aikataulun paremman yleisen hallinnan varmistamiseksi;
e)
otetaan aina kun se on tarkoituksenmukaista huomioon kokonaiskustannukset hankinnan kohteena olevan tuotteen, palvelun tai työn koko elinkaaren aikana.
II JAKSO
Julkisia hankintoja koskevat erityissäännökset
16 artikla
Tasapuolisten kilpailuedellytysten luominen
Hankintaviranomaisen on toteutettava tarvittavat toimenpiteet tasapuolisten kilpailuedellytysten luomiseksi silloin, kun jonkin talouden toimijan aikaisempi osallistuminen toimiin, jotka liittyvät tarjouspyynnön kohteeseen:
a)
saattaa antaa kyseiselle talouden toimijalle etuoikeutetuista tiedoista johtuvaa huomattavaa etua, mikä voi synnyttää huolta tasapuolisen kohtelun periaatteen toteutumisesta; tai
b)
vaikuttaa tavanomaisiin kilpailuedellytyksiin tai hankintasopimusten tekemisen tai toteuttamisen puolueettomuuteen ja objektiivisuuteen.
Toimenpiteet eivät saa vääristää tervettä kilpailua tai vaarantaa tasapuolista kohtelua taikka yrityksiä, niiden liikesuhteita ja kustannusrakennetta koskevien tietojen luottamuksellisuutta. Toimenpiteissä otetaan huomioon suunnitellun sopimuksen luonne ja yksityiskohdat.
17 artikla
Tietoturvallisuus
Kun hankintasopimukset tuovat mukanaan, edellyttävät ja/tai sisältävät turvallisuusluokiteltuja tietoja, hankintaviranomaisen/hankintayksikön on määritettävä tarjouspyyntöasiakirjoissa toimenpiteet ja vaatimukset, jotka ovat tarpeen näiden tietojen turvallisuuden varmistamiseksi vaaditulla tasolla.
18 artikla
Toimituksen luotettavuus
Hankintaviranomaisen on määritettävä tarjouspyyntöasiakirjoissa toimituksen tai palvelujen tarjonnan luotettavuuteen liittyvät vaatimuksensa sopimuksen toteuttamista varten.
19 artikla
Monivaiheiset ehdolliset hankintasopimukset
1. Hankintaviranomainen voi tehdä hankinnat monivaiheisilla ehdollisilla hankintasopimuksilla.
2. Monivaiheisiin ehdollisiin sopimuksiin on sisällyttävä kiinteämääräinen osa ja sitä vastaava määrärahasitoumus, mikä merkitsee kiinteää sitoumusta toteuttaa kyseiseen osaan liittyvät rakennusurakat, tavarantoimitukset ja palvelut, sekä yksi tai useampi osa, joka on ehdollinen sekä määrärahojen että toteutuksen suhteen. Hankinta-asiakirjoissa mainitaan monivaiheisiin ehdollisiin hankintasopimuksiin sisältyvät osatekijät. Asiakirjoissa määritellään erityisesti sopimuksen kohde, hinta tai yksityiskohtaiset säännöt hinnan määrittämiseksi sekä urakan, tavarantoimitusten ja palvelujen toteuttamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt.
3. Kiinteämääräistä osaa koskevien velvoitteiden on oltava osa yhdenmukaista kokonaisuutta kuten myös kunkin ehdollisen vaiheen velvoitteet, ja niiden yhteydessä on otettava huomioon aiempien vaiheiden velvoitteet.
4. Jokaisen ehdollisen osan toteuttaminen edellyttää hankintaviranomaisen päätöstä, josta ilmoitetaan toimeksisaajalle sopimuksessa vahvistettujen ehtojen mukaisesti. Jos ehdollisen osan vahvistaminen viivästyy tai jos sitä ei vahvisteta, toimeksisaaja voi saada odotusajalta tai sopimuksen noudattamatta jättämisestä korvauksen, jos siitä määrätään sopimuksessa ja sopimuksen mukaisin ehdoin.
5. Jos hankintaviranomainen toteaa, että johonkin tiettyyn osaan liittyviä rakennusurakoita ei ole suoritettu, tavaroita ei ole toimitettu tai palveluja ei ole suoritettu, se voi vaatia vahingonkorvausta ja irtisanoa sopimuksen, jos siitä määrätään sopimuksessa ja sopimuksen mukaisin ehdoin.
20 artikla
Todellisten kustannusten korvaamiseen perustuvat hankintasopimukset
1. Hankintaviranomainen voi valita sopimuksen, joka perustuu todellisten kustannusten korvaamiseen kokonaan tai osittain, enimmäishintaan asti 2 kohdassa säädetyin edellytyksin.
Tällaisista sopimuksista maksettava hinta muodostuu toimeksisaajalle sopimuksen toteuttamisessa aiheutuneiden kaikkien välittömien kustannusten, kuten sopimuksen täyttämisen edellyttämien työvoima- ja materiaalikustannusten, kulutushyödykkeistä johtuvien kustannusten sekä laitteiden ja infrastruktuurin käytöstä aiheutuneiden kustannusten kokonaismäärän korvaamisesta. Näiden kustannusten lisäksi korvataan joko kiinteä määrä, joka kattaa yleiskustannukset ja voiton, tai määrä, johon sisältyvät yleiskustannukset ja tulostavoitteiden täyttämiseen ja aikataulun noudattamiseen perustuva kannustuspalkkio.
2. Hankintaviranomainen voi valita todellisten kustannusten korvaamiseen kokonaan tai osittain perustuvan sopimuksen, kun on objektiivisesti mahdotonta määrittää tarkka kiinteä hinta ja jos voidaan hyväksyttävästi osoittaa, että kiinteä hinta olisi epätavallisen korkea hankintasopimuksen toteuttamiselle ominaisten epävarmuustekijöiden vuoksi, koska
a)
sopimus koskee erittäin monimutkaisia osia tai edellyttää uuden teknologian käyttöä, minkä vuoksi siihen liittyy merkittäviä teknisiä riskejä; tai
b)
sopimuksen kohteena olevat toimet on operationaalisista syistä aloitettava viipymättä, vaikka kiinteän ja lopullisen kokonaishinnan määrittäminen ei vielä ole mahdollista huomattavien epävarmuustekijöiden vuoksi tai koska sopimuksen toteuttaminen riippuu osittain muiden sopimusten toteuttamisesta.
3. Todellisten kustannusten korvaamiseen kokonaan tai osittain perustuvan sopimuksen enimmäishinta on korkein mahdollinen maksettava hinta. Se voidaan ylittää ainoastaan asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa ja hankintaviranomaisen ennakkohyväksynnällä.
4. Todellisten kustannusten korvaamiseen kokonaan tai osittain perustuvia sopimuksia koskevissa asiakirjoissa on täsmennettävä
a)
sopimuksen luonne eli että kyseessä on sopimus, joka perustuu kokonaan tai osittain todellisten kustannusten korvaamiseen enimmäishinnan asettamissa rajoissa;
b)
todellisten kustannusten korvaamiseen osittain perustuvan sopimuksen osalta ne sopimuksen osat, jotka korvataan todellisten kustannusten perusteella;
c)
enimmäishinnan määrä;
d)
ratkaisuperusteet, jotka ovat tarpeen arvioitaessa alustavan kokonaistalousarvion, korvattavien kustannusten, kustannusten määräytymismekanismien sekä tarjouksessa mainitun voiton uskottavuutta;
e)
välittömiin kustannuksiin sovellettavan, 1 kohdassa tarkoitetun lisäkorvauksen tyyppi;
f)
tarjoajan arvioimien, sopimuksen toteuttamisesta aiheutuvien kustannusten korvattavuutta koskevat säännöt ja menettelyt 5 kohdassa esitettyjen periaatteiden mukaisesti;
g)
kirjanpitosäännöt, joita tarjoajien on noudatettava;
h)
jos todellisten kustannusten korvaamiseen osittain perustuva sopimus muunnetaan lopulliseen kiinteään hintaan perustuvaksi sopimukseksi, tällaista muuntamista koskevat parametrit.
5. Kustannukset, joita toimeksisaaja esittää todellisten kustannusten korvaamiseen kokonaan tai osittain perustuvien sopimusten toteuttamisen aikana, ovat korvauskelpoisia ainoastaan, jos ne
a)
ovat tosiasiallisesti aiheutuneet sopimuksen voimassaolon aikana, lukuun ottamatta kustannuksia, jotka aiheutuvat sellaisista sopimuksen täyttämisen edellyttämistä laitteista, infrastruktuurista ja aineettomista hyödykkeistä, joiden koko hankinta-arvo voidaan katsoa korvauskelpoiseksi;
b)
mainitaan alustavassa talousarviossa, jota on mahdollisesti myöhemmin tarkistettu alkuperäiseen sopimukseen liitetyillä lisäsopimuksilla;
c)
ovat sopimuksen toteuttamisen kannalta välttämättömiä;
d)
johtuvat sopimuksen toteuttamisesta ja kohdennetaan siihen;
e)
ovat yksilöitävissä ja todennettavissa, ne on kirjattu toimeksisaajan kirjanpitoon ja määritetty tarjouseritelmässä ja sopimuksessa mainittujen kirjanpitosäännösten mukaisesti;
f)
ovat sovellettavan vero- ja sosiaalilainsäädännön mukaisia;
g)
eivät ole sopimusehtojen vastaisia;
h)
ovat kohtuullisia ja perusteltuja sekä moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisia erityisesti taloudellisuuden ja tehokkuuden osalta.
Toimeksisaaja vastaa omasta kustannuslaskennastaan sekä kirjanpidostaan ja kaikkien muiden sellaisten asiakirjojen asianmukaisesta säilyttämisestä, joilla voidaan osoittaa, että korvattaviksi esitetyt kustannukset ovat todellisia ja tässä artiklassa säädettyjen periaatteiden mukaisia. Kustannukset, joita toimeksisaaja ei pysty perustelemaan, katsotaan korvaukseen oikeuttamattomiksi, eikä niitä korvata.
6. Hankintaviranomainen vastaa seuraavista tehtävistä, joilla varmistetaan todellisten kustannusten korvaamiseen perustuvien sopimusten asianmukainen toteuttaminen:
a)
määritetään mahdollisimman realistinen enimmäishinta, joka kuitenkin antaa riittävästi joustovaraa teknisistä riskeistä johtuvien kustannusten kattamiseksi;
b)
muunnetaan todellisten kustannusten perusteella osittain korvattava sopimus lopulliseen kiinteään hintaan kokonaan perustuvaksi sopimukseksi heti, kun tällainen lopullinen kiinteä hinta on sopimuksen toteuttamisen aikana mahdollista vahvistaa. Tätä varten se määrittää muuntamista koskevat parametrit, joilla todellisten kustannusten perusteella korvattavana tehty sopimus voidaan muuttaa lopulliseen kiinteään hintaan perustuvaksi sopimukseksi;
c)
otetaan käyttöön seuranta- ja valvontamenettelyjä, joilla luodaan etenkin kustannusten ennakointi- ja seurantamalli;
d)
määritetään asianmukaiset periaatteet, välineet ja menettelyt sopimuksen täytäntöönpanoa varten ja erityisesti toimeksisaajan tai sen alihankkijoiden sopimuksen toteuttamisen aikana esittämien kustannusten yksilöintiä ja niiden korvauskelpoisuuden tarkastamista sekä lisäsopimusten tekemistä varten;
e)
varmistetaan, että toimeksisaaja ja sen alihankkijat noudattavat sopimuksessa määrättyjä kirjanpitostandardeja sekä velvollisuutta toimittaa kirjanpitoasiakirjat, joissa tulee antaa todenmukainen ja riittävä kuva tileistä;
f)
huolehditaan sopimuksen toteuttamisen aikana jatkuvasti siitä, että d alakohdassa mainitut periaatteet, välineet ja menettelyt ovat tehokkaita.
21 artikla
Tarkistukset
Hankintaviranomainen ja toimeksisaajat voivat muuttaa sopimusta lisäsopimuksella edellyttäen, että kyseinen lisäsopimus täyttää kaikki seuraavat ehdot:
a)
sillä ei muuteta sopimuksen kohdetta;
b)
se ei vaaranna sopimuksen taloudellista tasapainoa;
c)
sillä ei oteta käyttöön sellaisia ehtoja, jotka - jos ne olisivat sisältyneet alkuperäisiin hankinta-asiakirjoihin - olisivat mahdollistaneet sen, että alun perin hyväksyttyjen tarjoajien lisäksi muutkin tarjoajat olisivat voineet tehdä tarjouksen tai että jokin muu kuin alun perin voittanut tarjous olisi voinut tulla valituksi.
22 artikla
Alihankinta
1. Hankintaviranomaisen on pyydettävä tarjoajaa teettämään osa sopimuksen kohteesta alihankintana kilpailuttamalla asianmukaisilla alihankintatasoilla yrityksiä ja etenkin uusia osallistujia ja pk-yrityksiä, jotka eivät kuulu tarjoajan kanssa samaan ryhmään.
2. Hankintaviranomaisen on ilmoitettava sopimuksen alihankintana teetettävän osan suuruus esittämällä sen vähimmäis- ja enimmäisprosenttiosuus. Sen on varmistettava, että ne ovat oikeassa suhteessa sopimuksen kohteeseen ja arvoon, ottaen huomioon asianomaisen toimialan luonteen ja erityisesti todetun kilpailutilanteen ja teollisen potentiaalin.
3. Jos tarjoaja toteaa tarjouksessaan, ettei se aio teettää alihankintana mitään sopimuksen osaa tai että se aikoo teettää alihankintana 2 kohdassa mainittua vaihteluväliä pienemmän osuuden, sen on perusteltava aikomuksensa hankintaviranomaiselle. Hankintaviranomainen toimittaa nämä tiedot komissiolle.
4. Hankintaviranomainen voi hylätä ehdokkaan valitsemat alihankkijat pääsopimuksen ratkaisuvaiheessa tai sopimuksen toteuttamiseen valitun tarjoajan valitsemat alihankkijat. Hankintaviranomainen antaa kirjalliset perustelut hylkäämiselle, joka voi perustua ainoastaan pääsopimuksen tarjoajien valinnassa sovellettaviin kriteereihin.
IV LUKU
DATA JA TURVALLISUUSPOLITIIKKA
23 artikla
Copernicus-ohjelman data- ja informaatiokonsepti
1. Copernicus-ohjelman mukaisesti rahoitettuja toimia koskeva Copernicus-data- ja Copernicus-informaatiokonsepti tukee 4 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden sekä seuraavien erityistavoitteiden saavuttamista:
a)
edistetään Copernicus-datan ja -informaation käyttöä ja jakamista
b)
vahvistetaan Euroopan maan havainnointiin liittyviä markkinoita etenkin toimintaketjun myöhemmän vaiheen osalta kasvun ja työpaikkojen luomisen edistämiseksi
c)
edistetään Copernicus-datan ja -informaation tarjonnan ylläpidettävyyttä ja jatkuvuutta
d)
tuetaan eurooppalaisia tutkija-, teknologia- ja innovointiyhteisöjä.
2. Kohdennettuja hankkeita koskeva data ja Copernicus-informaatio on asetettava saataville Copernicus-ohjelman tiedonlevittämisfoorumeiden kautta etukäteen määriteltyjen teknisten ehtojen mukaisesti täysimääräisesti, avoimesti ja maksuttomasti seuraavien rajoitusten mukaisesti:
a)
kolmannen osapuolen dataan ja informaatioon liittyvät lisenssiehdot
b)
datan ja informaation formaatit, ominaisuudet ja levittämistavat
c)
unionin tai sen jäsenvaltioiden turvallisuusintressit ja ulkosuhteet
d)
Copernicus-dataa ja -informaatiota tuottavan järjestelmän häiriöiden vaara turvallisuus- tai teknisistä syistä
e)
luotettavan pääsyn varmistaminen eurooppalaisille käyttäjille Copernicus-dataan ja -informaatioon.
24 artikla
Copernicus-datan ja -informaation saantia ja käyttöä koskevat ehdot ja rajoitukset
1. Komissio voi kunnioittaen kolmannen osapuolen data- ja informaatiokonseptia ja rajoittamatta jäsenvaltioiden tai kansainvälisten järjestöjen hallinnassa olevia avaruus- ja in situ -infrastruktuureja koskevien sääntöjen ja menettelyjen soveltamista hyväksyä 31 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä seuraavista:
a)
Copernicus-datan ja -informaation saantia, rekisteröintiä ja käyttöä koskevat ehdot ja menettelyt, levittämistavat mukaan luettuina
b)
Copernicus-datan ja -informaation häiriöiden ehkäisemiseksi tarvittavat erityiset tekniset kriteerit, mukaan luettuna tietojen ensisijainen saanti
c)
Copernicus-datan ja -informaation hankkimisen tai levittämisen rajoittamista koskevat kriteerit ja menettelyt eturistiriitojen vuoksi.
2. Komissio voi kunnioittaen kolmannen osapuolen data- ja informaatiokonseptia ja rajoittamatta jäsenvaltioiden tai kansainvälisten järjestöjen hallinnassa olevia avaruus- ja in situ -infrastruktuureja koskevien sääntöjen ja menettelyjen soveltamista hyväksyä 30 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun tarkastelumenettelyn mukaisesti toimenpiteitä seuraavista:
a)
vastaanottoasemille tai kohdennetuilla erittäin nopeilla laajakaistayhteyksillä asemille, jotka eivät kuulu Copernicus-ohjelmaan, siirrettyjen kohdennetuista hankkeista saatujen tietojen siirtoa ja käyttöä koskevat tekniset eritelmät
b)
Copernicus-datan ja -informaation arkistointia koskevat tekniset eritelmät.
3. Komissio vahvistaa asianmukaiset lisensointiehdot ja -menettelyt kohdennetuista hankkeista saatua dataa ja Copernicus-informaatiota varten ja vastaanottoasemille tai kohdennetuilla erittäin nopeilla laajakaistayhteyksillä asemille, jotka eivät kuulu Copernicus-ohjelmaan, siirrettyjen satelliittitietojen siirtoa varten tämän asetuksen ja sovellettavien kolmannen osapuolen oikeuksien mukaisesti.
25 artikla
Turvallisuusintressien suojaaminen
1. Komissio arvioi Copernicus-ohjelman turvallisuuspuitteet ottaen huomioon 4 artiklassa tarkoitetut tavoitteet. Komissio arvioi tätä varten tarpeelliset turvallisuustoimenpiteet, jotka on suunniteltava unionin tai sen jäsenvaltioiden etua tai turvallisuutta koskevien riskien tai uhkien estämiseksi, erityisesti sen varmistamiseksi, että noudatetaan päätöksessä 2001/844/EY ja päätöksessä 2013/488/EU säädettyjä periaatteita.
2. Komissio vahvistaa 1 kohdassa tarkoitetun arvioinnin pohjalta täytäntöönpanosäädöksellä tarvittavat turvallisuutta koskevat tekniset eritelmät Copernicus-ohjelmaa varten. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 30 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun tarkastelumenettelyn mukaisesti.
3. Riippumattomat jäsenvaltioiden asiantuntijat voivat avustaa komissiota 2 kohdassa tarkoitettujen turvallisuuspuitteiden teknisten eritelmien määrittämiseksi.
4. Neuvosto hyväksyy toteutettavat toimenpiteet, jos Copernicus-ohjelman toimittama data tai informaatio voisi vaikuttaa unionin tai sen jäsenvaltioiden turvallisuuteen, sanotun rajoittamatta 2 kohtaa.
5. Jos EU:n turvallisuusluokiteltuja tietoja tuotetaan tai käsitellään Copernicus-ohjelmassa, kaikkien osallistujien on varmistettava, että tietojen suojelun taso vastaa päätöksen 2001/844/EY liitteessä ja päätöksen 2013/488/EU liitteessä säädettyjen turvallisuussääntöjen tasoa.
V LUKU
SEKALAISTA
26 artikla
Kansainvälinen yhteistyö
1. Seuraavat maat tai kansainväliset järjestöt voivat osallistua Copernicus-ohjelmaan asianmukaisten sopimusten pohjalta:
a)
Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) maat, jotka ovat ETA-sopimuksen sopimuspuolia, ETA-sopimuksen ehtojen mukaisesti;
b)
ehdokasmaat sekä mahdolliset ehdokkaat näiden maiden unionin ohjelmiin osallistumista koskevista yleisperiaatteista tehtyjen puitesopimusten tai assosiaatiosopimusten lisäpöytäkirjojen mukaisesti;
c)
Sveitsin valaliitto, muut kolmannet maat, joita ei mainita a tai b alakohdassa, sekä kansainväliset järjestöt SEUT 218 artiklan nojalla tehdyissä unionin ja kyseisten kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen välisissä sopimuksissa vahvistettujen osallistumiseen sovellettavien ehtojen ja sääntöjen mukaisesti.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut maat tai kansainväliset järjestöt voivat antaa taloudellista tukea tai luontoissuorituksia Copernicus-ohjelmalle. Kyseistä taloudellista tukea ja kyseisiä suorituksia on käsiteltävä ulkoisina käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja ne ovat hyväksyttäviä kyseisen kolmannen maan tai kansainvälisen järjestön kanssa tehdyn sopimuksen ehtojen mukaisesti.
3. Copernicus-ohjelma voi puuttua havainnointijärjestelmien ja niihin liittyvän tietojenvaihdon kansainväliseen koordinointiin vahvistaakseen globaalia ulottuvuuttaan ja täydentävyyttään ottaen huomioon voimassa olevat kansainväliset sopimukset ja koordinointimenettelyt.
27 artikla
Unionin taloudellisten etujen suojaaminen
1. Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että unionin taloudellisia etuja suojataan Copernicus-ohjelman mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä soveltuvin osin käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia hallinnollisia ja taloudellisia seuraamuksia.
2. Komissiolla ja sen edustajilla sekä tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien unionilta Copernicus-ohjelman mukaisesti rahoitusta saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikalla suoritettavia tarkastuksia.
3. Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi suorittaa tutkimuksia, myös paikan päällä tehtäviä tarkastuksia ja todentamisia, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013 (14) ja neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 (15) vahvistettujen säännösten ja menettelyjen mukaisesti, sen selvittämiseksi, onko avustussopimukseen tai avustuspäätökseen tai Copernicus-ohjelman nojalla rahoitettuun sopimukseen liittynyt unionin taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa.
4. Copernicus-ohjelman täytäntöönpanosta johtuviin kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtyihin yhteistyösopimuksiin sekä muihin sopimuksiin, avustussopimuksiin ja avustuspäätöksiin on sisällyttävä määräykset, joilla nimenomaisesti annetaan komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet toteuttaa tällaisia tarkastuksia ja tutkimuksia toimivaltuuksiensa mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1, 2 ja 3 kohdan soveltamista.
28 artikla
Omistajuus
1. Unioni on kaikkien Copernicus-ohjelmassa luodun tai kehitetyn aineellisen ja aineettoman omaisuuden omistaja. Tämän vuoksi kolmansien osapuolten kanssa on tehtävä tarvittaessa sopimuksia, jotka koskevat olemassa olevia omistusoikeuksia.
2. Omistajuuden siirtoa unionille koskevista ehdoista on määrättävä 1 kohdassa tarkoitetuissa sopimuksissa.
3. Komissio varmistaa asianmukaisen rakenteen välityksellä tässä artiklassa tarkoitetun omaisuuden optimaalisen käytön; erityisesti se hallinnoi Copernicus-ohjelmaan liittyviä teollis- ja tekijänoikeuksia mahdollisimman tehokkaasti ja ottaa huomioon tarpeen suojata unionin tekijän- ja teollisoikeuksia ja lisätä niiden arvoa, kaikkien sidosryhmien edut sekä tarpeen kehittää markkinoita ja uusia teknologioita yhdenmukaisesti ja palvelujen jatkuvuuden. Tätä tarkoitusta varten se varmistaa, että Copernicus-ohjelman mukaisesti tehtäviin sopimuksiin sisällytetään mahdollisuus siirtää näiden ohjelmien puitteissa tehtävästä työstä johtuvien teollis- ja tekijänoikeuksien omistus- tai käyttöoikeus.
29 artikla
Komission avustaminen
Komissiota voivat avustaa Copernicus-ohjelmaan liittyvien eri alojen riippumattomat asiantuntijat, joihin kuuluu lukuisia sidosryhmiä, muun muassa Copernicus-ohjelman käyttäjien edustajia ja kansallisia avaruudesta vastaavia tahoja, tarjotakseen tarpeellista teknis-tieteellistä asiantuntemusta ja eri tieteiden ja alojen välisiä näkökulmia ottaen huomioon olemassa olevat unionin, kansallisen ja alueellisen tason aloitteet.
30 artikla
Komiteamenettely
1. Komissiota avustaa komitea (Copernicus-komitea). Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.
Copernicus-komitea kokoontuu erityisissä kokoonpanoissa erityisesti ottaen huomioon turvallisuusnäkökohdat (turvallisuuslautakunta).
2. Copernicus-komitea perustaa käyttäjien foorumin työryhmäksi antamaan Copernicus-komitealle neuvoja käyttäjien vaatimuksia koskevista seikoista työjärjestyksensä mukaisesti.
3. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 4 artiklaa.
4. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.
5. Copernicus-ohjelman tehtävistä vastaavien tahojen edustajat osallistuvat tarvittaessa Copernicus-komitean työhön tarkkailijoina sen työjärjestyksessä vahvistetuin edellytyksin.
6. Edellä 26 artiklassa tarkoitetuissa unionin tekemissä sopimuksissa voidaan sopia tarpeen mukaan kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen osallistumisesta Copernicus-komitean työhön sen työjärjestyksessä vahvistetuin edellytyksin.
7. Copernicus-komitea kokoontuu säännöllisesti, mieluiten neljännesvuosittain. Komissio esittää kussakin kokouksessa kertomuksen Copernicus-ohjelman edistymisestä. Kertomuksissa esitetään yleiskatsaus Copernicus-ohjelman tilanteeseen ja sen kehitykseen erityisesti riskinhallinnan, kustannusten, aikataulun, suorituskyvyn, hankintojen ja komission neuvonnan osalta.
31 artikla
Siirretyn säädösvallan käyttäminen
1. Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.
2. Siirretään komissiolle Copernicus-ohjelman keston ajaksi 9 artiklan 7 kohdassa ja 24 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.
3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 9 artiklan 7 kohdassa ja 24 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.
4. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
5. Edellä olevien 9 artiklan 7 kohdan ja 24 artiklan 1 kohdan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.
32 artikla
Arviointi
1. Komissio laatii viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017 kaikkia asianomaisia sidosryhmiä kuultuaan arviointiraportin Copernicus-ohjelmasta rahoitettujen kaikkien tehtävien tavoitteiden saavuttamisesta; siinä on käsiteltävä niiden tuloksia ja vaikutuksia, Euroopan tasolla saatua lisäarvoa ja resurssien käytön tehokkuutta. Arvioinnissa on tarkasteltava sitä, ovatko kaikki tavoitteet edelleen merkityksellisiä ja kuinka toimenpiteillä edistetään 4 artiklassa kuvattujen tavoitteiden saavuttamista, sekä organisaatiorakenteen suorituskykyä ja käytettyjen palvelujen laajuutta. Arviointiin on sisällytettävä arvio asianomaisten eurooppalaisten virastojen (mukaan lukien Euroopan GNSS-virasto) mahdollisesta osallistumisesta, ja siihen on tarvittaessa liitettävä asiaa koskevia lainsäädäntöehdotuksia.
Erityisesti on arvioitava 9 j artiklassa tarkoitetun Copernicus-data- ja Copernicus-informaatiokonseptin vaikutuksia sidosryhmiin, toimintaketjun loppupään käyttäjiin, yrityksiin sekä kansallisiin ja yksityisiin investointeihin maanhavainnointi-infrastruktuureihin.
2. Komissio tekee 1 kohdassa tarkoitetun arvioinnin tiiviissä yhteistyössä toimijoiden ja Copernicus-ohjelman käyttäjien kanssa ja tarkastelee Copernicus-ohjelman tehokkuutta ja vaikuttavuutta sekä sitä, kuinka ohjelmalla edistetään 4 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamista. Komissio toimittaa näiden arvioiden tulokset Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ja ehdottaa tarvittaessa asianmukaisia toimenpiteitä.
3. Komissio voi tehdä tarpeen mukaan riippumattomien tahojen avustuksella arvioinnin hankkeiden toteutuksessa käytetyistä menetelmistä ja toteutuksen vaikutuksista määrittääkseen, onko asetetut tavoitteet saavutettu muun muassa ympäristönsuojelun alalla.
4. Komissio voi pyytää jäsenvaltiota esittämään erityisen arvioinnin tämän asetuksen puitteissa rahoitetuista toimista ja niihin liittyvistä hankkeista tai tarvittaessa antamaan tietoja ja apua, joita kyseisten hankkeiden arviointi edellyttää.
33 artikla
Kumoaminen
1. Kumotaan asetus (EU) N:o 911/2010.
2. Kaikki asetuksen (EU) N:o 911/2010 perusteella hyväksytyt toimenpiteet pysyvät voimassa.
3. Viittauksia kumottuun asetukseen (EU) N:o 911/2010 pidetään viittauksina tähän asetukseen liitteessä olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.
34 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 3 päivänä huhtikuuta 2014.