РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 617/2013 НА КОМИСИЯТА
от 26 юни 2013 година
за прилагане на Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета по отношение на изискванията за екопроектиране на компютри и компютърни сървъри
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г. за създаване на рамка за определяне на изискванията за екодизайн към продукти, свързани с енергопотреблението (1), и по-специално член 15, параграф 1 от нея,
след консултации с Консултативния форум по член 18 от Директива 2009/125/ЕО,
като има предвид, че:
(1)
Съгласно Директива 2009/125/ЕО Комисията трябва да определя изисквания за екопроектиране за свързаните с енергопотребление продукти, които представляват значителен обем от продажбите и търговията, оказват значително екологично въздействие и имат голям потенциал за подобрение по отношение на своето екологично въздействие, без това да води до прекомерни разходи.
(2)
Член 16, параграф 2, буква а) от Директива 2009/125/ЕО предвижда, че Комисията в съответствие с процедурата, посочена в член 19, параграф 3, и критериите, определени в член 15, и след консултации с Консултативния форум трябва да въведе, когато е целесъобразно, мерки по прилагането във връзка с офис техниката.
(3)
Комисията направи предварително проучване, в което бяха анализирани техническите, екологичните и икономическите аспекти на компютрите. Проучването обхвана заинтересовани страни от Съюза и трети държави, като резултатите бяха направени обществено достояние.
(4)
Предварителното проучване показа, че потенциалът за икономически ефективно подобряване на потреблението на електроенергия от компютри в периода между 2011 и 2020 г. се оценява на около 93 TWh, което съответства на 43 млн. тона емисии на CO2, а през 2020 г. - между 12,5 и 16,3 TWh, което съответства на 5,0 - 6,5 млн. тона емисии на CO2. Следователно компютрите представляват продуктова група, за която следва да бъдат установени изисквания за екопроектиране.
(5)
Понеже голяма част от потенциала за спестяване на енергия на опростените настолни терминали, работните станции, малките сървъри и компютърните сървъри е свързана с ефективността на техните вътрешни захранващи устройства и тъй като техническите спецификации на вътрешните захранващи устройства на тези продукти са сходни с онези на настолните компютри и интегрираните настолни компютри, разпоредбите на настоящия регламент относно ефективността на вътрешните захранващи устройства следва да се прилагат също и за тях. Други екологични аспекти от функционирането на опростените настолни терминали, работните станции, мобилните работни станции, малките сървъри и компютърните сървъри обаче могат да бъдат обхванати от по-конкретна мярка за прилагане на Директива 2009/125/ЕО.
(6)
Екраните имат различни характеристики, поради което следва да бъдат изключени от обхвата на настоящия регламент. Като се имат предвид обаче тяхното значително въздействие върху околната среда и големият им потенциал за подобрение, те биха могли да бъдат включени в друга мярка за прилагане на Директива 2009/125/ЕО и/или на Директива 2010/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 19 май 2010 г. относно посочването на консумацията на енергия и на други ресурси от продукти, свързани с енергопотреблението, върху етикети и в стандартна информация за продуктите (2).
(7)
Изискванията за екопроектиране следва да не оказват значително отрицателно въздействие върху функционалните възможности на продукта или потребителите, и по-специално по отношение на достъпността на продукта, разходите в рамките на жизнения цикъл и конкурентоспособността на промишлеността. Освен това изискванията следва да не налагат на производителите патентована от дадено дружество технология или прекомерна административна тежест и следва да не влияят отрицателно върху здравето, безопасността и околната среда.
(8)
Подобренията по отношение на енергийната ефективност на компютрите следва да се постигнат чрез прилагане на съществуващи свободно достъпни и икономически ефективни технологии, чрез които могат да бъдат намалени общите разходи за закупуването и експлоатацията.
(9)
Изискванията за екопроектиране следва да бъдат въвеждани постепенно, за да се предостави достатъчно време на производителите да препроектират продуктите, предмет на настоящия регламент. Моментът за въвеждане би следвало да се определи по такъв начин, че да се избегнат отрицателните въздействия върху доставките на компютри и да се вземат предвид разходите на производителите, и по-специално на малките и средните предприятия, като същевременно се осигури своевременно постигане на целите на настоящия регламент.
(10)
Прегледът на настоящия регламент се предвижда не по-късно от три и половина години след влизането му в сила.
(11)
Енергийната ефективност на компютрите следва да бъде определена чрез надеждни, точни и възпроизводими измервателни методи, които са съобразени с общопризнатото съвременно техническо равнище, включително, ако съществуват, хармонизирани стандарти, установени в съответствие с приложимото европейско законодателство в областта на стандартизацията (3).
(12)
Тъй като изискванията за екопроектиране към консумацията на електроенергия в режим в готовност и режим изключен на електрическото и електронното битово и офис оборудване не са напълно подходящи за характеристиките на компютрите, изискванията на Регламент (ЕО) № 1275/2008 на Комисията от 17 декември 2008 г. за прилагане на Директива 2005/32/ЕО на Европейския парламент и на Съвета по отношение на изискванията за екопроектиране към електрическото и електронното битово и офис оборудване във връзка с консумацията му на електроенергия в режим на готовност и режим изключен (4) не следва да се прилагат към компютрите. Следователно в настоящия регламент следва да се определят специфични изисквания за управлението на консумацията на електроенергия, както и за консумацията на електроенергия от компютрите в спящ режим, режим изключен и състояние на най-ниска консумация на енергия, и Регламент (ЕО) № 1275/2008 следва да бъде съответно изменен.
(13)
Въпреки изключването на компютрите от приложното поле на Регламент (ЕО) № 1275/2008 разпоредбите на Регламент (ЕО) № 278/2009 на Комисията от 6 април 2009 г. за прилагане на Директива 2005/32/ЕО на Европейския парламент и на Съвета във връзка с изискванията за екопроектиране на външни електрозахранващи устройства по отношение на консумираната мощност на празен ход и на средния КПД в работен режим (5) се прилагат към външните електрозахранващи устройства, които са пуснати на пазара с компютри.
(14)
Съгласно член 8 от Директива 2009/125/ЕО настоящият регламент следва да уточнява приложимите процедури за оценяване на съответствието.
(15)
С цел да се улеснят проверките за съответствие, от производителите следва да се изисква да предоставят информация в техническата документация, посочена в приложения IV и V към Директива 2009/125/ЕО, доколкото посочената информация се отнася до изискванията, определени в настоящия регламент.
(16)
С цел да се гарантират лоялна конкуренция, постигане на потенциалните очаквани икономии на енергия и предоставяне на потребителите на точна информация за енергийните показатели на продуктите, в настоящия регламент следва ясно да се посочи, че допустимите отклонения, предписани за националните органи за надзор върху пазара, при провеждането на физически изпитвания, за да се установи дали конкретен модел на продукт, свързан с енергопотреблението, е в съответствие с настоящия регламент, не трябва да бъдат използвани от доставчиците като възможност за обявяване на по-благоприятни характеристики на модела от тези, които могат да бъдат обосновани с измервания и изчисления, обявени в техническата документация на продукта.
(17)
Следва да бъдат определени базови стойности за сравнение на наличните понастоящем продукти с висока енергийна ефективност. Това ще допринесе за осигуряването на широка разполагаемост и лесна достъпност на информацията, по-специално за нуждите на малките и средните предприятия, което допълнително ще улесни въвеждането на най-добри технологии за проектиране и разработването на по-ефективни изделия с цел намаляване на консумацията на енергия.
(18)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета, учреден с член 19, параграф 1 от Директива 2009/125/ЕО,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и приложно поле
1. Настоящият регламент определя изискванията за екопроектиране за пускането на пазара на компютри и компютърни сървъри.
2. Настоящият регламент се прилага за следните продукти, които могат да се захранват пряко с променливо напрежение от електрическата мрежа, включително чрез външно или вътрешно захранващо устройство:
а)
настолни компютри;
б)
интегрирани настолни компютри;
в)
преносими компютри (включително таблетни компютри, електронни дъски и мобилни опростени терминали);
г)
опростени настолни терминали;
д)
работни станции;
е)
мобилни работни станции;
ж)
малки сървъри;
з)
компютърни сървъри.
3. Настоящият регламент не се прилага за следните продуктови групи:
а)
блейд система и компоненти;
б)
сървърни устройства;
в)
многовъзлови сървъри;
г)
компютърни сървъри с повече от четири процесорни гнезда;
д)
конзоли за видеоигри;
е)
док-станции.
Член 2
Определения
Прилагат се следните определения:
1)
„Компютър“ означава устройство, което извършва логически операции и обработва данни, има възможност да използва входни устройства и да извежда информация на екран и по принцип съдържа централен процесор, за да извършва операции. Ако няма процесор, устройството трябва да функционира като клиентски терминал на компютърен сървър, който действа като изчислителна единица.
2)
„Компютърен сървър“ означава компютърен продукт, който предоставя услуги и управлява мрежовите ресурси на клиентски терминали, като настолни компютри, преносими компютри, опростени настолни терминали, телефони с интернет протокол (ИП) или други компютърни сървъри. Компютърният сървър обикновено се пуска на пазара за използване в центрове за данни и в офисна/корпоративна среда. Достъпът до компютърен сървър се осъществява преди всичко чрез мрежови връзки, а не чрез преки потребителски входни устройства, като клавиатура или мишка.
Компютърният сървър има следните характеристики:
а)
проектиран е да поддържа операционни системи (ОС) за компютърни сървъри и/или хипервайзъри и е предназначен да изпълнява инсталирани от потребителя корпоративни приложения;
б)
поддържа код за коригиране на грешки (ECC) и/или буферирана памет (включително буферирани модули DIMM и конфигурации от вида „buffered on board“ (BOB);
в)
пуска се на пазара с едно или повече захранващи устройства от вида променливо напрежение/постоянно напрежение;
г)
всички процесори имат достъп до споделена системна памет и са независимо достъпни за отделна ОС или хипервайзър.
3)
„Външно захранващо устройство“ означава устройство със следните характеристики:
а)
предназначено е да преобразува променливото напрежение от електрическата мрежа в постоянно или променливо напрежение с по-ниска стойност;
б)
в даден момент може да преобразува само в едно изходно постоянно или променливо напрежение;
в)
предназначено е да бъде използвано съвместно с отделно устройство, което представлява основният товар;
г)
поместено е в корпус, физически отделен от устройството, което представлява основният товар;
д)
свързано е с устройството, което е основен товар, посредством отстранима или постоянна електрическа връзка, кабел или други проводници, съединители с щифтове или гнезда; както и
е)
има посочена на фирмената табелка обявена изходна мощност, която не надвишава 250 вата.
4)
„Вътрешно захранващо устройство“ означава компонент, който е проектиран да преобразува променливото напрежение от електрическата мрежа в постоянно(и) напрежение(я) за целите на захранването на компютъра или компютърните сървъри и има следните характеристики:
а)
поместено е в кутията на компютъра или компютърния сървър, но е отделено от дънната платка на компютъра или компютърния сървър;
б)
захранващото устройство се свързва към електрическата мрежа посредством един-единствен кабел без междинни вериги между захранващото устройство и електрическата мрежа; както и
в)
всички връзки за подаване на енергия от захранващото устройство към компонентите на компютъра или компютърния сървър, с изключение на постояннотоковата връзка към екрана на интегриран настолен компютър, са вътре в кутията на компютъра.
Вътрешните преобразуватели от постоянно в постоянно напрежение, използвани за преобразуване на единично постоянно напрежение от външно захранващо устройство в множество напрежения за компютъра или компютърния сървър, не се считат за вътрешни захранващи устройства.
5)
„Настолен компютър“ означава компютър, чийто основен модул е предназначен да бъде с постоянно местоположение, а не е проектиран да бъде преносим и е предвиден за използване с външен екран и външни периферни устройства, като клавиатура и мишка.
Следните категории настолни компютри са определени за целите на настоящия регламент:
а)
настолен компютър „категория A“ означава настолен компютър, който не отговаря на определението за настолен компютър категория B, категория C или категория D;
б)
настолен компютър „категория B“ означава настолен компютър със:
(i)
централен процесор с две физически ядра; и
(ii)
системна памет от поне два гигабайта (GB);
в)
настолен компютър „категория C“ означава настолен компютър със:
(i)
централен процесор с три или повече физически ядра; и
(ii)
конфигурация с поне една от следните две характеристики:
-
системна памет от поне два гигабайта (GB), и/или
-
дискретна графична карта (dGfx);
г)
настолен компютър „категория D“ означава настолен компютър със:
(i)
централен процесор с поне четири физически ядра; и
(ii)
конфигурация с поне една от следните две характеристики:
-
системна памет от поне четири гигабайта (GB), и/или
-
дискретна графична карта (dGfx), отговаряща на класификация G3 (с големина на кадровия буфер 128 бита), G4, G5, G6 или G7.
6)
„Интегриран настолен компютър“ означава компютър, в който компютърът и екранът работят като едно устройство, което се захранва с променлив ток по един-единствен кабел. Интегрираните настолни компютри се предлагат в една от следните две възможни форми: 1) продукт, при който екранът и компютърът са физически обединени в едно устройство; или 2) продукт, при който екранът е отделен от компютъра, но е свързан към основното шаси с електрически кабел, по който тече постоянен ток. Интегрираният настолен компютър е предназначен да бъде с постоянно местоположение, а не е проектиран да бъде преносим. Интегрираните настолни компютри не са проектирани така, че основната им функция да бъде извеждане на екран и приемане на сигнали за звук и изображение.
Следните категории интегрирани настолни компютри са определени за целите на настоящия регламент:
а)
интегриран настолен компютър „категория A“ означава интегриран настолен компютър, който не отговаря на определението за интегриран настолен компютър категория B, категория C или категория D;
б)
интегриран настолен компютър „категория B“ означава интегриран настолен компютър със:
(i)
централен процесор с две физически ядра; и
(ii)
системна памет от поне два гигабайта (GB);
в)
интегриран настолен компютър „категория C“ означава интегриран настолен компютър със:
(i)
централен процесор с три или повече физически ядра; и
(ii)
конфигурация с поне една от следните две характеристики:
-
системна памет от поне два гигабайта (GB), и/или
-
дискретна графична карта (dGfx);
г)
интегриран настолен компютър „категория D“ означава интегриран настолен компютър със:
(i)
централен процесор с поне четири физически ядра; и
(ii)
конфигурация с поне една от следните две характеристики:
-
системна памет от поне четири гигабайта (GB), и/или
-
дискретна графична карта (dGfx), отговаряща на класификация G3 (с големина на кадровия буфер 128 бита), G4, G5, G6 или G7.
7)
„Преносим компютър“ означава компютър, проектиран специално за преносимост и за продължителна работа със или без директна връзка към захранващ източник с променливо напрежение. Преносимите компютри използват вграден екран с размер на диагонала на видимата област от най-малко 22,86 cm (9 инча) и могат да работят с вградена акумулаторна батерия или друг преносим захранващ източник.
Към преносимите компютри спадат и следните подтипове:
а)
„таблетен компютър“ означава продукт, който е вид преносим компютър, който включва прикрепен сензорен екран и прикрепена физическа клавиатура;
б)
„електронна дъска“ означава вид преносим компютър, който включва вграден сензорен екран, но няма постоянно прикрепена физическа клавиатура;
в)
„мобилен опростен терминал“ означава вид преносим компютър, който разчита на връзка с отдалечени изчислителни ресурси (напр. компютърен сървър, отдалечена работна станция), за да придобие основните си функционални възможности и при който дисковите запаметяващи устройства не са част от продукта.
Следните категории преносими компютри са определени за целите на настоящия регламент:
а)
преносим компютър „категория A“ означава преносим компютър, който не отговаря на определението за преносим компютър категория B или категория C;
б)
преносим компютър „категория B“ означава преносим компютър с поне една дискретна графична карта (dGfx);
в)
преносим компютър „категория C“ означава преносим компютър с поне следните характеристики:
а)
централен процесор с поне две физически ядра;
б)
системна памет от поне два гигабайта (GB); и
в)
дискретна графична карта (dGfx), отговаряща на класификация G3 (с големина на кадровия буфер 128 бита), G4, G5, G6 или G7.
Продукти, които в противен случай биха отговаряли на определението за преносим компютър, но консумираната мощност в режим на готовност е по-малка от 6 W, не се считат за преносими компютри за целите на настоящия регламент.
8)
„Настолен опростен терминал“ означава компютър, който разчита на връзка с отдалечени изчислителни ресурси (напр. компютърен сървър, отдалечена работна станция), за да придобие основните си функционални възможности и при който дисковите запаметяващи устройства не са част от продукта. Основният модул на настолен опростен терминал трябва да бъде предназначен за използване на постоянно място (напр. на бюро), а не за преносимост. Настолните опростени терминали могат да извеждат информация на външен или, когато е включен в продукта, вътрешен екран.
9)
„Работна станция“ означава високопроизводителен компютър за един потребител, използван предимно за графични приложения, автоматизирано проектиране, разработване на програми, финансови и научни приложения, както и за други задачи, изискващи висока изчислителна мощност, със следните характеристики:
а)
има средно време между отказите (MTBF) най-малко 15 000 часа;
б)
поддържа код за коригиране на грешки (ECC) и/или буферирана памет;
в)
отговаря на три от следните пет характеристики:
1)
има допълнително захранване за високопроизводителни графични карти (т.е. допълнително захранване от 12 V чрез PCI-E с 6 извода);
2)
системата му е опроводена за слот, по-голям от x4 PCI-E, върху дънната платка в допълнение към графичния(те) слот(ове) и/или поддръжка на PCI-X;
3)
не поддържа многопроцесорни графични карти с обща памет (UMA);
4)
включва пет или повече слота PCI, PCI-E или PCI-X;
5)
осигурява мултипроцесорна поддръжка за два или повече централни процесора (трябва да поддържа физически отделни процесорни пакети/гнезда, тоест това изискване не е удовлетворено, ако се поддържа един многоядрен процесор).
10)
„Мобилна работна станция“ означава компютър с високи показатели за един потребител, използван предимно за графични приложения, автоматизирано проектиране, разработване на програми, финансови и научни приложения, както и за други задачи, изискващи висока изчислителна мощност, с изключение на игри, и който е проектиран специално за преносимост и за продължителна работа със или без директна връзка към захранващ източник с променливо напрежение. Мобилните работни станции използват вграден екран и могат да работят с вградена акумулаторна батерия или друг преносим захранващ източник. Повечето мобилни работни станции използват външно захранващо устройство и имат вградена клавиатура и показващо устройство.
Мобилната работна станция има следните характеристики:
а)
има средно време между отказите (MTBF) най-малко 13 000 часа;
б)
има поне една дискретна графична карта (dGfx), отговаряща на класификация G3 (с големина на кадровия буфер 128 бита), G4, G5, G6 или G7;
в)
поддържа включването на три или повече вътрешни запаметяващи устройства;
г)
поддържа системна памет от поне 32 GB.
11)
„Малък сървър“ означава вид компютър, който обикновено използва компоненти на настолни компютри в конструкция на настолен компютър, но е предназначен да действа предимно като запаметяващо устройство за други компютри и да изпълнява функции, като осигуряване на услуги за мрежова инфраструктура и съхраняване на данни/медии, и който има следните характеристики:
а)
проектиран е като тип „поставка“, тип „кула“ или в друга форма, подобна на тези на настолните компютри, така че системите за обработка на данни, запаметяване и осъществяване на връзка с мрежата се намират в една кутия;
б)
проектиран е да работи 24 часа на ден и 7 дни в седмицата;
в)
проектиран е главно за работа в среда с множество едновременно действащи потребители, които обслужва посредством свързани в мрежа клиентски устройства;
г)
когато се пуска на пазара с операционна система, операционната система е проектирана за домашен сървър или за нископроизводителни сървърни приложения;
д)
не се предлага на пазара с дискретна графична карта (dGfx), отговаряща на класификация, различна от G1.
12)
„Блейд система и компоненти“ означава система, която се състои от корпус („блейд шаси“), в която се поставят различни видове блейд запаметяващи устройства и сървъри. Корпусът осигурява общи ресурси, от които зависят сървърите и запаметяващите устройства. Блейд системи са проектирани като модулно решение, чрез което се съчетават няколко компютърни сървъра или запаметяващи устройства в един корпус, и са предназначени за техници, които да могат лесно да добавят или заменят блейдовете (напр. блейд сървъри) на място („hot-swap“ - замяна без изключване).
13)
„Сървърно устройство“ означава компютърен сървър, доставен заедно с предварително инсталирани операционна система и приложен софтуер, който се използва за извършване на специализирана функция или набор от тясно свързани функции. Сървърното устройство предоставя услуги в една или повече мрежи и обикновено се управлява през интернет или чрез интерфейс за набиране на команди. Хардуерните и софтуерните конфигурации на сървърното устройство се индивидуализират от продавача, за да изпълняват специфична задача, включително мрежова или свързана със запаметяване, и не са предназначени да изпълняват предоставен от потребителите софтуер.
14)
„Многовъзлов сървър“ означава система, съставена от корпус, в който са поставени два или повече независими компютърни сървъра (или възли), като те споделят едно или повече захранващи устройства. Комбинираната мощност за всички възли се разпределя посредством споделеното(ите) захранващо(и) устройство(а). Многовъзловият сървър е проектиран и конструиран като един корпус и не е проектиран така, че да може да бъде модифициран, без да се изключва.
15)
„Двувъзлов сървър“ означава обикновена конфигурация на многовъзлов сървър, която се състои от два сървърни възела.
16)
„Компютърен сървър с повече от четири процесорни гнезда“ означава компютърен сървър, който съдържа повече от четири интерфейса, проектирани за монтирането на процесор.
17)
„Конзола за видеоигра“ означава захранвано от електрическата мрежа автономно устройство, което е проектирано да се използва за видеоигри като основна функция. Конзолата за видеоигри обикновено е проектирана да извежда на външен екран, използван като основен екран за видеоигри. Конзолите за видеоигри обикновено съдържат централен процесор, системна памет и графичен(и) процесор(и) и могат да включват твърди дискове или други възможности за вътрешно запаметяване, както и оптични устройства. Конзолите за видеоигри обикновено използват ръчни устройства за управление или други интерактивни устройства за управление като основно входно устройство, а не външна клавиатура или мишка. Конзолите за видеоигри обикновено не включват конвенционални персонални компютърни операционни системи, а вместо това се използват специално проектирани за конзолата операционни системи. Преносимите игрови устройства с вграден екран като основен екран за видеоигри и които предимно се захранват чрез вградена акумулаторна батерия или друг преносим захранващ източник, а не чрез директна връзка към захранващ източник с променливо напрежение, се смятат за вид конзоли за видеоигра.
18)
„Док-станция“ означава отделен продукт, проектиран да се свързва с компютър, за да изпълнява функции, като разширяване на свързаността или централизиране на връзките с периферните устройства. Док-станциите могат също така да улеснят зареждането на вътрешните акумулаторни батерии в свързания компютър.
19)
„Централен процесор“ означава компонент в компютър, който контролира интерпретацията и изпълнението на инструкциите. Централните процесори могат да съдържат един или повече физически процесора, известни като „изпълнителни ядра“. Изпълнително ядро означава процесор, който присъства физически. Допълнителни „виртуални“ или „логически“ процесори, получени от едно или повече изпълнителни ядра, не са физически ядра. Повече от едно изпълнително ядро може да се съдържа в процесорен пакет, който заема едно физическо процесорно гнездо. Общият брой изпълнителни ядра в процесора представлява сбора от изпълнителните ядра, предоставен от устройствата, свързани към всички физически процесорни гнезда.
20)
„Дискретна графична карта“ (dGfx) означава отделен вътрешен компонент, съдържащ един или повече графични процесори с контролерен интерфейс за локална памет и локална графична памет и който попада в една от следните категории:
а)
G1 (FB_BW ≤ 16);
б)
G2 (16 FB_BW ≤ 32);
в)
G3 (32 FB_BW ≤ 64);
г)
G4 (64 FB_BW ≤ 96);
д)
G5 (96 FB_BW ≤ 128);
е)
G6 (FB_BW 128 (с големина на кадровия буфер 192 бита);
ж)
G7 (FB_BW 128 (с големина на кадровия буфер ≥ 192 бита).
„Пропускателна способност на кадровия буфер“ (FB _BW) означава количеството данни, които се обработват в секунда от всички графични процесори върху dGfx, и се изчислява по следната формула:
където:
а)
пропускателната способност на кадровия буфер е изразена в гигабайтове/секунда (GB/s);
б)
скоростта на данните е ефективната честота на данните в паметта в MHz;
в)
ширината на данните е големината на кадровия буфер (FB), изразена в битове;
г)
„8“ превръща резултата в байтове;
д)
разделянето на 1 000 превръща мегабайтовете в гигабайтове.
21)
„Вътрешно запаметяващо устройство“ означава компонент вътре в компютъра, който осигурява запаметяването на данни.
22)
„Вид на продукта“ означава настолен компютър, интегриран настолен компютър, преносим компютър, опростен настолен терминал, работна станция, мобилна работна станция, малък сървър, компютърен сървър, блейд система и компоненти, многовъзлов сървър, сървърно устройство, конзола за видеоигра, док-станция, вътрешно захранващо устройство или външно захранващо устройство.
23)
„Спящ режим на екрана“ означава режим на консумация на мощност, в който екранът влиза след получаване на сигнал от свързано към него устройство или вътрешно въздействие (като таймер или датчик за присъствие). Продуктът може да влезе в този режим и по причина на сигнал, подаден от потребителя. При получаване на сигнал от свързано към него устройство, мрежа, дистанционно управление и/или вътрешно въздействие продуктът трябва да се активира. Докато продуктът е в този режим, той не извежда видима картина, с изключение евентуално на ориентирани към потребителя или защитни функции, като например информация за продукта или визуализиране на състоянието, или също така функции, зависими от датчици.
За целите на приложенията в приложение I са дадени допълнителни определения.
Член 3
Изисквания за екопроектиране
Изискванията за екопроектиране на компютри и компютърни сървъри са определени в приложение II.
Съответствието на компютрите и компютърните сървъри с приложимите изисквания за екопроектиране се определя съгласно методите, посочени в приложение III.
Член 4
Изменение на Регламент (ЕО) № 1275/2008
Точка 2 от приложение I към Регламент (ЕО) № 1275/2008 се заменя със следното:
„2.
Оборудване за информационни технологии, предназначено най-вече за използване в жилищна среда, с изключение на настолни компютри, интегрирани настолни компютри и преносими компютри, определени в Регламент (ЕС) № 617/2013 (6).
Член 5
Прилагане на Регламент (ЕО) № 278/2009
Член 2, параграф 1, буква ж) от Регламент (ЕО) № 278/2009 се заменя със следното:
„ж)
предназначено е да бъде използвано с електрическо и електронно битово и офис оборудване, както е посочено в член 2, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1275/2008, или с компютри, определени в Регламент (ЕС) № 617/2013 (7).
Член 6
Оценка на съответствието
Процедурата за оценяване на съответствието, посочена в член 8 от Директива 2009/125/ЕО, следва да бъде или системата за вътрешен контрол на проектирането, предвидена в приложение IV към споменатата директива, или системата за управление, оценяваща съответствието, предвидена в приложение V към същата директива.
Член 7
Надзор на пазара и процедура за проверка
Надзорът на пазара се извършва в съответствие с правилата, посочени в Директива 2009/125/ЕО.
Проверката на компютрите и компютърните сървъри за спазване на приложимите изисквания за екопроектиране се извършва в съответствие с процедурата за проверка, определена в точка 2 от приложение III към настоящия регламент.
Член 8
Базови стойности за сравнение
Базовите стойности за сравнение с наличните на пазара продукти и технологии с най-добри показатели към момента на влизане в сила на настоящия регламент са определени в приложение IV.
Член 9
Преглед
С оглед на техническия напредък Комисията следва да преразгледа настоящия регламент и да представи резултатите от това преразглеждане на Консултативния форум по екопроектиране не по-късно от три години и половина след влизането му в сила.
С оглед на бързото технологично развитие това преразглеждане следва да отчита развитието на програмата „Energy Star“ и възможностите за укрепване на изискванията за екопроектиране, за да се намалят значително или да се премахнат енергийните допуски, в частност за отделните графични карти (dGfx), да се актуализират определенията/обхватът, както и потенциалът за решаване на проблема с консумацията на енергия от вградени екрани.
Освен това при преразглеждането трябва да се обърне специално внимание на различните фази на жизнения цикъл, възможността за установяване и прилагане на изисквания за екопроектиране по отношение на други значими екологични аспекти, като например шум, ефективност при използването на материали, включително изисквания за дълготрайност, разкомплектоване, рециклиране, стандартизирани интерфейси за устройствата за презареждане, както и изисквания за информация относно съдържанието на определени критични суровини и минималния брой цикли на зареждане и въпросите на подмяната на акумулаторните батерии.
Член 10
Влизане в сила и прилагане
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Точки 3 и 6.1 от приложение II се прилагат от датата на влизане в сила на регламента.
Точки 1.1, 1.3, 2, 4, 5.1, 5.2, 6.2.1, 6.2.2, 6.2.3, 6.2.4, 6.2.5, 6.2.6, 7.1, 7.2 и 7.3 от приложение II се прилагат от 1 юли 2014 г.
Точки 1.2 и 1.4 от приложение II се прилагат от 1 януари 2016 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 26 юни 2013 година.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 617/2013,
annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013,
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY täytäntöönpanemisesta tietokoneiden ja tietokonepalvelinten ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon energiaan liittyvien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteista 21 päivänä lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY (1) ja erityisesti sen 15 artiklan 1 kohdan,
kuultuaan direktiivin 2009/125/EY 18 artiklassa tarkoitettua kuulemisfoorumia,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Direktiivin 2009/125/EY nojalla komissio asettaa ekologista suunnittelua koskevia vaatimuksia eli ekosuunnitteluvaatimuksia energiaan liittyville tuotteille, jotka edustavat merkittävää myyntivolyymiä ja kauppaa ja aiheuttavat merkittävän ympäristövaikutuksen ja joihin liittyy merkittäviä mahdollisuuksia ympäristövaikutusten parantamiseen ilman, että siitä aiheutuu kohtuuttomia kustannuksia.
(2)
Direktiivin 2009/125/EY 16 artiklan 2 kohdan a alakohdassa säädetään, että komission on otettava 19 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen, 15 artiklassa esitettyjen perusteiden mukaisesti ja kuulemisfoorumia kuultuaan käyttöön tarpeen mukaan täytäntöönpanotoimenpide, joka kohdistuu toimistolaitteisiin.
(3)
Komissio on tehnyt taustaselvityksen, jossa analysoidaan tietokoneisiin liittyviä teknisiä, taloudellisia ja ympäristönäkökohtia. Selvitykseen osallistui sidosryhmiä ja intressitahoja unionista ja kolmansista maista ja sen tulokset on asetettu julkisesti saataville.
(4)
Taustaselvitys osoitti, että tietokoneiden sähkönkulutusta voidaan vähentää kustannustehokkaasti aikavälillä 2011-2020 arviolta noin 93 TWh, mikä vastaa 43 megatonnin hiilidioksidipäästöjä ja vuonna 2020 noin 12,5-16,3 TWh, mikä vastaa 5,0-6,5 megatonnin hiilidioksidipäästöjä. Näin ollen tietokoneet muodostavat tuoteryhmän, jolle olisi vahvistettava ekosuunnitteluvaatimukset.
(5)
Koska suuri osa kevytpäätteiden, työasemien, pienpalvelinten ja tietokonepalvelinten energiansäästöpotentiaalista liittyy niiden sisäisen teholähteen energiatehokkuuteen ja koska näiden tuotteiden sisäisen teholähteen tekniset eritelmät ovat samankaltaiset kuin pöytätietokoneilla ja integroiduilla pöytätietokoneilla, sisäisen teholähteen hyötysuhdetta koskevia tämän asetuksen säännöksiä olisi sovellettava myös ensiksi mainittuihin. Kevytpäätteiden, työasemien, mobiilityöasemien, pienpalvelinten ja tietokonepalvelinten ympäristönsuojelullisen tason muita näkökohtia voitaisiin kuitenkin säännellä yksityiskohtaisemmalla direktiivin 2009/125/EY täytäntöönpanosäädöksellä.
(6)
Näytöillä on omat erityispiirteensä, joten ne olisi jätettävä tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle. Koska niillä on kuitenkin huomattavia ympäristövaikutuksia ja niihin liittyy huomattavia parannusmahdollisuuksia, niitä voitaisiin säännellä erillisellä direktiivin 2009/125/EY ja/tai energiaan liittyvien tuotteiden energian ja muiden voimavarojen kulutuksen osoittamisesta merkinnöin ja yhdenmukaisin tuotetiedoin 19 päivänä toukokuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/30/EU (2) täytäntöönpanosäädöksellä.
(7)
Ekosuunnitteluvaatimuksilla ei saisi olla merkittäviä kielteisiä vaikutuksia tuotteen toiminnallisuuteen ja kuluttajiin varsinkaan tuotteen kohtuuhintaisuuden, elinkaarikustannusten ja teollisuuden kilpailukyvyn osalta. Vaatimuksista ei myöskään saisi aiheutua valmistajien lukittumista tiettyjen toimittajien teknologiaan tai kohtuutonta hallintorasitetta, eivätkä ne saisi aiheuttaa kielteisiä terveys-, turvallisuus- tai ympäristövaikutuksia.
(8)
Tietokoneiden energiatehokkuuden parantaminen olisi toteutettava soveltamalla olemassa olevia kustannustehokkaita ja avoimia teknologioita, joiden avulla voidaan alentaa tietokoneiden hankinnasta ja käytöstä aiheutuvia kokonaiskustannuksia.
(9)
Ekosuunnitteluvaatimukset olisi otettava käyttöön vaiheittain, jotta valmistajille jäisi riittävästi aikaa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden uudelleensuunnitteluun. Voimaantulo olisi ajoitettava niin, että tietokoneiden tarjontaan liittyvät kielteiset vaikutukset vältetään ja valmistajille, erityisesti pk-yrityksille, aiheutuvat kustannukset otetaan huomioon samalla, kun varmistetaan tämän asetuksen tavoitteiden toteutuminen kohtuullisessa ajassa.
(10)
Tätä asetusta on määrä tarkastella uudelleen viimeistään kolmen ja puolen vuoden kuluttua sen voimaantulosta.
(11)
Tietokoneiden energiatehokkuus olisi määritettävä käyttäen luotettavia, tarkkoja ja toistettavissa olevia menettelyjä, joissa otetaan huomioon yleisesti parhaana pidetyt menetelmät ja mahdolliset sovellettavan eurooppalaisen standardointilainsäädännön (3) mukaisesti vahvistetut yhdenmukaistetut standardit.
(12)
Koska kotitalouksissa ja toimistoissa käytettävien sähkö- ja elektroniikkalaitteiden lepovirtakulutuksen ekosuunnitteluvaatimukset eivät täysin sovellu tietokoneille, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/32/EY täytäntöönpanosta kotitalouksissa ja toimistoissa käytettävien sähkö- ja elektroniikkalaitteiden lepovirtakulutuksen ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta 17 päivänä joulukuuta 2008 annettua komission asetusta (EY) N:o 1275/2008 (4) ei pitäisi soveltaa tietokoneisiin. Näin ollen tässä asetuksessa olisi asetettava erityisvaatimukset tietokoneiden tehonhallinnalle sekä lepotilan, pois päältä -tilan ja alhaisimman tehonkulutuksen tilan tehonkulutukselle, ja asetusta (EY) N:o 1275/2008 olisi muutettava tämän edellyttämällä tavalla.
(13)
Vaikka tietokoneet suljetaan asetuksen (EY) N:o 1275/2008 soveltamisalan ulkopuolelle, tietokoneiden kanssa markkinoille saatettaviin ulkoisiin teholähteisiin sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/32/EY täytäntöönpanosta ulkoisten teholähteiden kuormittamattoman tilan sähkönkulutuksen ja aktiivitilan keskimääräisen hyötysuhteen ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta 6 päivänä huhtikuuta 2009 annetun komission asetuksen (EY) N:o 278/2009 (5) säännöksiä.
(14)
Tässä asetuksessa olisi direktiivin 2009/125/EY 8 artiklan mukaisesti täsmennettävä sovellettavat vaatimustenmukaisuuden arviointimenetelmät.
(15)
Vaatimustenmukaisuuden tarkastamisen helpottamiseksi valmistajia olisi pyydettävä antamaan direktiivin 2009/125/EY liitteissä IV ja V tarkoitetussa teknisessä dokumentaatiossa myös tällä asetuksella asetettuihin vaatimuksiin liittyvät tiedot.
(16)
Jotta voitaisiin taata terve kilpailu, halutun energiansäästöpotentiaalin saavuttaminen ja se, että kuluttajille annetaan täsmälliset tiedot tuotteiden energiatehokkuudesta, tässä asetuksessa olisi tehtävä selväksi, etteivät valmistajat saa käyttää sallittuja poikkeamia, jotka on vahvistettu kansallisille markkinavalvontaviranomaisille fysikaalisiin testeihin, joilla määritellään, onko jonkin energiaa käyttävän tuotteen tietty malli tämän asetuksen mukainen, ilmoittaakseen mallille tuotteen teknisessä asiakirja-aineistossa olevilla mittauksilla ja laskelmilla todennettua paremman suorituskyvyn.
(17)
Nykyisin käytettävissä oleville erittäin energiatehokkaille tuotteille olisi vahvistettava viitearvot. Näiden viitearvojen ansiosta tiedot olisivat erityisesti pk-yritysten saatavilla helposti ja kattavasti, millä edelleen helpotettaisiin parhaimpien rakenneratkaisujen käyttöönottoa ja tehokkaampien tuotteiden kehittämistä energiankulutuksen vähentämiseksi.
(18)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2009/125/EY 19 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Kohde ja soveltamisala
1. Tällä asetuksella vahvistetaan ekosuunnitteluvaatimukset tietokoneiden ja tietokonepalvelinten markkinoille saattamiselle.
2. Tätä asetusta sovelletaan seuraaviin tuotteisiin, jotka voivat ottaa tehonsa suoraan vaihtovirtana (AC) sähköverkosta ulkoisen tai sisäisen teholähteen kautta:
a)
pöytätietokoneet;
b)
integroidut pöytätietokoneet;
c)
kannettavat tietokoneet (mukaan luettuina taulutietokoneet, laattatietokoneet ja kannettavat kevytpäätteet);
d)
pöytäkevytpäätteet;
e)
työasemat;
f)
kannettavat työasemat;
g)
pienpalvelimet;
h)
tietokonepalvelimet.
3. Tätä asetusta ei sovelleta seuraaviin tuoteryhmiin:
a)
korttipalvelinjärjestelmät ja -komponentit;
b)
toimintopalvelimet;
c)
monisolmupalvelimet;
d)
tietokonepalvelimet, joissa yli neljä suoritinliitäntää;
e)
pelikonsolit;
f)
telakointiasemat.
2 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa tarkoitetaan:
1)
’tietokoneella’ laitetta, joka suorittaa loogisia operaatioita ja käsittelee dataa, pystyy käyttämään syöttölaitteita ja tuottamaan informaatiota näytölle ja sisältää yleensä keskusyksikön (CPU) operaatioiden suorittamiseen. Ellei laitteessa ole keskusyksikköä, sen on toimittava asiakasyhdyskäytävänä tietokonepalvelimelle, joka toimii keskusyksikkönä;
2)
’tietokonepalvelimella’ tietoteknistä tuotetta, joka tarjoaa palveluja ja ohjaa verkotettuja resursseja asiakaslaitteille, kuten pöytätietokoneille, kannettaville tietokoneille, pöytäkevytpäätteille ja internet-puhelimille, tai muille tietokonepalvelimille. Tietokonepalvelin asetetaan markkinoille yleensä käytettäväksi datakeskuksissa ja toimisto-/yritysympäristöissä. Tietokonepalvelinta käytetään pääasiassa verkkoyhteyksien kautta, eikä suorien syötelaitteiden, kuten näppäimistön tai hiiren, avulla;
Tietokonepalvelimella on seuraavat ominaisuudet:
a)
se on suunniteltu tukemaan tietokonepalvelinkäyttöjärjestelmiä ja/tai hypervisor-ohjelmia, ja sen tarkoituksena on ajaa käyttäjien asentamia yrityssovelluksia,
b)
se tukee itsekorjaavaa koodia (ECC) ja/tai puskurimuistia (mukaan lukien sekä puskuroidut DIMM-moduulit (dual in-line memory module) että BOB-ratkaisut (buffered on board)),
c)
se on saatettu markkinoille varustettuna yhdellä tai useammalla vaihtovirta-tasavirtateholähteellä (AC-DC),
d)
kaikki suorittimet pääsevät käyttämään yhteistä järjestelmämuistia ja näkyvät erillisinä samalle käyttöjärjestelmälle tai hypervisor-ohjelmalle,
3)
’ulkoisella teholähteellä’ laitetta, jolla on seuraavat ominaispiirteet:
a)
se on suunniteltu muuttamaan sähköverkosta saatava vaihtovirta pienempijännitteiseksi tasa- (DC) tai vaihtovirraksi (AC),
b)
se voi syöttää vain yhtä AC- tai DC-antojännitettä kerrallaan,
c)
se on tarkoitettu käytettäväksi yhdessä erillisen laitteen kanssa, joka muodostaa sen pääkuorman,
d)
se sijaitsee omassa kotelossaan erillään pääkuorman muodostavasta laitteesta,
e)
se on liitetty pääkuorman muodostavaan laitteeseen irrotettavalla tai kiinteällä pistokeliitännällä, kaapelilla, johtimella tai muulla johdotuksella ja
f)
sen arvokilven mukainen antoteho on enintään 250 wattia;
4)
’sisäisellä teholähteellä’ komponenttia, joka on suunniteltu muuttamaan sähköverkosta saatava vaihtovirta tasavirraksi (tasavirroiksi) tehon tuottamiseksi tietokoneelle tai tietokonepalvelimelle, ja jolla on seuraavat ominaispiirteet:
a)
se sijaitsee tietokoneen tai tietokonepalvelimen kotelon sisällä, mutta erillään tietokoneen tai tietokonepalvelimen emolevystä,
b)
teholähteen on oltava liitettynä verkkopistorasiaan yhdellä kaapelilla, eikä teholähteen ja verkkovirran välillä saa olla välittäviä virtapiirejä ja
c)
kaikkien teholähteen ja tietokoneen tai tietokonepalvelimen osien välisten virtaliitäntöjen on oltava tietokoneen kuoren sisällä, lukuun ottamatta näytön tasavirtaliitäntää integroidussa pöytätietokoneessa.
Sisäisiä tasavirta-tasavirta-muuntajia, joita käytetään ulkoisesta virtalähteestä tulevan yhden tasavirtajännitteen muuntamiseen useiksi eri jännitteiksi tietokoneen tai tietokonepalvelimen käyttöön, ei pidetä sisäisinä virtalähteinä;
5)
’pöytätietokoneella’ tietokonetta, jonka keskusyksikkö on tarkoitettu sijoitettavaksi pysyvästi tiettyyn paikkaan, kuten pöydälle tai lattialle, jota ei ole suunniteltu kannettavaksi ja joka on tarkoitettu käytettäväksi ulkoisen näytön ja ulkoisten oheislaitteiden, kuten näppäimistön ja hiiren, kanssa.
Tämän asetuksen soveltamista varten määritellään seuraavat pöytätietokoneiden luokat:
a)
’luokan A’ pöytätietokoneella tarkoitetaan pöytätietokonetta, joka ei vastaa luokan B, luokan C tai luokan D pöytätietokoneen määritelmää;
b)
’luokan B’ pöytätietokoneella tarkoitetaan pöytätietokonetta, jossa on
(i)
keskusyksikössä kaksi fyysistä ydintä ja
(ii)
vähintään kaksi gigatavua (GB) järjestelmämuistia;
c)
’luokan C’ pöytätietokoneella tarkoitetaan pöytätietokonetta, jossa on
(i)
keskusyksikössä vähintään kolme fyysistä ydintä ja
(ii)
kokoonpanossa ainakin toinen seuraavista ominaispiirteistä:
-
vähintään kaksi gigatavua (GB) järjestelmämuistia ja/tai
-
erillinen grafiikkakortti (dGfx);
(d)
’luokan D’ pöytätietokoneella tarkoitetaan pöytätietokonetta, jossa on
(i)
keskusyksikössä vähintään neljä fyysistä ydintä ja
(ii)
kokoonpanossa ainakin toinen seuraavista ominaispiirteistä:
-
vähintään neljä gigatavua (GB) järjestelmämuistia ja/tai
-
luokituksen G3 (kehyspuskurin datakaistanleveys 128 bittiä), G4, G5, G6 tai G7 mukainen erillinen grafiikkakortti (dGfx).
6)
’integroidulla pöytätietokoneella’ tietokonetta, jossa tietokone ja näyttö toimivat yhtenä yksikkönä, joka saa käyttämänsä vaihtovirran yhdellä kaapelilla. Integroituja pöytätietokoneita on kahdenlaisia: joko 1) tuote, jossa näyttö ja tietokone on fyysisesti yhdistetty yhteen yksikköön tai 2) tuote, jossa näyttö on tietokoneesta erillinen, mutta liitetty päärunkoon tasavirtajohdolla. Integroitu pöytätietokone on tarkoitettu sijoitettavaksi pysyvästi tiettyyn paikkaan, eikä sitä ole suunniteltu kannettavaksi. Integroituja pöytätietokoneita ei ole suunniteltu ensisijaisesti audiovisuaalisten signaalien näyttämiseen ja vastaanottamiseen.
Tämän asetuksen soveltamista varten määritellään seuraavat integroitujen pöytätietokoneiden luokat:
a)
’luokan A’ integroidulla pöytätietokoneella tarkoitetaan integroitua pöytätietokonetta, joka ei vastaa luokan B, luokan C tai luokan D integroidun pöytätietokoneen määritelmää,
b)
’luokan B’ integroidulla pöytätietokoneella tarkoitetaan integroitua pöytätietokonetta, jossa on
(i)
keskusyksikössä kaksi fyysistä ydintä ja
(ii)
vähintään kaksi gigatavua (GB) järjestelmämuistia;
c)
’luokan C’ integroidulla pöytätietokoneella tarkoitetaan integroitua pöytätietokonetta, jossa on
(i)
keskusyksikössä vähintään kolme fyysistä ydintä ja
(ii)
kokoonpanossa ainakin toinen seuraavista ominaispiirteistä:
-
vähintään kaksi gigatavua (GB) järjestelmämuistia ja/tai
-
erillinen grafiikkakortti (dGfx);
d)
’luokan D’ integroidulla pöytätietokoneella tarkoitetaan integroitua pöytätietokonetta, jossa on
(i)
keskusyksikössä vähintään neljä fyysistä ydintä ja
(ii)
kokoonpanossa ainakin toinen seuraavista ominaispiirteistä:
-
vähintään neljä gigatavua (GB) järjestelmämuistia ja/tai
-
luokituksen G3 (kehyspuskurin datakaistanleveys 128 bittiä), G4, G5, G6 tai G7 mukainen erillinen grafiikkakortti (dGfx).
7)
’kannettavalla tietokoneella’ tietokonetta, joka on erityisesti suunniteltu kannettavaksi ja käytettäväksi pitkiä aikoja joko suoralla yhteydellä tai ilman suoraa yhteyttä vaihtovirtalähteeseen. Kannettavissa tietokoneissa on sisäänrakennettu näyttö, jonka näyttöruudun halkaisija on vähintään 22,86 cm (9 tuumaa), ja ne kykenevät toimimaan sisäänrakennetun akun tai muun kannettavan teholähteen avulla.
Kannettavia tietokoneita ovat myös seuraavat alatyypit:
a)
’taulutietokoneella’ tarkoitetaan tuotetta, joka on yhdentyyppinen kannettava tietokone, joka sisältää siihen liitettynä sekä kosketusnäytön että fyysisen näppäimistön;
b)
’laattatietokoneella’ tarkoitetaan yhdentyyppistä kannettavaa tietokonetta, jossa on sisäänrakennettu kosketusnäyttö, mutta ei pysyvästi liitettyä fyysistä näppäimistöä;
c)
’kannettavalla kevytpäätteellä’ tarkoitetaan yhdentyyppistä kannettavaa tietokonetta, jonka pääasiallinen toiminnallisuus on sidoksissa yhteyteen etäresursseihin (esim. tietokonepalvelimeen, etätyöasemaan) ja jossa ei ole sisäänrakennettua pyörivää tallennusvälinettä.
Tämän asetuksen soveltamista varten määritellään seuraavat kannettavien tietokoneiden luokat:
a)
’luokan A’ kannettavalla tietokoneella tarkoitetaan kannettavaa tietokonetta, joka ei vastaa luokan B tai luokan C kannettavan tietokoneen määritelmää,
b)
’luokan B’ kannettavalla tietokoneella tarkoitetaan kannettavaa tietokonetta, jossa on vähintään yksi erillinen grafiikkakortti (dGfx),
c)
’luokan C’ kannettavalla tietokoneella tarkoitetaan kannettavaa tietokonetta, jolla on ainakin seuraavat ominaispiirteet:
a)
keskusyksikössä vähintään kaksi fyysistä ydintä,
b)
vähintään kaksi gigatavua (GB) järjestelmämuistia ja
c)
luokituksen G3 (kehyspuskurin datakaistanleveys 128 bittiä), G4, G5, G6 tai G7 mukainen erillinen grafiikkakortti (dGfx).
Tämän asetuksen soveltamista varten kannettaviksi tietokoneiksi ei katsota tuotteita, jotka muutoin vastaisivat kannettavan tietokoneen määritelmää, mutta joiden tehontarve käyttämättömänä on alle 6 W;
8)
’pöytäkevytpäätteellä’ tietokonetta, jonka pääasiallinen toiminnallisuus on sidoksissa yhteyteen etäresursseihin (esim. tietokonepalvelimeen, etätyöasemaan) ja jossa ei ole sisäänrakennettua pyörivää tallennusvälinettä. Pöytäkevytpäätteen pääyksikkö on tarkoitettu sijoitettavaksi pysyvästi tiettyyn paikkaan (esim. työpöydälle), eikä sitä ole suunniteltu kannettavaksi. Pöytäkevytpäätteet kykenevät tulostamaan informaatiota joko ulkoiselle tai sisäiselle näytölle, jos sellainen sisältyy tuotteeseen;
9)
’työasemalla’ hyvin suorituskykyistä yksittäiskäyttötietokonetta, jota käytetään pääasiassa grafiikan luomisessa, tietokoneavusteisessa suunnittelussa, ohjelmistokehityksessä, rahoitusalan sovelluksissa, tieteellisissä sovelluksissa ja muissa laskentaintensiivisissä tehtävissä ja jolla on seuraavat ominaispiirteet:
a)
keskimääräinen vikaväli (MTBF) vähintään 15 000 tuntia;
b)
itsekorjaava koodi (ECC) ja/tai puskuroitu muisti;
c)
kolme seuraavista viidestä ominaispiirteestä:
1)
lisäteholähde huippugrafiikkaa varten (eli PCI-E 6-pin 12 V -lisätehonsyöttö),
2)
järjestelmä on johdotettu emolevyssä paremmalle kuin x4 PCI-E-tasolle grafiikkakorttipaikan tai -paikkojen ja/tai PCI-X-tuen lisäksi;
3)
ei tue UMA-grafiikkaa (Uniform Memory Access),
4)
sisältää vähintään viisi PCI-, PCI-E- tai PCI-X-paikkaa,
5)
monisuoritintuki vähintään kahdelle keskusyksikölle (tukee fyysisesti erillisiä keskusyksikköpaketteja/-liitäntöjä; tuki yksittäiselle moniydinprosessorille ei siis täytä tätä vaatimusta);
10)
’kannettavalla työasemalla’ hyvin suorituskykyistä yksittäiskäyttötietokonetta, jota käytetään pääasiassa grafiikan luomisessa, tietokoneavusteisessa suunnittelussa, ohjelmistokehityksessä, rahoitusalan sovelluksissa, tieteellisissä sovelluksissa ja muissa laskentaintensiivisissä tehtävissä, pelikäyttöä lukuun ottamatta, ja joka on erityisesti suunniteltu kannettavaksi ja käytettäväksi pitkiä aikoja joko suoralla yhteydellä tai ilman suoraa yhteyttä vaihtovirtalähteeseen. Kannettavissa työasemissa käytetään integroitua näyttöä ja niiden on kyettävä toimimaan sisäänrakennetun akun tai muun kannettavan virtalähteen avulla. Useimmissa kannettavissa työasemissa käytetään ulkoista virtalähdettä ja useimmissa on sisäänrakennettu näppäimistö ja osoitinlaite.
Kannettavalla työasemalla on seuraavat ominaispiirteet:
a)
keskimääräinen vikaväli (MTBF) vähintään 13 000 tuntia;
b)
vähintään yksi luokituksen G3 (kehyspuskurin datakaistanleveys 128 bittiä), G4, G5, G6 tai G7 mukainen erillinen grafiikkakortti (dGfx);
c)
tuki vähintään kolmelle sisäiselle tallennusvälineelle;
d)
tuki vähintään 32 gigatavun (GB) järjestelmämuistille;
11)
’pienpalvelimella’ tietokonetta, joka yleensä käyttää pöytätietokonekomponentteja pöytätietokonemaisessa muodossa, mutta joka on ensisijaisesti tarkoitettu toimimaan tallennustilana muille tietokoneille ja suorittamaan toimintoja, kuten tarjoamaan verkkoinfrastruktuuripalveluja ja datan/median tallennustilaa, ja jolla on seuraavat ominaispiirteet:
a)
suunniteltu jalustalle, torniin tai muuhun muotoon, joka on samanlainen kuin pöytätietokoneilla, siten että kaikki tietojenkäsittely, tallennus ja verkkoliitännät sijaitsevat yhdessä kotelossa;
b)
suunniteltu toimimaan 24 tuntia vuorokaudessa ja 7 päivää viikossa;
c)
suunniteltu ensisijaisesti toimimaan monen samanaikaisen käyttäjän ympäristössä palvellen useita käyttäjiä verkkoon kytkettyjen asiakasyksiköiden kautta;
d)
jos saatetaan markkinoille käyttöjärjestelmän kanssa, käyttöjärjestelmä on tarkoitettu kotipalvelinkäyttöön tai huokeampiin palvelinsovelluksiin;
e)
ei saateta markkinoille varustettuna erillisellä grafiikkakortilla (dGfx), jonka luokitus on muu kuin G1;
12)
’korttipalvelinjärjestelmillä ja -komponenteilla’ järjestelmää, joka koostuu telineestä (”laiteräkistä”), johon sijoitetaan erityyppisiä korttitallennusvälineitä ja korttipalvelimia. Teline tarjoaa yhteisresursseja, joista palvelimet ja tallennusvälineet ovat riippuvaisia. Korttipalvelinjärjestelmät on suunniteltu skaalautuvaksi ratkaisuksi, joissa useita tietokonepalvelimia tai tallennusyksiköitä on yhdistetty samaan telineeseen niin, että yksittäisiä korttilaitteita (esim. korttipalvelimia) on helppo lisätä tai vaihtaa laitetiloissa järjestelmän ollessa toiminnassa (ns. hot-swap);
13)
’toimintopalvelimella’ tietokonepalvelinta, joka toimitetaan esiasennetulla käyttöjärjestelmällä ja sovellusohjelmistolla ja jota käytetään suorittamaan tiettyä ennalta määriteltyä toimintoa tai tiiviisti toisiinsa liittyvien toimintojen joukkoa. Toimintopalvelin palvelee yhden tai useamman verkon välityksellä ja sitä hallitaan yleensä web-käyttöliittymän tai komentoliittymän kautta. Toimittaja räätälöi toimintopalvelimen laitteisto- ja ohjelmistokokoonpanon tietyn tehtävän mukaiseksi (esim. verkkotoiminnot tai tallennustila), eikä toimintopalvelimessa ole tarkoitus ajaa käyttäjän omia ohjelmistoja;
14)
’monisolmupalvelimella’ järjestelmää, joka koostuu telineestä, johon on istutettu vähintään kaksi itsenäistä tietokonepalvelinta (”solmua”), jotka jakavat yhden tai useamman teholähteen. Kaikkien solmujen tarvitsema kokonaisteho syötetään jaetun teholähteen (jaettujen teholähteiden) kautta. Monisolmupalvelin on suunniteltu ja rakennettu yksittäiseen telineeseen, eikä sen ole tarkoitus tukea komponenttien vaihtoa järjestelmän ollessa toiminnassa (hot-swap);
15)
’kaksisolmupalvelimella’ yleistä monisolmupalvelinkokoonpanoa, joka koostuu kahdesta palvelinsolmusta;
16)
’tietokonepalvelimella, jossa on yli neljä suoritinliitäntää’ tietokonepalvelinta, jossa on yli neljä sellaista rajapintaa, jotka on tarkoitettu suorittimen asentamiseen;
17)
’pelikonsolilla’ verkkovirralla toimivaa erillislaitetta, joka on suunniteltu ensisijaisesti videopelien pelaamiseen. Pelikonsoli on yleensä tarkoitettu tuottamaan signaalia ulkoiselle näytölle, joka toimii pääasiallisena pelinäyttönä. Pelikonsolissa on yleensä keskusyksikkö, järjestelmämuisti ja (yksi tai useampi) näytönohjain, ja se voi sisältää myös kovalevyjä tai muita sisäisiä tallennusvälineitä tai optisia levyasemia. Pelikonsoleissa pääasiallisena syöttölaitteena käytetään yleensä käsiohjaimia tai muita vuorovaikutteisia ohjainlaitteita pikemminkin kuin ulkoista näppäimistöä tai hiirtä. Pelikonsolit eivät yleensä sisällä perinteistä tietokoneen käyttöjärjestelmää, vaan niissä käytetään erityisesti konsolikäyttöön tarkoitettuja käyttöjärjestelmiä. Pelikonsoleiksi katsotaan myös kädessä pidettävät pelilaitteet, joissa pääasiallisena pelinäyttönä on sisäänrakennettu näyttö ja jotka ensisijaisesti käyttävät teholähteenään sisäänrakennettua akkua tai muuta kannettavaa virtalähdettä pikemminkin kuin suoraa yhteyttä vaihtovirtalähteeseen;
18)
’telakointiasemalla’ erillistä tuotetta, joka on tarkoitettu liitettäväksi tietokoneeseen esimerkiksi liitettävyyden laajentamiseksi tai oheislaiteliitäntöjen parantamiseksi. Telakointiasema voi myös helpottaa siihen liitetyn tietokoneen sisäisten akkujen lataamista;
19)
’keskusyksiköllä’ (CPU) tietokoneen komponenttia, joka ohjaa ohjeiden tulkintaa ja toteuttamista. Keskusyksikkö voi sisältää yhden tai useamman prosessorin, joita kutsutaan ”suoritinytimiksi”. Suoritinytimellä tarkoitetaan prosessoria, joka sijaitsee fyysisesti itse laitteessa. Yhdestä tai useammasta suoritinytimestä luodut ”virtuaaliset” tai ”loogiset” lisäprosessorit eivät ole fyysisiä ytimiä. Keskusyksikön yksittäiseen liitäntään liitettyyn prosessoripakettiin voi sisältyä yksi tai useampi suoritinydin. Keskusyksikön suoritinydinten kokonaismäärä saadaan laskemalla yhteen keskusyksikön kaikkiin fyysisiin liitäntöihin liitettyjen laitteiden suoritinytimet;
20)
’erillisellä grafiikkakortilla’ (dGfx) erillistä sisäistä komponenttia, joka sisältää yhden tai useamman grafiikkasuorittimen, jossa on paikallinen muistiohjainrajapinta ja paikallinen erityinen grafiikkamuisti, ja joka kuuluu johonkin seuraavista luokista:
a)
G1 (FB_BW ≤ 16),
b)
G2 (16 FB_BW ≤ 32),
c)
G3 (32 FB_BW ≤ 64),
d)
G4 (64 FB_BW ≤ 96),
e)
G5 (96 FB_BW ≤ 128),
f)
G6 (FB_BW 128 (kehyspuskurin datakaistanleveys 192 bittiä)),
g)
G7 (FB_BW 128 (kehyspuskurin datakaistanleveys ≥ 192 bittiä));
’kehyspuskurin kaistanleveydellä’ (FB _BW) datamäärää, jonka kaikki erillisen grafiikkakortin grafiikkasuorittimet pystyvät käsittelemään sekunnissa ja joka lasketaan seuraavalla kaavalla:
jossa
a)
kehyspuskurin kaistanleveys ilmaistaan gigatavuina sekunnissa (GB/s);
b)
datataajuus on todellinen muistidatataajuus megahertseinä (MHz);
c)
datakaistanleveys on muistikehyspuskurin (FB) datakaistanleveys bitteinä (bit);
d)
”8” muuntaa laskutuloksen tavuiksi;
e)
1 000:lla jakaminen muuntaa megatavut gigatavuiksi;
21)
’sisäisellä tallennusvälineellä’ tietokoneen sisäistä komponenttia, jolle voi pysyvästi tallentaa dataa;
22)
’tuotetyypillä’ pöytätietokonetta, integroitua pöytätietokonetta, kannettavaa tietokonetta, pöytäkevytpäätettä, työasemaa, kannettavaa työasemaa, pienpalvelinta, tietokonepalvelinta, korttipalvelinjärjestelmää ja -komponentteja, monisolmupalvelinta, toimintopalvelinta, pelikonsolia, telakointiasemaa, sisäistä teholähdettä tai ulkoista teholähdettä;
23)
’näytön lepotilalla’ tehonkulutustilaa, johon näyttö siirtyy saatuaan asianmukaisen signaalin siihen liitetyltä laitteelta tai sisäisestä lähteestä (kuten ajastimelta tai läsnäoloanturilta). Näyttö voi siirtyä tähän tilaan myös käyttäjäsyötteen tuottaman signaalin perusteella. Tuotteen on herättävä saatuaan signaalin siihen liitetyltä laitteelta, verkosta, kaukosäätimestä ja/tai sisäisestä lähteestä. Tuotteen ollessa tässä tilassa se ei tuota näkyvää kuvaa, lukuun ottamatta mahdollisesti käyttäjäsuuntautuneita tai suojaavia toimintoja, kuten tuotetietoa tai tilailmaisimia, tai anturipohjaisia toimintoja.
Liitteiden soveltamiseksi liitteessä I annetaan lisämääritelmiä.
3 artikla
Ekosuunnitteluvaatimukset
Tietokoneiden ja tietokonepalvelinten ekosuunnitteluvaatimukset esitetään liitteessä II.
Tietokoneiden ja tietokonepalvelinten ekosuunnitteluvaatimusten mukaisuus on mitattava liitteessä III esitetyillä menetelmillä.
4 artikla
Asetuksen (EY) N:o 1275/2008 muutokset
Korvataan asetuksen (EY) N:o 1275/2008 liitteessä I oleva 2 kohta seuraavasti:
”2.
Ensisijaisesti kotiympäristössä käytettäviksi tarkoitetut tietotekniikkalaitteet, lukuun ottamatta pöytätietokoneita, integroituja pöytätietokoneita ja kannettavia tietokoneita siten kuin ne on määritelty komission asetuksessa (EU) N:o 617/2013 (6)
5 artikla
Asetuksen (EY) N:o 278/2009 soveltaminen
Korvataan asetuksen (EY) N:o 278/2009 2 artiklan 1 kohdan g alakohta seuraavasti:
”g)
se on tarkoitettu käytettäväksi asetuksen (EY) N:o 1275/2008 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen kotitalouksissa ja toimistoissa käytettävien sähkö- ja elektroniikkalaitteiden kanssa tai komission asetuksessa (EU) N:o 617/2013 (7) annettujen määritelmien mukaisten tietokoneiden kanssa.
6 artikla
Vaatimustenmukaisuuden arviointi
Direktiivin 2009/125/EY 8 artiklassa tarkoitettu vaatimustenmukaisuuden arviointimenettely on joko mainitun direktiivin liitteessä IV säädetty sisäinen suunnittelun valvonta tai mainitun direktiivin liitteessä V säädetty vaatimustenmukaisuuden arvioinnin hallintajärjestelmä.
7 artikla
Markkinavalvonta ja tarkastusmenettely
Markkinavalvonta on suoritettava direktiivissä 2009/125/EY säädettyjen sääntöjen mukaisesti.
Tarkastettaessa, täyttävätkö tietokoneet ja tietokonepalvelimet niihin sovellettavat ekosuunnitteluvaatimukset, on noudatettava tämän asetuksen liitteen III kohdassa 2 esitettyä tarkastusmenettelyä.
8 artikla
Ohjeelliset viitearvot
Markkinoiden parhaiten suoriutuvia tuotteita ja tekniikoita tämän asetuksen voimaantuloajankohtana edustavat ohjeelliset viitearvot esitetään liitteessä IV.
9 artikla
Uudelleentarkastelu
Komissio tarkastelee tätä asetusta uudelleen tekniikan kehityksen valossa ja esittää uudelleentarkastelun tulokset ekologisen suunnittelun kuulemisfoorumille viimeistään kolmen ja puolen vuoden kuluttua asetuksen voimaantulosta.
Koska tekniikan kehitys on nopeaa, uudelleentarkastelussa on otettava huomioon Energy Star -ohjelman edistyminen sekä mahdollisuudet tiukentaa ekosuunnitteluvaatimuksia, huomattavasti pienentää tai poistaa energiahyvityksiä varsinkin erillisille grafiikkakorteille (dGfx), päivittää määritelmiä/soveltamisalaa sekä säännellä integroitujen näyttöjen energiankulutusta.
Lisäksi uudelleentarkastelussa on erityisesti tarkasteltava eri elinkaarivaiheita, mahdollisuuksia laatia ja soveltaa ekosuunnitteluvaatimuksia muihin merkittäviin ympäristönäkökohtiin, kuten äänitaso ja materiaalitehokkuus, mukaan lukien kestävyysvaatimukset, purettavuus, kierrätettävyys ja standardoidut laturiliitännät, sekä tiedotusvaatimuksia tiettyjen kriittisten raaka-aineiden käytöstä, latauskertojen vähimmäismäärästä ja akkujen vaihtamiseen liittyvistä kysymyksistä.
10 artikla
Voimaantulo ja soveltaminen
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Liitteen II kohtia 3 ja 6.1 sovelletaan tämän asetuksen voimaantulosta lähtien.
Liitteen II kohtia 1.1, 1.3, 2, 4, 5.1, 5.2, 6.2.1, 6.2.2, 6.2.3, 6.2.4, 6.2.5, 6.2.6, 7.1, 7.2 ja 7.3 sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2014 lähtien.
Liitteen II kohtia 1.2 ja 1.4 sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2016.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 26 päivänä kesäkuuta 2013.