РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 512/2014 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 16 април 2014 година
за изменение на Регламент (ЕС) № 912/2010 за създаване на Европейската агенция за ГНСС
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 172 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
след консултация с Комитета на регионите,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
От комбинираните разпоредби на член 14 от Регламент (ЕС) № 1285/2013 на Европейския парламент и на Съвета (3) и на член 2 от Регламент (ЕС) № 912/2010 на Европейския парламент и на Съвета (4) следва, че Европейската агенция за ГНСС (по-нататък „Агенцията“) трябва да обезпечава акредитацията на сигурността на европейските системи за спътникова навигация („системите“), като за целта въвежда процедури за сигурност и следи за прилагането им, както и за изпълнението на одитите на сигурността.
(2)
Системите са определени в член 2 от Регламент (ЕС) № 1285/2013. Това са сложни системи и изграждането и функционирането им включват редица заинтересовани страни с различни функции. Във връзка с това е от особено важно значение класифицираната информация на ЕС да се обработва и защитава от всички заинтересовани страни, свързани с изпълнението на програмите „Галилео“ и EGNOS („програмите“), в съответствие с основните принципи и минималните стандарти, установени в правилата за сигурност на Комисията и на Съвета относно класифицираната информация на ЕС, и член 17 от Регламент (ЕС) № 1285/2013, който гарантира равностойно ниво на защита на класифицираната информация на ЕС, да се прилага по целесъобразност за всички заинтересовани страни, свързани с изпълнението на програмите.
(3)
Заинтересованите страни, които участват в процеса на акредитация на сигурността и са засегнати от него, са държавите членки, Комисията, съответните агенции на Съюза, Европейската космическа агенция (ЕКА) и страните, които участват в Съвместно действие 2004/552/ОВППС на Съвета (5).
(4)
Като се имат предвид спецификата и сложността на системите, различните органи, които участват в тяхното изграждане, и разнообразието на потенциалните потребители, акредитацията на сигурността следва да се улесни чрез подходяща форма на консултация с всички заинтересовани страни, като националните органи в държавите членки и трети държави, които управляват мрежи, свързани със системата, създадена по програмата „Галилео“ за предоставяне на публично регулирани услуги, с други съответни органи в държавите членки, с ЕКА или, ако това е предвидено в международно споразумение, с трети държави, в които са разположени наземните станции на системите.
(5)
За да се осигури правилното изпълнение на задачите, свързани с акредитацията на сигурността, от решаващо значение е Комисията да предостави цялата информация, необходима за изпълнението на тези задачи. Освен това е важно дейностите по акредитация на сигурността да бъдат координирани с работата на органите, натоварени с управлението на програмите в съответствие с Регламент (ЕС) № 1285/2013, и другите субекти, отговарящи за прилагането на разпоредбите, свързани със сигурността.
(6)
Подходът на оценка и управление на риска, който следва да се прилага, трябва да следва най-добрите практики. Той следва да включва прилагането на мерки за сигурност в съответствие с концепцията за защита в дълбочина. Той следва да отчита вероятността от настъпване на дадена опасност или събитие, което носи заплаха. Освен това той следва да бъде пропорционален, уместен, икономически изгоден, като взема предвид разходите по изпълнението на мерките за смекчаване на риска, сравнени с последващите ползи от сигурността. Защитата в дълбочина има за цел да засили сигурността на системите посредством прилагането на технически и нетехнически мерки за сигурност, организирани под формата на многослойна защита.
(7)
Разработването, включително съответните свързани с него научноизследователски дейности, и производството на приемници за публично регулирани услуги или свързани с тези услуги модули за сигурност са особено чувствителни дейности. Ето защо е особено важно да бъдат установени процедури за издаване на разрешения на производителите на приемници за публично регулирани услуги и на модули за сигурност за тези услуги.
(8)
Освен това като се има предвид потенциално големият брой мрежи и оборудване, свързани със системата, създадена в рамките на програмата „Галилео“, по-специално за използването на публично регулирани услуги, в стратегията за акредитация на сигурността следва да бъдат определени принципите за акредитацията на сигурността на тези мрежи и оборудване с цел да се осигури хомогенността на тази акредитация, без да се засяга компетентността на националните органи на държавите членки, притежаващи компетенции по въпросите на сигурността. Прилагането на тези принципи би дало възможност за последователно управление на риска и би намалило необходимостта от разрастване на всички дейности по смекчаване на рисковете на системно равнище, което би имало отрицателно въздействие върху разходите, графика, резултатите и предоставянето на услуги.
(9)
Продуктите и мерките, осигуряващи защита срещу електромагнитни излъчвания (т.е. срещу електронно подслушване), и криптографските продукти, използвани за обезпечаване сигурността на системите, следва да се оценяват и одобряват от националните субекти, компетентни по въпросите на сигурността на държавата, в която е установено предприятието, произвеждащо такива продукти. Във връзка с криптографските продукти тази оценка и одобрението следва да бъдат допълнени в съответствие с принципите, съдържащи се в точки 26 - 30 от приложение IV към Решение 2013/488/ЕС на Съвета (6). Органът, отговорен за акредитацията на сигурността на системите, следва да потвърждава подбора на тези одобрени продукти и мерки, като взема предвид общите изисквания за сигурност на системите.
(10)
Регламент (ЕС) № 912/2010, и по-специално глава III от него формулира условията, при които Агенцията изпълнява поверената ѝ задача за акредитация на сигурността на системите. В тях по-специално се предвижда, като принципен подход, че решенията за акредитация на сигурността се вземат независимо от Комисията и от органите, които отговарят за изпълнението на програмите, и че органът по акредитация на сигурността на системите следва да е самостоятелен орган в рамките на Агенцията, който взема решения по независим начин.
(11)
Съгласно посочения принцип с Регламент (ЕС) № 912/2010 се създава Съвет за акредитация на сигурността на европейските ГНСС системи („Съвет за акредитация на сигурността“), който наред с Административния съвет и с изпълнителния директор е един от трите органа на Агенцията. Съветът за акредитация на сигурността изпълнява задачите, поверени на Агенцията във връзка с акредитацията на сигурността, и има право да взема, от името на Агенцията, решенията за акредитация в областта на сигурността. Той следва да приеме свой процедурен правилник и да назначи свой председател.
(12)
Като се има предвид, че Комисията, в съответствие с Регламент (ЕС) № 1285/2013, трябва да обезпечи сигурността на програмите, включително сигурността на системите и на тяхното функциониране, дейностите на Съвета за акредитация на сигурността следва да се ограничават до дейности по акредитация на сигурността на системите и следва да не засягат задачите и отговорностите на Комисията. Това следва да важи особено по отношение на задачите и отговорностите на Комисията съгласно член 13 от Регламент (ЕС) № 1285/2013 и член 8 от Решение № 1104/2011/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (7), включително за приемането на всякакви документи, свързани със сигурността, посредством делегиран акт, акт за изпълнение или по друг начин в съответствие с тези членове. Без да се засягат тези задачи и отговорности на Комисията, в рамките на своите специфични експертни познания Съветът за акредитация на сигурността следва все пак да има право, в своята област на компетентност, да консултира Комисията при съставянето на проектотекстовете на актовете, посочени в тези членове.
(13)
Следва да се гарантира, че дейностите, свързани с акредитацията на сигурността, се извършват, без да се засягат националната компетентност и правомощията на държавите членки по отношение на акредитацията на сигурността.
(14)
По отношение на сигурността термините „одити“ и „изпитвания“ могат да включват оценки, инспекции, прегледи, одити и изпитвания във връзка със сигурността.
(15)
За да изпълнява всички свои дейности ефикасно и ефективно, Съветът за акредитация на сигурността следва да разполага с възможността да създава подходящи подчинени органи, действащи съгласно неговите инструкции. По-специално той следва да създаде група, която да го подпомага в изготвянето на неговите решения.
(16)
Следва да бъде създадена група от експерти от държавите членки под ръководството на Съвета за акредитация на сигурността, която да изпълнява задачите на Орган за разпределение на криптографски материали (CDA), свързани с управлението на криптографски материали на ЕС. Тази група следва да бъде създадена на временен принцип за осигуряване на приемствеността при управлението на въпросите за сигурността на комуникациите по време на фазата на разгръщане на програмата „Галилео“. В дългосрочен план следва да бъде приложено устойчиво решение за изпълнението на такива оперативни задачи, когато създадената по програмата „Галилео“ система е изцяло в експлоатация.
(17)
Регламент (ЕС) № 1285/2013 определя договореностите за публичното управление на програмите в периода 2014 - 2020 г. С него общата отговорност за програмите се предоставя на Комисията. Освен това с регламента се разширява обхватът на задачите, възложени на Агенцията, и се предвижда по-специално Агенцията да играе важна роля в експлоатацията на системите и извличането на максимални социално-икономически ползи от тях.
(18)
В този нов контекст е важно да се направи необходимото Съветът за акредитация на сигурността да е в състояние да изпълнява поверената му задача по напълно независим начин, по-специално спрямо другите органи и дейности на Агенцията, и да се избягват всякакви конфликти на интереси. Поради това е много важно да се направи още по-отчетливо разделение вътре в самата Агенция между дейностите, свързани с акредитацията на сигурността, и останалите изпълнявани от Агенцията дейности, като управлението на Центъра за наблюдение на сигурността на „Галилео“, приноса за пазарната реализация на системите, както и всички дейности, които Комисията може да повери на Агенцията чрез делегиране, по-специално дейностите, свързани с експлоатацията на системите. За тази цел Съветът за акредитация на сигурността и намиращият се под негов контрол персонал на Агенцията следва да извършват своята работа по начин, който осигурява тяхната самостоятелност и независимост по отношение на останалите дейности на Агенцията. До 1 януари 2014 г. в Агенцията следва да бъде извършено реално и ефективно структурно разделение между различните изпълнявани от нея дейности. Вътрешните правила на Агенцията относно персонала следва също да осигуряват самостоятелността и независимостта на служителите, занимаващи се с дейности по акредитация на сигурността, спрямо служителите, които извършват други дейности на Агенцията.
(19)
По тази причина Регламент (ЕС) № 912/2010 следва да бъде изменен с цел най-вече да се засилят самостоятелността и правомощията на Съвета за акредитация на сигурността и на неговия председател и в най-общ смисъл тази самостоятелност и тези правомощия да бъдат уеднаквени със самостоятелността и правомощията на административния съвет и на изпълнителния директор, като същевременно бъде предвидено задължение за сътрудничество между различните органи на Агенцията.
(20)
При назначаването на членовете на тези съвети и при избирането на техните председатели и заместник-председатели, когато е целесъобразно, следва да се взема предвид значението на балансираното представителство на мъжете и жените. Освен това следва да се вземат под внимание и съответните управленски, административни и бюджетни умения.
(21)
Именно Съветът за акредитация на сигурността, а не административният съвет следва да подготвя и одобрява онази част от работните програми на Агенцията, в която се описват оперативните дейности, свързани с акредитацията на сигурността на системите, както и частта от годишния доклад за дейностите и перспективите на Агенцията, свързана с дейностите по акредитация на сигурността на системите. Той следва да ги изпраща своевременно на административния съвет, за да бъдат включени в работната програма и в годишния доклад на Агенцията. Съветът за акредитация на сигурността следва също така да упражнява дисциплинарен контрол върху своя председател.
(22)
По отношение на дейностите по акредитация на сигурността е желателно на председателя на Съвета за акредитация на сигурността да бъде поверена роля, сходна с упражняваната от изпълнителния директор по отношение на останалите дейности на Агенцията. Следователно освен правомощията по представителство на Агенцията, вече предвидени в Регламент (ЕС) № 912/2010, председателят на Съвета за акредитация на сигурността следва да управлява дейностите по акредитация на сигурността под ръководството на Съвета за акредитация на сигурността и да гарантира изпълнението на онази част от работните програми на Агенцията, която е свързана с акредитацията. Председателят на Съвета за акредитация на сигурността следва също така - по покана на Европейския парламент или на Съвета - да представя отчет за изпълнението на задачите на Съвета за акредитация на сигурността и да прави изявление пред тях.
(23)
Следва да бъдат установени подходящи процедури, за да се гарантира, че процесът на акредитация на сигурността няма да бъде засегнат и може да продължи да се извършва без прекъсване, в случай че Административният съвет не одобри работните програми на Агенцията.
(24)
Като се има предвид участието на редица трети държави и потенциалното участие на международни организации в програмите, включително по въпроси на сигурността, следва да се предвиди изрична разпоредба, даваща възможност на представители на международни организации и на трети държави, по-специално Швейцария, с която следва да се сключи споразумение за сътрудничество (8), да участват по изключение и при определени условия в работата на Съвета за акредитация на сигурността. Тези условия следва да бъдат определени в международно споразумение в съответствие с член 218 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), което да бъде сключено със Съюза, като се отчитат въпросите на сигурността, и по-специално защитата на класифицираната информация на ЕС. Споразумението за сътрудничество за спътникова навигация между Европейския съюз и неговите държави членки и Кралство Норвегия (9), както и протоколи 31 и 37 към Споразумението за ЕИП вече предоставят рамка за участието на Норвегия. Като се имат предвид неговите специфични експертни познания, от Съвета за акредитация на сигурността следва да могат да се искат становища от областта на неговата компетентност преди или по време на преговорите по такива международни споразумения.
(25)
Регламент (ЕС) № 912/2010 следва да бъде приведен в съответствие с принципите, включени в общия подход на Европейския парламент, Съвета и Комисията за децентрализираните агенции, който беше приет от трите институции съответно на 5 юли, 26 юни и 12 юни 2012 г., по-специално що се отнася до правилата за приемане на решенията на Административния съвет, до продължителността на мандата на членовете на Административния съвет и на Съвета за акредитация на сигурността, както и на техните председатели, до наличието на многогодишна работна програма, до правомощията на Административния съвет по отношение на управлението на персонала, до оценката и преразглеждането на регламента, до превенцията и управлението на конфликти на интереси и до боравенето с некласифицирана чувствителна информация. Процесът на приемане на многогодишната работна програма следва да се осъществява при пълно съответствие с принципите на лоялно сътрудничество и като се вземат предвид времевите ограничения, свързани с тази работна програма.
(26)
По отношение на превенцията и управлението на конфликти на интереси е от особена важност Агенцията да си създаде и да поддържа репутация на безпристрастност, почтеност и високи професионални стандарти. Не бива да се допускат никакви основателни причини да се подозира, че е възможно решенията да бъдат повлияни от интереси, които са в конфликт с ролята на Агенцията като орган, служещ на Съюза като цяло, или от частни интереси или връзки на който и да било член на персонала на Агенцията, командирован национален експерт или наблюдател, или на който и да било член на Административния съвет или на Съвета за акредитация на сигурността и които създават или могат потенциално да създадат конфликт с правилното изпълнение на официалните задължения на въпросното лице. Ето защо Административният съвет и Съветът за акредитация на сигурността следва да приемат подробни правила във връзка с конфликта на интереси, които да се отнасят до цялата Агенция. Тези правила следва да са съобразени с препоръките, направени от Сметната палата в нейния Специален доклад № 15 от 2012 г., който беше изготвен по искане на Европейския парламент, както и необходимостта да се избягват конфликти на интереси между членовете на Административния съвет и Съвета за акредитация на сигурността.
(27)
За да се осигури прозрачното функциониране на Агенцията, нейният процедурен правилник следва да бъде публикуван. Въпреки това, посредством режим на изключения, някои публични и частни интереси следва да бъдат обект на защита. За да се осигури гладката работа на програмите, многогодишните и годишните работни програми, както и годишният доклад следва да бъдат възможно най-подробни. В резултат на това те може да съдържат материали, които са чувствителни от гледна точка на сигурността или договорните отношения. Следователно би било уместно да се публикува само резюме на тези документи. В интерес на прозрачността тези резюмета следва обаче да бъдат възможно най-пълни.
(28)
Освен това следва да се подчертае, че работните програми на Агенцията следва да се създават на основата на процес на управление на изпълнението, включително показатели за изпълнение, за ефективна и ефикасна оценка на постигнатите резултати.
(29)
Работните програми на Агенцията следва да съдържат и планиране на ресурсите, включително на човешките и финансовите ресурси, определени за всяка дейност, и като се има предвид фактът, че разходите, свързани с новите нужди от персонал на Агенцията, следва да бъдат частично компенсирани с подходящо съкращаване на щатното разписание на Комисията през същия период, т.е. от 2014 до 2020 г.
(30)
Без да се засягат политическото решение относно седалищата на агенциите на Съюза, стремежът към добро географско разпределение и целите, определени от държавите членки по отношение на седалищата на новите агенции, съдържащи се в заключенията на представителите на държавите членки, заседаващи на равнище държавни и правителствени ръководители на 13 декември 2003 г., и припомнени в заключенията на Европейския съвет от юни 2008 г., в процеса на вземане на решение за избора на местоположение за местните служби на Агенцията следва да бъдат взети предвид обективни критерии. Тези критерии включват достъп до помещенията, наличие на подходяща образователна инфраструктура за обучение на децата на членовете на персонала и на командированите национални експерти, достъп до пазара на труда, системата за социална сигурност и здравните услуги за семействата на членовете на персонала и на командированите национални експерти, както и разходите по изпълнението и оперативните разходи.
(31)
Посредством специални договорености приемащите държави следва да осигурят необходимите условия за гладкото функциониране на Агенцията, като подходящи образователни и транспортни структури.
(32)
С Решение 2010/803/ЕС (10) представителите на правителствата на държавите членки решиха седалището на Агенцията да бъде в Прага. Приемното споразумение между Чешката република и Агенцията беше сключено на 16 декември 2011 г. и влезе в сила на 9 август 2012 г. Счита се, че това приемно споразумение и другите специални договорености изпълняват изискванията на Регламент (ЕС) № 912/2010.
(33)
Финансовите интереси на Съюза трябва да бъдат защитени чрез пропорционални мерки през целия цикъл на разходите, по-специално чрез предотвратяване и откриване на нередностите, извършване на проучвания, възстановяване на изгубени, неправомерно изплатени или използвани средства, а при необходимост - чрез прилагането на санкции.
(34)
Като се има предвид, че в член 8 от Регламент (ЕС) № 1285/2013 се предвижда възможността държавите членки да предоставят допълнителни средства за финансирането на някои елементи от програмите, на Агенцията следва да бъде разрешено да възлага обществени поръчки съвместно с държавите членки, когато това е целесъобразно за изпълнението на задачите ѝ.
(35)
Агенцията следва да прилага правилата за сигурност на Комисията относно сигурността на класифицираната информация на ЕС. Освен това тя следва да може да установи правила за боравенето с некласифицирана, но чувствителна информация. Тези правила следва да се прилагат само когато такава информация се обработва от Агенцията. Терминът некласифицирана, но чувствителна информация е информация или материали, които Агенцията следва да защитава поради правни задължения, залегнали в Договорите, и/или поради чувствителността на информацията или материалите. Той включва, но не се ограничава до информация или материали, които попадат в обхвата на задължението за опазване на професионална тайна, посочено в член 339 от ДФЕС, информация, свързана с въпросите, посочени в член 4 от Регламент (ЕО) № 1049/2001 на Европейския парламент и на Съвета (11), или информация от обхвата на Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета (12).
(36)
Поради това Регламент (ЕС) № 912/2010 следва да бъде съответно изменен,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Регламент (ЕС) № 912/2010 се изменя, както следва:
1)
Членове 2 - 8 се заменят със следното:
„Член 2
Задачи
Задачите на Агенцията са определени в член 14 от Регламент (ЕС) № 1285/2013 на Европейския парламент и на Съвета (13).
Член 3
Органи
1. Органите на Агенцията са:
а)
административният съвет;
б)
изпълнителният директор;
в)
съветът за акредитация на сигурността на европейските ГНСС системи („Съветът за акредитация на сигурността“).
2. Органите на агенцията изпълняват задачите си, както е предвидено съответно в членове 6, 8 и 11.
3. Административният съвет и изпълнителният директор, Съветът за акредитация на сигурността и неговият председател си сътрудничат, за да обезпечат функционирането на Агенцията и координацията между нейните органи съгласно реда и условията, определени във вътрешните правила на Агенцията, като процедурния правилник на Административния съвет, процедурния правилник на Съвета за акредитация на сигурността, финансовите разпоредби, приложими за Агенцията, правилата за прилагане на Правилника за персонала и правилата за достъп до документите.
Член 4
Правно положение, местни управления
1. Агенцията е орган на Съюза. Тя има юридическа правосубектност.
2. Във всяка една от държавите членки Агенцията се ползва с най-широката правосубектност, предоставяна на юридическите лица съгласно законодателството. По-специално тя може да придобива или да се разпорежда с движимо и недвижимо имущество и да бъде страна по съдебни производства.
3. Агенцията може да взема решения относно установяването на местни управления в държавите членки с тяхно съгласие, както и в трети държави, участващи в работата на Агенцията в съответствие с член 23.
4. Изборът на седалище за местните управления се прави въз основа на обективни критерии, предназначени да осигурят доброто функциониране на Агенцията.
Разпоредбите относно установяването и функционирането на Агенцията в приемащите държави членки и в приемащите трети държави, както и относно преимуществата, предоставяни от тях на изпълнителния директор, членовете на Административния съвет и на Съвета за акредитация на сигурността и на персонала на Агенцията и членовете на техните семейства, са предмет на специални договорености между Агенцията и посочените държави членки и трети държави. Специалните договорености се одобряват от Административния съвет.
5. Чрез специфичните договорености, посочени в параграф 4, приемащите държави членки и приемащите трети държави предоставят необходимите условия за правилното функциониране на Агенцията.
6. При спазване на член 11а, параграф 1, буква е) Агенцията се представлява от своя изпълнителен директор.
Член 5
Административен съвет
1. Създава се Административен съвет, който да изпълнява задачите, изброени в член 6.
2. Административният съвет се състои от:
а)
по един представител, назначен от всяка държава членка;
б)
четирима представители, назначени от Комисията;
в)
един представител без право на глас, назначен от Европейския парламент.
Членовете на Административния съвет и на Съвета за акредитация на сигурността се назначават въз основа на степента на техния съответен опит и експертните им познания.
Мандатът на членовете на Административния съвет е четири години с възможност за еднократно подновяване. Европейският парламент, Комисията и държавите членки се стремят да ограничат текучеството на своите представители в Административния съвет.
Председателят или заместник-председателят на Съвета за акредитация на сигурността, представител на върховния представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност („ВП“) и представител на Европейската космическа агенция („ЕКА“) се поканват за участие в заседанията на Административния съвет като наблюдатели при условията, определени в процедурния правилник на Административния съвет.
3. Когато е целесъобразно, участието на представители на трети държави или международни организации и условията за такова участие се уреждат със споразуменията, посочени в член 23, параграф 1, и са в съответствие с процедурния правилник на Административния съвет.
4. Административният съвет избира председател и заместник-председател измежду своите членове. Заместник-председателят автоматично заема мястото на председателя, когато последният е възпрепятстван да изпълнява задълженията си. Мандатът на председателя и на заместник-председателя е две години, може да бъден подновяван еднократно и всеки мандат изтича, когато лицето престане да бъде член на Административния съвет.
Административният съвет има право да освобождава председателя, заместник-председателя или и двамата.
5. Заседанията на Административния съвет се свикват от неговия председател.
По принцип изпълнителният директор участва в разискванията, освен в случаите, когато председателят реши друго.
Административният съвет провежда редовно заседание два пъти годишно. Освен това той заседава по инициатива на председателя или по искане на най-малко една трета от членовете си.
Административният съвет има правото да покани на своите заседания като наблюдател всяко лице, чието мнение може да представлява интерес. При спазване на процедурния правилник членовете на Административния съвет могат да бъдат подпомагани от съветници или експерти.
Секретариатът на Административния съвет се осигурява от Агенцията.
6. Освен когато в настоящия регламент не е предвидено друго, Административният съвет взема своите решения с абсолютно мнозинство на членовете си с право на глас.
За избора и освобождаването от длъжност на председателя и на заместник-председателя на Административния съвет, както е посочено в параграф 4, и за приемането на бюджета и на работните програми е необходимо мнозинство от две трети от всички членове с право на глас.
7. Всеки представител на държава членка и на Комисията разполага с един глас. Изпълнителният директор не участва в гласуването. Решенията, основани на член 6, параграф 2, букви а) и б) и параграф 5, с изключение на тези по въпросите от обхвата на глава III, не могат да се приемат без положителен вот от страна на представителите на Комисията.
В процедурния правилник на Административния съвет подробно са уредени разпоредбите за гласуване, по-специално условията, съгласно които даден член може да действа от името на друг член.
Член 6
Задачи на Административния съвет
1. Административният съвет гарантира, че Агенцията изпълнява поверената ѝ работа при условията, установени в настоящия регламент, и взема всички необходими решения за тази цел, без да се засягат компетенциите, поверени на Съвета за акредитация на сигурността във връзка с дейностите по глава III.
2. Освен това Административният съвет:
а)
приема в срок до 30 юни на първата година от многогодишната финансова рамка, предвидена в член 312 от Договора за функционирането на Европейския съюз, многогодишната работна програма на Агенцията за периода от обхвата на многогодишната финансова рамка, след като включи в нея, без изменения, частта, изготвена от Съвета за акредитация на сигурността в съответствие с член 11, параграф 4, буква а), и след като получи становището на Комисията. Извършва се консултация с Европейския парламент по тази многогодишна работна програма, при условие че целта на консултацията е обмен на мнения и резултатите от нея не са обвързващи за Агенцията;
б)
до 15 ноември всяка година приема работната програма на Агенцията за следващата година, след като включи в нея, без изменения, частта, изготвена от Съвета за акредитация на сигурността в съответствие с член 11, параграф 4, буква б), и след като получи становището на Комисията;
в)
изпълнява функциите по отношение на бюджета, предвидени в член 13, параграфи 5, 6, 10 и 11 и в член 14, параграф 5;
г)
осигурява функционирането на Центъра за наблюдение на сигурността на „Галилео“, посочен в член 14, параграф 1, буква а), подточка ii) от Регламент (ЕС) № 1285/2013;
д)
приема правилата за прилагане на Регламент (ЕО) № 1049/2001 на Европейския парламент и на Съвета (14) в съответствие с член 21 от настоящия регламент;
е)
одобрява договореностите, посочени в член 23, параграф 2, след консултация със Съвета за акредитация на сигурността по онези разпоредби на тези договорености, които се отнасят до акредитацията на сигурността;
ж)
приема техническите процедури, необходими за изпълнение на своите задачи;
з)
приема годишния доклад за дейностите и перспективите на Агенцията, след като включи в него без изменения частта, изготвена от Съвета за акредитация на сигурността в съответствие с член 11, параграф 4, буква в), и в срок до 1 юли го изпраща на Европейския парламент, Съвета, Комисията и Сметната палата;
и)
гарантира предприемането на адекватни последващи действия във връзка с констатациите и препоръките, произтичащи от оценките и одитите по член 26, както и тези, произтичащи от разследванията, провеждани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF), и от всички вътрешни или външни одитни доклади, и изпраща на бюджетния орган всяка информация, отнасяща се до резултатите от процедурите по оценка;
й)
дава становища на изпълнителния директор по споразуменията за делегиране, посочени в член 14, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1285/2013, преди тяхното подписване;
к)
на базата на предложение на изпълнителния директор одобрява работните договорености между Агенцията и ЕКА, посочени в член 14, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1285/2013;
л)
по предложение на изпълнителния директор одобрява стратегия за борба с измамите;
м)
когато е необходимо, на базата на предложение на изпълнителния директор одобрява организационните структури на Агенцията;
н)
приема и публикува свой процедурен правилник.
3. По отношение на персонала на Агенцията Административният съвет упражнява правомощията на орган по назначаването и на органа, компетентен да сключва договори, предоставени съответно съгласно Правилника за длъжностните лица на Европейския Съюз (15) („Правилник за длъжностните лица“)и Условията за работа на другите служители („правомощия на органа по назначаването“).
Въз основа на член 2, параграф 1 от Правилника за длъжностните лица и член 6 от Условията за работа на другите служители на Съюза и съгласно процедурата, предвидена в член 110 от същия правилник, Административният съвет взема решение за делегиране на съответните правомощия на орган по назначаването на изпълнителния директор и определя условията, при които делегираните правомощия могат да бъдат оттеглени. Изпълнителният директор докладва на Административния съвет за упражняването на тези делегирани правомощия. Изпълнителният директор има правото от своя страна да делегира тези правомощия на други лица.
Ако изключителни обстоятелства го налагат, при прилагането на втората алинея на настоящия параграф Административният съвет може с решение временно да оттегли делегираните правомощия на орган по назначаването на изпълнителния директор, както и тези, които той е делегирал вторично, и да ги упражнява пряко или да ги делегира на някой от членовете си или на член на персонала, различен от изпълнителния директор.
Чрез дерогация от втора алинея обаче Административният съвет е длъжен да делегира на председателя на Съвета за акредитация на сигурността правомощията по първа алинея във връзка с наемането на работа, оценяването и прекатегоризирането на персонала, участващ в дейностите по глава III, както и във връзка с дисциплинарните мерки, които е необходимо да бъдат предприети по отношение на този персонал.
Административният съвет определя правилата за прилагане на Правилника за длъжностните лица и на Условията за работа на другите служители в съответствие с процедурата, предвидена в член 110 от Правилника. Във връзка с наемането на работа, оценяването и прекатегоризирането на персонала, участващ в дейностите съгласно разпоредбите на глава III, както и с дисциплинарните мерки, които трябва да се предприемат спрямо него, той предварително се консултира със Съвета за акредитация на сигурността и надлежно взема предвид неговите съображения.
Освен това той приема решение за определяне на правилата за командироването на национални експерти в Агенцията. Преди приемането на това решение Административният съвет се консултира със Съвета за акредитация на сигурността във връзка с командироването на национални експерти, които вземат участие в дейностите по акредитация на сигурността, посочени в глава III, и надлежно взема предвид неговите съображения.
4. Административният съвет назначава изпълнителния директор и може да продължи или да прекрати неговия мандат в съответствие с член 15б, параграфи 3 и 4.
5. Административният съвет упражнява дисциплинарен контрол над изпълнителния директор по отношение на неговата работа, по-специално що се отнася до въпросите, свързани със сигурността, които са от компетентността на Агенцията, с изключение на дейностите, предприети в съответствие с глава III.
Член 7
Изпълнителен директор
Агенцията се управлява от изпълнителния ѝ директор, който осъществява функциите си под ръководството на Административния съвет, без да се засягат правомощията, предоставени на Съвета за акредитация на сигурността и на председателя на Съвета за акредитация на сигурността, съответно с членове 11 и 11а.
Без да се засягат правомощията на Комисията и на Административния съвет, изпълнителният директор е независим при изпълнението на функциите си и не може да търси или приема инструкции от нито едно правителство или друг орган.
Член 8
Функции на изпълнителния директор
Изпълнителният директор изпълнява следните функции:
а)
отговаря за представителството на Агенцията, с изключение на дейностите и решенията, предприети и взети в съответствие с глави II и III, и подписва споразуменията за делегиране на правомощия, посочени в член 14, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1285/2013, в съответствие с член 6, параграф 2, буква й) от настоящия регламент;
б)
изготвя работните договорености между Агенцията и ЕКА, посочени в член 14, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1285/2013, и ги представя на Административния съвет в съответствие с член 6, параграф 2, буква к) от настоящия регламент и подписва договореностите след одобрение от Административния съвет;
в)
подготвя работата на Административния съвет и участва в работата на Административния съвет без право на глас, при спазване на разпоредбите на член 5, параграф 5, втора алинея;
г)
изпълнява решенията на Административния съвет;
д)
изготвя многогодишните и годишните работни програми на Агенцията и ги представя на Административния съвет за одобрение, с изключение на частите, изготвени и приети от Съвета за акредитация на сигурността в съответствие с член 11, параграф 4, букви а) и б);
е)
изпълнява многогодишните и годишните работни програми, с изключение на частите, които се изпълняват от председателя на Съвета за акредитация на сигурността в съответствие с член 11а, параграф 1, буква б);
ж)
за всяко заседание на Административния съвет изготвя доклад за напредъка по изпълнението на годишната работна програма и при необходимост - на многогодишната работна програма, в който включва, без изменения, частта, изготвена от председателя на Съвета за акредитация на сигурността, в съответствие с член 11а, параграф 1, буква г);
з)
изготвя годишния доклад относно дейностите и перспективите на Агенцията, с изключение на раздела, който се изготвя и одобрява от Съвета за акредитация на сигурността в съответствие с член 11, параграф 4, буква в) по отношение на дейностите, обхванати в глава III, и го представя на Административния съвет за одобрение;
и)
взема всички необходими мерки, включително приемането на вътрешни административни указания и публикуването на съобщения с цел обезпечаване на функционирането на Агенцията в съответствие с настоящия регламент;
й)
съставя проекторазчет на очакваните приходи и разходи на Агенцията в съответствие с член 13 и изпълнява бюджета в съответствие с член 14;
к)
взема необходимите мерки, за да гарантира, че Агенцията в качеството си на оператор на Центъра за наблюдение на сигурността на „Галилео“ може да изпълнява указанията, дадени в съответствие със Съвместно действие 2004/552/ОВППС на Съвета (16), както и ролята си, посочена в член 6 от Решение № 1104/2011/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (17);
л)
осигурява обмена на цялата необходима информация, по-специално по отношение на сигурността, между органите на Агенцията, посочени в член 3, параграф 1 от настоящия регламент;
м)
съобщава на Комисията становището на Агенцията за техническите и оперативните характеристики, необходими за осъществяване развитието на системите, посочено в член 12, параграф 3, буква г) от Регламент (ЕС) № 1285/2013, включително за определянето на процедурите за приемане и преглед, както и научноизследователските дейности в подкрепа на това развитие;
н)
изготвя, в тясно сътрудничество с председателя на Съвета за акредитация на сигурността по въпросите, свързани с дейностите по акредитация на сигурността, обхванати в глава III от настоящия регламент, организационните структури на Агенцията и ги представя на Административния съвет за одобрение;
о)
упражнява по отношение на персонала на Агенцията правомощията по член 6, параграф 3, първа алинея, доколкото тези правомощия са му делегирани по силата на втора алинея от него;
п)
приема след одобрение от Административния съвет необходимите мерки за установяване на местни управления в държавите членки или в трети държави в съответствие с член 4, параграф 3;
р)
гарантира, че на Съвета за акредитация на сигурността, на органите, посочени в член 11, параграф 11, и на председателя на Съвета за акредитация на сигурността са осигурени секретариат и всички ресурси, необходими за правилното им функциониране;
с)
изготвя план за действие, за да гарантира предприемането на последващи действия във връзка с констатациите и препоръките от оценките и одитите по член 26, с изключение на частта от плана за действие, свързана с дейностите по глава III, и представя на Комисията шестмесечен доклад за постигнатия напредък, след като включи, без изменения, частта, изготвена от Съвета за акредитация на сигурността, който се изпраща и до Административния съвет за информация;
т)
взема следните мерки за защита на финансовите интереси на Съюза:
i)
взема превантивни мерки срещу измами, корупция и всяка друга незаконна дейност, както и ефикасни мерки за контрол;
ii)
при установяването на нередности събира неправомерно платените суми и когато е уместно, налага ефективни, пропорционални и възпиращи административни и финансови санкции;
у)
изготвя стратегия на Агенцията за борба с измамите, която е съобразена с риска от измами, като се взема предвид анализът за икономическата ефективност на предвидените за изпълнение мерки, и която отчита констатациите и препоръките от разследванията на OLAF, и я представя на Административния съвет за одобрение.
2)
Вмъква се следният член:
„Член 8а
Работни програми и годишен доклад
1. В многогодишната работна програма на Агенцията, посочена в член 6, параграф 2, буква а), се предвиждат действията, които Агенцията трябва да изпълнява в периода, обхванат от многогодишната финансова рамка, предвидена в член 312 от Договора за функциониране на Европейския съюз, включително действията, свързани с международните отношения и предоставянето на информация, за които тя отговаря. В тази програма се определя цялостното стратегическо планиране, включително цели, етапи, очаквани резултати и показатели за изпълнение, както и планиране на ресурсите, включително човешките и финансовите ресурси, определени за всяка дейност. В нея се вземат предвид оценките и одитите, посочени в член 26 от настоящия регламент. За сведение в многогодишната работна програма се описва също прехвърлянето на задачи, делегирано на Агенцията от Комисията, включително задачите по управление на програмите, посочени в член 14, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1285/2013.
2. Годишната работна програма, посочена в член 6, параграф 2, буква б) от настоящия регламент, е на базата на многогодишната работна програма. В нея се предвиждат действията, които Агенцията да изпълнява през следващата година, включително действията, свързани с международните отношения и предоставянето на информация, за които тя отговаря. Годишната работна програма включва подробни цели и очаквани резултати, в това число и показатели за изпълнение. В нея е указано ясно кои задачи са добавени, променени или заличени в сравнение с предходната финансова година, както и промените в показателите за изпълнение и целевите им стойности. В програмата се посочват също човешките и финансовите ресурси, предназначени за всяка дейност. За сведение в нея се включват задачите, които Комисията чрез споразумение за делегиране съгласно изискванията е делегирала на Агенцията в съответствие с член 14, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1285/2013.
3. След приемането им от Административния съвет изпълнителният директор изпраща многогодишната и годишната работна програма на Европейския парламент, Съвета, Комисията и държавите членки и публикува резюме от тях.
4. В годишния доклад, посочен в член 8, буква з) от настоящия регламент, се включва информация за:
а)
изпълнението на многогодишната и годишната работна програма, включително с оглед на показателите за изпълнение;
б)
изпълнението на бюджета и на плана за политиката за персонала;
в)
системите за управление и вътрешен контрол на Агенцията и напредъка във въвеждането на системите и техниките за управление на проекти, посочени в член 11, буква д) от Регламент (ЕС) № 1285/2013;
г)
всички мерки за подобряване на резултатите на Агенцията от екологична гледна точка;
д)
констатациите от вътрешния и външния одит и последващите действия във връзка с препоръките от одита и с препоръката за освобождаване от отговорност;
е)
декларацията за достоверност на изпълнителния директор.
Публикува се резюме на годишния доклад.“
3)
В член 9 параграф 1 се заменя със следното:
„1. В съответствие с член 16 от Регламент (ЕС) № 1285/2013 винаги когато сигурността на Съюза или на държавите членки може да бъде засегната от функционирането на системите, се прилагат процедурите, предвидени в Съвместно действие 2004/552/ОВППС.“
4)
Членове 10 и 11 се заменят със следното:
„Член 10
Общи принципи
Дейностите по акредитация на сигурността на европейските ГНСС системи, посочени в настоящата глава, се извършват в съответствие със следните принципи:
а)
дейностите и решенията за акредитация на сигурността се предприемат в контекста на колективна отговорност за сигурността на Съюза и на държавите членки;
б)
полагат се усилия за вземане на решенията с консенсус;
в)
дейностите по акредитация на сигурността се извършват чрез използване на подход на оценка и управление на риска, като се отчитат рисковете за сигурността на европейските ГНСС системи, както и въздействието по отношение на разходите и графика, произтичащо от всяка мярка за смекчаване на рисковете, като се има предвид целта да не се понижава общото ниво на сигурност на системите;
г)
решенията за акредитация на сигурността се изготвят и вземат от специалисти с необходимата квалификация в областта на акредитацията на сложни системи, които са проучени за надеждност за подходящо равнище на достъп до класифицирана информация и действат обективно;
д)
полагат се усилия да се проведат консултации с всички заинтересовани участници, които имат интереси в областта на сигурността;
е)
дейностите по акредитация на сигурността се изпълняват от съответните заинтересовани страни съгласно стратегия за акредитация на сигурността, без да се засяга ролята на Европейската комисия, определена в Регламент (ЕС) № 1285/2013;
ж)
при спазване на определения в приложимата стратегия за акредитация на сигурността процес решенията за акредитация на сигурността се основават на местни решения за акредитация на сигурността, взети от съответните национални органи по акредитация на сигурността на държавите членки;
з)
чрез непрекъснат, прозрачен и напълно разбираем процес на наблюдение се гарантира, че са известни рисковете, свързани със сигурността на европейските ГНСС системи, че мерките за сигурност са определени по такъв начин, че тези рискове да се сведат до приемливо ниво, с оглед на нуждите на Съюза и неговите държави членки по отношение на сигурността и за гладката работа на програмите, както и че тези мерки се прилагат в съответствие с концепцията за „защита в дълбочина“. Ефективността на тези мерки подлежи на постоянна оценка. Този процес, свързан с оценката и управлението на риска, свързан със сигурността, се осъществява като повтарящ се процес съвместно от заинтересованите страни по програмите;
и)
решенията за акредитация на сигурността се вземат по напълно независим начин, включително от Комисията и от другите образувания, които отговарят за изпълнението на програмите и за предоставянето на услугите, както и от изпълнителния директор и от Административния съвет на Агенцията;
й)
дейностите по акредитация на сигурността се извършват при надлежно отчитане на необходимостта от подходяща координация между Комисията и органите, отговорни за прилагането на разпоредбите за сигурност;
к)
класифицираната информация на ЕС се обработва и защитава от всички заинтересовани страни, свързани с изпълнението на програмите, в съответствие с основните принципи и минималните стандарти, установени съответно в правилата за сигурност на Комисията и на Съвета относно класифицираната информация на ЕС.
Член 11
Съвет за акредитация на сигурността
1. Създава се Съвет за акредитация на сигурността на европейските ГНСС системи („Съвет за акредитация на сигурността“), който изпълнява задачите, посочени в настоящия член.
2. Съветът за акредитация на сигурността изпълнява задачите си, без да се засяга отговорността, възложена на Комисията по силата на Регламент (ЕС) № 1285/2013, по-специално по въпроси, свързани със сигурността, и без да се засяга компетентността на държавите членки по отношение на акредитацията на сигурността.
3. По отношение на акредитацията на сигурността на европейските ГНСС системи, като орган за акредитация на сигурността, Съветът за акредитация на сигурността отговаря за:
а)
определянето и одобряването на стратегия за акредитация на сигурността, в която се посочват:
i)
обхватът на дейностите, необходими за осъществяването и поддържането на акредитацията на европейските ГНСС системи и тяхната потенциална свързаност с други системи;
ii)
процесът на акредитация на сигурността на европейските ГНСС системи със степен на задълбоченост, съответстваща на необходимата степен на надеждност, и в който ясно се посочват условията за одобрение; този процес се извършва при спазване на съответните изисквания, по-специално посочените в член 13 от Регламент (ЕС) № 1285/2013;
iii)
ролята на съответните заинтересовани страни, свързани с процеса на акредитация;
iv)
график на акредитациите, съобразен с етапите на програмите, по-специално по отношение на разгръщането на инфраструктурата, предоставянето на услуги и развитието;
v)
принципите на акредитацията на сигурността за мрежи и оборудване за публично регулирани услуги, свързани със системите, създадени по програма „Галилео“, която трябва да бъде извършвана от националните органи на държавите членки, компетентни по въпроси, свързани със сигурността;
б)
вземането на решения за акредитация на сигурността, по-специално за одобрение на изстрелването на спътници, разрешение за експлоатация на системите в различните им конфигурации и за различните услуги до и включително сигнала в космическото пространство, и разрешение за експлоатация на наземните станции. По отношение на мрежите и оборудването за публично регулирани услуги, свързани със системата, създадена по програма „Галилео“, Съветът за акредитация на сигурността взема решения единствено относно даването на разрешение на органи да разработват и произвеждат приемниците за публично регулирани услуги или свързаните с тези услуги модули за сигурност, като взема предвид становището на националните органи, компетентни по въпросите на сигурността, и свързаните със сигурността рискове като цяло;
в)
разглеждането и с изключение на документите, които Комисията трябва да приеме по силата на член 13 от Регламент (ЕС) № 1285/2013 и член 8 от Решение № 1104/2011/ЕС - одобряването на цялата документация, свързана с акредитацията на сигурността;
г)
в рамките на неговата компетентност, даването на консултации на Комисията при съставянето на проектотекстове на актовете, посочени в член 13 от Регламент (ЕС) № 1285/2013 и член 8 от Решение № 1104/2011/ЕС, включително за установяването на оперативни процедури за сигурност (SecOps), и предоставянето на документ със заключителната му позиция;
д)
разглеждането и одобрението на оценката на свързания със сигурността риск, разработена съгласно мониторинговия процес по член 10, буква з), като взема предвид съответствието на документите по буква в) от настоящия параграф с тези, разработени съгласно член 13 от Регламент (ЕС) № 1285/2013 и член 8 от Решение № 1104/2011/ЕС; сътрудничеството с Комисията за определяне на мерки за намаляване на риска;
е)
проверката на прилагането на мерките за сигурност по отношение на акредитацията на сигурността на европейските ГНСС системи, като предприема или спонсорира оценки, проверки или прегледи на сигурността, в съответствие с член 12, буква б) от настоящия регламент;
ж)
потвърждаването на избора на одобрени продукти и мерки, осигуряващи защита срещу електронно подслушване (Tempest) и на одобрени криптографски продукти, използвани за обезпечаване на сигурността на европейските ГНСС системи;
з)
одобряването или, когато е целесъобразно, участието съвместно със съответния орган, компетентен по въпросите на сигурността, в одобряването на свързаността на европейските ГНСС системи с други системи;
и)
съгласуването със съответната държава членка на модела за контрол на достъпа, посочен в член 12, буква в);
й)
въз основа на докладите за риска, посочени в параграф 11 от настоящия член, информирането на Комисията относно извършената от него оценка на риска и предоставянето на консултации на Комисията относно вариантите за третиране на остатъчния риск за дадено решение за акредитация на сигурността;
к)
при конкретно искане от страна на Съвета, подпомагането на Съвета, в тясна връзка с Комисията, при изпълнение на Съвместно действие 2004/552/ОВППС;
л)
извършването на консултациите, които са необходими за изпълнение на задачите му.
4. Съветът за акредитация на сигурността също:
а)
изготвя и одобрява онази част от посочената в член 8а, параграф 1 многогодишна работна програма, която е свързана с оперативните дейности, предвидени в настоящата глава, и с финансовите и човешките ресурси, необходими за изпълнението на тези дейности, и я изпраща своевременно на Административния съвет, за да бъде включена в многогодишната работна програма;
б)
изготвя и одобрява онази част от посочената в член 8а, параграф 2 годишна работна програма, която е свързана с оперативните дейности, предвидени в настоящата глава, и с финансовите и човешките ресурси, необходими за изпълнението на тези дейности, и я изпраща своевременно на Административния съвет, за да бъде включена в работната програма;
в)
изготвя и одобрява онази част от посочения в член 6, параграф 2, буква з) годишен доклад, която е свързана с дейностите и перспективите на Агенцията, предвидени в настоящата глава, както и с финансовите и човешките ресурси, необходими за изпълнението на тези дейности и перспективи, и я изпраща своевременно на Административния съвет, за да бъде включена в годишния доклад;
г)
приема и публикува своя процедурен правилник.
5. Комисията постоянно информира Съвета за акредитация на сигурността относно въздействието на предстоящите решения на Съвета за акредитация на сигурността върху правилното провеждане на програмите, както и относно прилагането на плановете за третиране на остатъчния риск. Съветът за акредитация на сигурността взема под внимание всяко подобно становище на Комисията.
6. Решенията на Съвета за акредитация на сигурността се адресират до Комисията.
7. Съветът за акредитация на сигурността се състои от по един представител от всяка държава членка, представител на Комисията и представител на ВП. Държавите членки, Комисията и ВП се стремят да ограничат текучеството на своите представители в Съвета за акредитация на сигурността. Мандатът на членовете на Съвета за акредитация на сигурността е четири години, с възможност за подновяване. Представител на ЕКА се поканва да участва като наблюдател в заседанията на Съвета за акредитация на сигурността. По изключение на тези заседания могат да се канят като наблюдатели и представители на трети държави или международни организации, когато въпросите засягат пряко тези трети държави или международни организации. Договорености за участие на представители на трети държави или международни организации и условията за него се уреждат със споразуменията, посочени в член 23, параграф 1, и са в съответствие с процедурния правилник на Съвета за акредитация на сигурността.
8. Съветът за акредитация на сигурността избира председател и заместник-председател измежду своите членове с мнозинство от две трети от всички членове с право на глас. Заместник-председателят автоматично заема мястото на председателя, когато последният е възпрепятстван да изпълнява задълженията си.
Съветът за акредитация на сигурността има право да освобождава председателя, заместник-председателя или и двамата. Той приема решението за освобождаване с мнозинство от две трети.
Мандатът на председателя и заместник-председателя на Съвета за акредитация на сигурността е две години, с възможност за еднократно подновяване. Мандатът на всяко лице приключва, когато то престане да бъде член на Съвета за акредитация на сигурността.
9. На Съвета за акредитация на сигурността се предоставя достъп до всички необходими човешки и материални ресурси, за да може той да изпълнява подходящи функции на административна поддръжка, а така също и за да може, заедно с органите, посочени в параграф 11, да изпълнява независимо задачите си, по-специално при работата с досиета, започването и наблюдението на начина на прилагане на процедурите за сигурност и извършването на одити на сигурността на системите, подготовката на решения и организирането на заседания. Той разполага също така с достъп до всяка информация, полезна за изпълнението на задачите му и с която разполага Агенцията, без да се засягат принципите на самостоятелност и независимост, посочени в член 10, буква и).
10. Съветът за акредитация на сигурността и намиращият се под негов контрол персонал на Агенцията работят по начин, който гарантира самостоятелност и независимост спрямо останалите извършвани от Агенцията дейности, по-специално спрямо оперативните дейности, свързани с експлоатацията на системите в съответствие с целите на програмата. За тази цел в рамките на Агенцията се създава ефективно организационно звено между персонала, който се занимава с обхванатите в настоящата глава дейности, и останалия персонал на Агенцията. Съветът за акредитация на сигурността незабавно уведомява изпълнителния директор, Административния съвет и Комисията за всички обстоятелства, които биха могли да нарушат неговата автономия и независимост. В случай че не може да бъде намерено решение в рамките на Агенцията, Комисията оценява ситуацията, като се консултира със засегнатите страни. Въз основа на резултатите от тази оценка Комисията взема подходящи смекчаващи мерки, които Агенцията трябва да приложи, и уведомява за това Европейския парламент и Съвета.
11. Съветът за акредитация на сигурността създава специални подчинени органи, които действат под негово ръководство, за разглеждане на конкретни въпроси. По-специално като гарантира необходимата непрекъснатост на работата, той създава група, която да осъществява прегледи и изпитвания във връзка с анализа на сигурността, за да изготви съответните доклади за риска с цел подпомагане на Съвета за акредитация на сигурността при подготовката на неговите решения. Съветът за акредитация на сигурността може да създава и разпуска експертни групи, които да допринасят за работата на въпросната група.
12. Без да се засягат компетентността на държавите членки и задачата на Агенцията, посочена в член 14, параграф 1, буква а), подточка i) от Регламент (ЕС) № 1285/2013, по време на фазата на разгръщането на програмата „Галилео“ под надзора на Съвета за акредитация на сигурността се създава група от експерти на държавите членки, за да изпълнява задачите на Органа за разпределение на криптографски материали (ОРКМ), свързани с управлението на криптографски материали на ЕС, по-специално с цел:
i)
управление на кодовете на полетите и на други кодове, необходими за функционирането на системата, създадена в рамките на програмата „Галилео“;
ii)
проверка на създаването и изпълнението на процедурите за отчитане, защитено обработване, съхраняване и разпространение на ключовете за публично регулираните услуги.
13. Ако не може да бъде постигнат консенсус в съответствие с общите принципи, посочени в член 10 от настоящия регламент, Съветът за акредитация на сигурността взема решения въз основа на гласуване с мнозинство, както е предвидено в член 16 от Договора за Европейския съюз и без да се накърняват разпоредбите на член 9 от настоящия регламент. Представителят на Комисията и представителят на върховния представител не гласуват. Председателят на Съвета за акредитация на сигурността подписва решенията, приети от Съвета за акредитация на сигурността, от името на Съвета за акредитация на сигурността.
14. Комисията информира Европейския парламент и Съвета без неоснователно забавяне относно въздействието на взетите решения за акредитация на сигурността върху правилното провеждане на програмите. Ако Комисията прецени, че дадено решение, взето от Съвета за акредитация на сигурността, може да има значително въздействие върху правилното провеждане на програмите, например по отношение на разходите, графика или резултатите, тя незабавно уведомява Европейския парламент и Съвета.
15. Като взема предвид становищата на Европейския парламент и на Съвета, които следва да бъдат изразявани в срок от един месец, Комисията може да приема всякакви подходящи мерки в съответствие с Регламент (ЕС) № 1285/2013.
16. Административният съвет периодично се информира за напредъка на работата на Съвета за акредитация на сигурността.
17. В работния график на Съвета за акредитация на сигурността се спазва годишната работна програма, посочена в член 27 от Регламент (ЕС) № 1285/2013.“
5)
Вмъква се следният член:
„Член 11а
Функции на председателя на Съвета за акредитация на сигурността
1. Председателят на Съвета за акредитация на сигурността изпълнява следните функции:
а)
управлява дейностите по акредитация на сигурността под ръководството на Съвета за акредитация на сигурността;
б)
под контрола на Съвета за акредитация на сигурността изпълнява частта от многогодишните и годишните работни програми на Агенцията, която попада в обхвата на настоящата глава;
в)
сътрудничи на изпълнителния директор с цел оказване на помощ при изготвянето на проекта за щатното разписание, посочено в член 13, параграф 3, и на организационните структури на Агенцията;
г)
изготвя раздела от посочения в член 8, буква ж) доклад за напредъка, който е свързана с оперативните дейности по настоящата глава, и го изпраща своевременно на Съвета за акредитация на сигурността и на изпълнителния директор, за да бъде включен в доклада за напредъка;
д)
изготвя раздела от годишния доклад и от плана за действие, посочени в член 8, букви з) и с) съответно, който се отнася за оперативните дейности, обхванати от настоящата глава, и го изпраща своевременно на изпълнителния директор;
е)
представлява Агенцията във връзка с дейностите и решенията, обхванати от настоящата глава;
ж)
упражнява по отношение на персонала на Агенцията, участващ в дейностите по настоящата глава, правомощията, предвидени в член 6, параграф 3, първа алинея, които са му делегирани в съответствие с член 6, параграф 3, четвърта алинея.
2. По отношение на дейностите, обхванати в настоящата глава, Европейският парламент и Съветът могат да призоват председателя на Съвета за акредитация на сигурността да обмени мнения с тях във връзка с работата и перспективите на Агенцията, включително по отношение на многогодишните и годишните работни програми.“
6)
В член 12 буква б) се заменя със следното:
„б)
предоставят на надлежно упълномощени лица, назначени от Съвета за акредитация на сигурността, със съгласието и под надзора на националните органи, компетентни по въпроси на сигурността, разрешение за достъп до всякаква класифицирана информация и до всички свързани със сигурността на системите райони и/или обекти в тяхна юрисдикция, в съответствие със законовите и подзаконовите разпоредби на съответната държава и без каквато и да било дискриминация на основание гражданство срещу граждани на държавите членки, включително за целите на одити и изпитвания на сигурността съгласно решенията на Съвета за акредитация на сигурността и на процеса на наблюдение на рисковете за сигурността, посочен в член 10, буква з). Тези одити и изпитвания се извършват в съответствие със следните принципи:
i)
подчертава се значението на сигурността и ефективното управление на риска в рамките на проверяваните единици;
ii)
препоръчват се мерки за противодействие с цел намаляване на конкретните последствия при загуба на поверителност, интегритет или наличност на класифицирана информация.“
7)
Член 13 се изменя, както следва:
а)
параграф 3 се заменя със следния текст:
„3. За дейностите по глава III изпълнителният директор изготвя, в тясно сътрудничество с председателя на Съвета за акредитация на сигурността, проект за прогнозен разчет за приходите и разходите на Агенцията за следващата финансова година, като разграничава ясно елементите на проекта за прогнозен разчет, които са свързани с дейности по акредитация на сигурността и с останалите дейности на Агенцията. Председателят на Съвета за акредитация на сигурността може да изготви писмено становище по проекта, а изпълнителният директор изпраща проекта за прогнозен разчет и становището по него на Административния съвет и на Съвета за акредитация на сигурността, заедно с проект за щатното разписание.“;
б)
параграфи 5 и 6 се заменят със следното:
„5. Всяка година за дейностите по глава III Административният съвет изготвя, на базата на проекта на прогнозния разчет за приходите и разходите и в тясно сътрудничество с председателя на Съвета за акредитация на сигурността, разчет за приходите и разходите на Агенцията за следващата финансова година.
6. До 31 март Административния съвет изпраща прогнозния разчет, в който е включен проект за щатно разписание, заедно с временната годишна работна програма до Комисията и до третите държави или международните организации, с които Съюзът е сключил споразумения в съответствие с член 23, параграф 1.“
8)
В член 14 параграф 10 се заменя със следното:
„10. По препоръка на Съвета, дадена с квалифицирано мнозинство, преди 30 април на година N + 2 Европейският парламент освобождава от отговорност изпълнителния директор за изпълнението на бюджета за година N, с изключение на тази част от изпълнението на бюджета, която произтича от задачите, поверени при необходимост на Агенцията в съответствие с член 14, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1285/2013, за която се прилага процедурата, предвидена в членове 164 и 165 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (18).
9)
Вмъква се следната глава:
„ГЛАВА IVа
ЧОВЕШКИ РЕСУРСИ
Член 15а
Персонал
1. По отношение на персонала, нает от Агенцията, се прилагат Правилникът за длъжностните лица на Европейския съюз, Условията за работа на другите служители и правилата, съвместно приети от институциите на Съюза за целите на прилагането на Правилника за длъжностните лица и на Условията за работа на другите служители.
2. Персоналът на Агенцията се състои от назначени от нея служители във връзка с необходимостта да изпълняват нейните задачи. Те имат разрешения за достъп до класифицирана информация, съответстващи на нивото на класификация на информацията, с която боравят.
3. Вътрешните правила на Агенцията, като процедурния правилник на Административния съвет, процедурния правилник на Съвета за акредитация на сигурността, финансовите разпоредби, приложими за Агенцията, правилата за прилагане на Правилника за персонала и правилата за достъп до документите, гарантират самостоятелността и независимостта на персонала, упражняващ дейностите по акредитация на сигурността, спрямо персонала, упражняващ останалите дейности на Агенцията, в съответствие с член 10, буква и).
Член 15б
Назначаване и мандат изпълнителния директор
1. Изпълнителният директор се наема на работа като срочно нает служител на Агенцията в съответствие с член 2, буква а) от Условията за работа на другите служители.
2. Изпълнителният директор се назначава от Административния съвет въз основа на своите качества и доказани административни и управленски умения, както и съответната компетентност и опит, от списък от кандидати, предложени от Комисията въз основа на общ конкурс, проведен при условията на прозрачност след публикуването на покана за изразяване на интерес в Официален вестник на Европейския съюз или на други места.
Преди да бъде назначен, кандидатът, избран от Управителния съвет, се поканва при първа възможност да направи изявление пред Европейския парламент и да отговори на въпросите, зададени от негови членове.
При сключването на договора с изпълнителния директор Агенцията се представлява от председателя на Административния съвет.
Административният съвет приема решението за назначаване на изпълнителния директор с мнозинство от две трети от членовете си.
3. Мандатът на изпълнителния директор е пет години. В края на мандата Комисията прави оценка на резултатите от работата на изпълнителния директор, като взема предвид бъдещите задачи на Агенцията и предизвикателства, пред които тя се изправя.
По предложение на Комисията, в което се взема предвид оценката, посочена в първа алинея, Административният съвет може еднократно да продължи мандата на изпълнителния директор за срок до четири години.
Решението за продължаване на мандата на изпълнителния директор се приема с мнозинство от две трети от членовете на Административния съвет.
Изпълнителен директор, чийто мандат е бил продължен, не може след това да участва в процедура за подбор за същия пост.
Административният съвет информира Европейския парламент за намерението си да продължи мандата на изпълнителния директор. Преди продължаването изпълнителният директор може да бъде поканен да направи изявление пред съответните комисии на Европейския парламент и да отговори на въпросите на членовете.
4. Административният съвет може да освободи изпълнителния директор по предложение на Комисията или на една трета от своите членове, с решение, което се приема с мнозинство от две трети от членовете на съвета.
5. Европейският парламент и Съветът могат да призоват председателя на Съвета за акредитация на сигурността да обмени мнения с тях във връзка с работата и перспективите на Агенцията, включително по отношение на многогодишните и годишните работни програми. Този обмен на мнения не засяга въпроси, свързани с дейностите по акредитация на сигурността, обхванати в глава III.
Член 15в
Командировани национални експерти
Агенцията може също така да ползва услугите на командировани национални експерти. Тези експерти имат разрешения за достъп до класифицирана информация, съответстващ на нивото на класификация на информацията, с която боравят. Правилникът за длъжностните лица и Условията за работа на другите служители не се прилагат за такъв персонал.“
10)
Членове 16 и 17 се заменят със следното:
„Член 16
Предотвратяване на измами
1. За целите на борбата с измамите, корупцията и всякакви други незаконни дейности за Агенцията се прилага без ограничения Регламент (ЕС, Евратом) № 883/2013 на Европейския парламент и на Съвета (19). За тази цел Агенцията се присъединява към Междуинституционалното споразумение от 25 май 1999 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията на Европейските общности относно вътрешните разследвания, провеждани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF) (20), и издава съответните разпоредби, приложими по отношение на персонала на Агенцията и командированите национални експерти, като използва образеца за решение, съдържащ се в приложението към посоченото споразумение.
2. Сметната палата има правомощия да упражнява контрол върху получателите на финансиране от Агенцията, както и върху изпълнителите и подизпълнителите, които са получили средства от Съюза чрез Агенцията, въз основа на представени ѝ документи или чрез проверки на място.
3. По силата на споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства или договорите, сключени от Агенцията, OLAF може да извършва разследвания, включително проверки и инспекции на място, в съответствие с разпоредбите на Регламент (ЕС, Евратом) № 883/2013 и на Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета (21), с цел борба срещу измамите, корупцията и всяка друга незаконна дейност, засягаща финансовите интереси на Съюза.
4. Без да се засягат разпоредбите на параграфи 1, 2 и 3 от настоящия член, в споразуменията за сътрудничество, сключвани от Агенцията с трети държави или с международни организации, договорите и споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства, сключвани от Агенцията с трети страни, както и решенията за финансиране, взети от Агенцията, се предвижда изрично правото на Сметната палата и OLAF да провеждат инспекции и разследвания в съответствие с предоставените им правомощия.
Член 17
Привилегии и имунитети
По отношение на Агенцията и нейния персонал, посочен в член 15а, се прилага Протокол № 7 за привилегиите и имунитетите на Европейския съюз, приложен към Договора за Европейския съюз и към Договора за функциониране на Европейския съюз.
11)
Член 18 се заличава.
12)
Членове 22 и 23 се заменят със следното:
„Член 22
Правила за сигурност във връзка със защитата на класифицирана или чувствителна информация
1. Агенцията прилага правилата за сигурност на Комисията във връзка със защитата на класифицираната информация на ЕС.
2. Агенцията може да включи във вътрешните си правила разпоредби относно боравенето с некласифицирана, но чувствителна информация. Тези разпоредби засягат, наред с другото, обмена, обработката и съхранението на тази информация.
Член 22а
Конфликт на интереси
1. Членовете на Административния съвет и на Съвета за акредитация на сигурността, изпълнителният директор, както и командированите национални експерти и наблюдатели правят декларация за ангажименти и декларация за интереси, в която се заявява отсъствието или съществуването на преки или косвени интереси, за които би могло да се счита, че накърняват тяхната независимост. Тези декларации са точни и пълни. Те се изготвят в писмена форма при встъпване на лицата в длъжност и се подновяват всяка година. Декларациите се актуализират, когато е необходимо, особено в случай че настъпят значителни промени в личното положение на засегнатите лица.
2. Преди всяко събрание, в което участват, членовете на Административния съвет и на Съвета за акредитация на сигурността, изпълнителният директор, както и командированите национални експерти и наблюдатели и външните експерти, участващи в ad hoc работни групи, декларират точно и пълно отсъствието или съществуването на интереси, за които би могло да се счита, че накърняват тяхната независимост по отношение на някоя от точките в дневния ред, и се въздържат от участие в обсъждането и гласуването по тези точки.
3. В процедурния си правилник Административният съвет и Съветът за акредитация на сигурността установяват практическите разпоредби относно правилото за декларацията за интереси, посочена в параграфи 1 и 2, и за предотвратяването и управлението на конфликти на интереси.
Член 23
Участие на трети държави и международни организации
1. Работата на Агенцията е отворена за участие на трети държави и международни организации. Това участие и условията за осъществяването му се определят в споразумение между Съюза и третата държава или международната организация в съответствие с процедурата, предвидена в член 218 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
2. Съгласно съответните разпоредби на тези споразумения се разработват практически договорености за участието на трети държави или международни организации в работата на Агенцията, включително договорености, свързани с участието в инициативите, предприети от Агенцията, финансовите вноски и персонала.
Член 23а
Възлагане на обществени поръчки съвместно с държавите членки
За изпълнение на задачите си Агенцията има право да възлага обществени поръчки съвместно с държавите членки в съответствие с Делегиран регламент (ЕС) № 1268/2012 на Комисията (22).
13)
Член 26 се заменя със следното:
„Член 26
Преразглеждане, оценка и одит
1. До 31 декември 2016 г. и на всеки пет години след това Комисията извършва оценка на Агенцията, отнасяща се по-специално до въздействието от нейната дейност, до нейната ефективност, правилно функциониране, методи на работа, нужди и до използването на поверените ѝ ресурси. Оценката включва по-специално разглеждането на евентуални промени в обхвата или характера на задачите на Агенцията и на финансовото отражение на тези промени. В нея се разглежда прилагането на политиката на Агенцията по отношение на конфликта на интереси и се отразяват всички обстоятелства, които може да са нарушили независимостта или автономията на Съвета за акредитация на сигурността.
2. Комисията изпраща доклада от оценката и заключенията си на Европейския парламент и на Съвета, както и на Административния съвет и на Съвета за акредитация на сигурността на Агенцията. Резултатите от оценката се огласяват.
3. Всяка втора оценка съдържа преглед на отчетеното от Агенцията с оглед на нейните цели и задачи. Комисията, когато е уместно, може да предложи настоящият регламент да бъде отменен, ако счита, че запазването на Агенцията вече не е обосновано във връзка с определените ѝ цели и задачи.
4. По искане на Административния съвет или на Комисията могат да се извършат външни одити на работата на Агенцията.“
Член 2
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Страсбург на 16 април 2014 година.
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS N:o 512/2014,
annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014,
Euroopan GNSS-viraston perustamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 912/2010 muuttamisesta
EUROOPAN PARLAMENTTI JA NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 172 artiklan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
ovat kuulleet alueiden komiteaa,
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2)
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1285/2013 (3) 14 artiklan sekä asetuksen (EU) N:o 912/2010 (4) 2 artiklan mukaan Euroopan GNSS-virasto, jäljempänä ’virasto’, varmistaa eurooppalaisten satelliittinavigointijärjestelmien, jäljempänä ’järjestelmät’, turvallisuusjärjestelyjen hyväksymisen ja käynnistää tätä varten turvajärjestelyjen täytäntöönpanon ja turvallisuustarkastusten suorittamisen ja seuraa niiden soveltamista.
(2)
Järjestelmät määritellään asetuksen (EU) N:o 1285/2013 2 artiklassa. Järjestelmät ovat monimutkaisia, ja niiden perustaminen ja toiminta koskee useita sidosryhmiä, joilla kullakin on erilaisia tehtäviä. Tässä yhteydessä on ehdottoman tärkeää, että kaikki Galileo- ja EGNOS-ohjelmien, jäljempänä ’ohjelmat’, toteutukseen osallistuvat sidosryhmät käsittelevät EU:n turvallisuusluokiteltuja tietoja ja suojaavat tällaiset tiedot niiden perusperiaatteiden ja vähimmäisnormien mukaisesti, jotka on vahvistettu EU:n turvallisuusluokiteltuja tietoja koskevissa komission ja neuvoston turvallisuussäännöissä, ja että asetuksen (EU) N:o 1285/2013 17 artiklaa, jossa vahvistetaan vastaavan tasoinen suoja EU:n turvallisuusluokitelluille tiedoille, sovelletaan tarvittaessa kaikkiin ohjelmien toteutukseen osallistuviin sidosryhmiin.
(3)
Turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntämenettelyyn osallistuvina ja sen kohteina olevina sidosryhminä ovat jäsenvaltiot, komissio, asiaankuuluvat unionin virastot, Euroopan avaruusjärjestö (European Space Agency, ESA) ja neuvoston yhteiseen toimintaan 2004/552/YUTP (5) osallistuvat osapuolet.
(4)
Ottaen huomioon järjestelmien erityispiirteet ja monimutkaisuus, järjestelmien täytäntöönpanoon osallistuvat erilaiset toimijat ja mahdollisten käyttäjien moninaisuus, turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimia olisi helpotettava kuulemalla asianmukaisesti kaikkia asiaankuuluvia osapuolia, kuten Galileo-ohjelman nojalla perustettuun, julkisesti säännellyn palvelun (Public Regulated Service, PRS) tarjontaan tarkoitettuun järjestelmään liitettyjä verkkoja operoivia jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kansallisia viranomaisia, muita asiaankuuluvia jäsenvaltioiden viranomaisia, ESAa tai, jos tästä määrätään kansainvälisessä sopimuksessa, kolmansia maita, joissa on järjestelmien maa-asemia.
(5)
Jotta turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntään liittyvät tehtävät voidaan suorittaa asianmukaisesti, on ratkaisevan tärkeää, että komissio toimittaa kaikki näiden tehtävien suorittamisessa tarvittavat tiedot. On myös tärkeää, että turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimet sovitetaan yhteen ohjelmien hallinnoinnista asetuksen (EU) N:o 1285/2013 mukaisesti vastaavien elinten ja muiden turvallisuusmääräysten täytäntöönpanosta vastaavien tahojen toimien kanssa.
(6)
Sovellettavaa riskien arvioinnin ja hallinnan toimintaperiaatetta olisi toteutettava parhaita käytäntöjä noudattaen. Siihen olisi kuuluttava turvallisuustoimenpiteiden soveltaminen syvyyssuuntaisen turvallisuuden periaatteen mukaisesti. Siinä olisi otettava huomioon, kuinka todennäköistä on riskin tai pelätyn tapahtuman toteutuminen. Sen olisi oltava oikeasuhteinen, asianmukainen ja kustannustehokas, ja sen yhteydessä olisi otettava huomioon kustannukset, joita aiheutuu riskien vähentämiseksi toteuttavien toimenpiteiden käyttöönotosta, verrattuna toimenpiteistä saatavaan hyötyyn turvallisuuden kannalta. Syvyyssuuntaisella turvallisuudella pyritään parantamaan järjestelmien turvallisuutta toteuttamalla teknisiä ja muita kuin teknisiä turvallisuustoimenpiteitä, joilla järjestetään monitasoinen puolustus.
(7)
Erityisen arkaluonteista toimintaa on PRS-vastaanottimien ja PRS-turvamoduulien kehittäminen, mukaan lukien asiaankuuluvat tutkimustoimet, ja niiden valmistaminen. Sen vuoksi on olennaisen tärkeää luoda toimilupamenettelyt PRS-vastaanottimien ja PRS-turvamoduulien valmistajia varten.
(8)
Koska Galileo-ohjelman nojalla perustettuun järjestelmään liitettäviä verkkoja ja laitteita voi olla erittäin paljon, varsinkin sellaisia, jotka on tarkoitettu PRS-käyttöön, olisi turvallisuusjärjestelyjen strategiassa määriteltävä näiden verkkojen ja laitteiden turvallisuusjärjestelyjen hyväksynnässä sovellettavat periaatteet, jotta varmistetaan hyväksyntätehtävän yhtenäinen toteutus, tämän kuitenkaan loukkaamatta jäsenvaltioiden turvallisuusasioissa toimivaltaisten kansallisten yksikköjen toimivaltaa. Soveltamalla näitä periaatteita mahdollistetaan johdonmukainen riskinhallinta ja vähennetään tarvetta laajentaa kaikkia riskienvähennystoimia järjestelmätasolle tavalla, jolla olisi kielteinen vaikutus kustannuksiin, aikatauluun, toimintatehoon ja palvelujen tarjontaan.
(9)
Elektromagneettiselta säteilyltä (eli elektroniselta salakuuntelulta) suojaavien tuotteiden ja toimenpiteiden sekä järjestelmien turvallisuuden varmistamiseen käytettävien salaustuotteiden arvioinnista ja hyväksynnästä olisi huolehdittava sen maan kansallisten, turvallisuusasioissa toimivaltaisten yksiköiden, johon tällaisia tuotteita valmistava yritys on sijoittautunut. Salaustuotteiden osalta tätä arviointia ja hyväksyntää olisi täydennettävä neuvoston päätöksen 2013/488/EU (6) liitteessä IV olevissa 26-30 kohdassa esitettyjen periaatteiden mukaisesti. Järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksynnästä vastaava viranomainen vahvistaa tällaisten hyväksyttyjen tuotteiden ja toimenpiteiden valinnan ottaen huomioon järjestelmien yleiset turvallisuusvaatimukset.
(10)
Asetuksessa (EU) N:o 912/2010 ja erityisesti sen III luvussa täsmennetään ne edellytykset, joiden puitteissa virasto suorittaa järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntää koskevat tehtävänsä. Siinä säädetään erityisesti, että turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntää koskevat päätökset tehdään lähtökohtaisesti komissiosta ja ohjelmien toteutuksesta vastaavista yksiköistä riippumattomalla tavalla ja että järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksymisestä vastaavan viranomaisen on oltava virastossa toimiva riippumaton elin, joka tekee päätöksensä itsenäisesti.
(11)
Tämän periaatteen mukaisesti asetuksella (EU) N:o 912/2010 perustetaan eurooppalaisten GNSS-järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunta, jäljempänä ’hyväksyntälautakunta’, joka muodostaa viraston kolmannen elimen hallintoneuvoston ja toimitusjohtajan ohella. Hyväksyntälautakunta suorittaa virastolle uskotut turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntään liittyvät tehtävät ja tekee viraston nimissä turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntää koskevat päätökset. Hyväksyntälautakunnan olisi vahvistettava työjärjestyksensä ja nimitettävä puheenjohtajansa.
(12)
Ottaen huomioon, että komission on asetuksen (EU) N:o 1285/2013 mukaisesti huolehdittava ohjelmien turvallisuudesta järjestelmien ja niiden toiminnan turvallisuus mukaan lukien, hyväksyntälautakunnan toimintaan olisi kuuluttava vain järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimet eikä sen toiminta saisi vaikuttaa komissiolle osoitettuihin tehtäviin ja tälle annettuun vastuuseen. Tämän olisi koskettava erityisesti niitä tehtäviä ja vastuita, jotka kuuluvat komissiolle Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1285/2013 13 artiklan ja päätöksen N:o 1104/2011/EU 8 artiklan perusteella (7), mukaan lukien minkä tahansa turvallisuuteen liittyvän asiakirjan hyväksyminen delegoidulla säädöksellä tai täytäntöönpanosäädöksellä taikka muulla tavoin edellä mainittujen artiklojen mukaisesti. Ottaen huomioon hyväksyntälautakunnan erityisen asiantuntemuksen, sillä olisi kuitenkin oltava oikeus neuvoa sen omaan toimivaltaan kuuluvissa asioissa komissiota näissä artikloissa tarkoitettuja säädöksiä koskevien luonnosten laatimisessa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komissiolle kuuluvia tehtäviä ja vastuita.
(13)
Olisi myös varmistettava, että turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntään liittyvät toimet suoritetaan vaikuttamatta jäsenvaltioiden kansalliseen toimivaltaan ja oikeuksiin turvallisuusjärjestelyjen hyväksymisen alalla.
(14)
Turvallisuuden yhteydessä käytetyt käsitteet ”tarkastukset” ja ”testit” voivat käsittää turvallisuutta koskevia arviointeja, tarkastuksia, uudelleentarkasteluja sekä turvallisuustarkastuksia ja -testejä.
(15)
Hyväksyntälautakunnan olisi voitava perustaa sen alaisuudessa ja sen ohjeiden mukaan toimivia asianmukaisia elimiä, jotta se voi toteuttaa kaikki tehtävänsä tehokkaasti ja vaikuttavasti. Sen olisi erityisesti perustettava paneeli, joka auttaa sitä päätösten valmistelussa.
(16)
Olisi perustettava hyväksyntälautakunnan valvonnassa toimiva jäsenvaltioiden asiantuntijoiden ryhmä suorittamaan salatun aineiston jakelusta vastaavan viranomaisen tehtäviä, jotka liittyvät EU:n salausteknisen aineiston hallinnointiin. Asiantuntijaryhmä olisi perustettava väliaikaiseksi tarkoituksena varmistaa jatkuvuus tietoliikenneturvallisuusasioiden hallinnoinnissa Galileo-ohjelman käyttöönottovaiheessa. Tällaisten operatiivisten tehtävien suorittamiseen tehdään pysyvä ratkaisu pitkällä aikavälillä siinä vaiheessa, kun Galileo-ohjelman nojalla perustettu järjestelmä on täysin toimintavalmis.
(17)
Asetuksessa (EU) N:o 1285/2013 määritellään ohjelmien julkinen hallinnointijärjestelmä vuosiksi 2014-2020. Asetuksessa annetaan komissiolle yleinen vastuu ohjelmista. Lisäksi siinä laajennetaan virastolle osoitettuja tehtäviä ja säädetään erityisesti, että virasto voi olla keskeisessä asemassa järjestelmien käytössä ja niiden käytöstä saatavan sosioekonomisen hyödyn maksimoinnissa.
(18)
Tässä uudessa tilanteessa on ehdottomasti varmistettava, että hyväksyntälautakunta voi suorittaa sille uskotun tehtävän täysin riippumattomasti etenkin viraston muihin elimiin ja muuhun toimintaan nähden, ja vältettävä kaikenlaiset eturistiriidat. Siksi on ensiarvoisen tärkeää erottaa viraston sisällä entistä selvemmin turvallisuusjärjestelyjen hyväksymiseen liittyvät viraston toimet sen muista toimista, kuten Galileon turvallisuuden valvontakeskuksen hallinnoinnista, järjestelmien kaupallistamiseen osallistumisesta sekä kaikista muista toimista, joita komissio voi virastolle uskoa toimivallan siirtämisellä, erityisesti sellaisista, jotka liittyvät järjestelmien käyttöön. Tämän vuoksi hyväksyntälautakunnan ja sen alaisuudessa toimivan viraston henkilöstön olisi tehtävä työtään niin, että niiden itsenäisyys ja riippumattomuus on taattu viraston muihin tehtäviin nähden. Viraston eri tehtävät on konkreettisella tavalla ja tosiasiallisesti erotettava rakenteellisesti toisistaan viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014. Viraston sisäisissä henkilöstösäännöissä olisi myös taattava turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimia suorittavan henkilöstön itsenäisyys ja riippumattomuus muita viraston tehtäviä suorittavaan henkilöstöön nähden.
(19)
Asetusta (EU) N:o 912/2010 olisi sen vuoksi muutettava pääasiassa hyväksyntälautakunnan ja sen puheenjohtajan itsenäisyyden ja valtuuksien lisäämiseksi niin, että itsenäisyys ja valtuudet pääosin vastaavat viraston hallintoneuvoston ja sen toimitusjohtajan itsenäisyyttä ja valtuuksia, kuitenkin siten, että säädetään viraston eri elimien välisestä yhteistyövelvoitteesta.
(20)
Hyväksyntälautakunnan ja hallintoneuvoston jäseniä nimettäessä ja niiden puheenjohtajaa ja varapuheenjohtajaa valittaessa on otettava tarvittaessa huomioon miesten ja naisten tasapuolisen edustuksen tärkeys. Lisäksi olisi otettava huomioon asiaan liittyvät johtamis-, hallinnolliset ja talousarvion hoitoon liittyvät taidot.
(21)
Hyväksyntälautakunnan olisi hallintoneuvoston sijasta laadittava ja hyväksyttävä viraston työohjelmien se osa, joissa kuvataan järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksymiseen liittyviä operationaalisia toimia, sekä viraston toimintaa ja näkymiä koskevan vuosikertomuksen se osa, joka liittyy järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimiin. Sen olisi toimitettava ne hyvissä ajoin hallintoneuvostolle, jotta ne voidaan sisällyttää viraston työohjelmaan ja vuosikertomukseen. Sen olisi myös käytettävä puheenjohtajaansa nähden kurinpitovaltaa.
(22)
Hyväksyntälautakunnan puheenjohtajalle on syytä antaa turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätehtävissä vastaava rooli kuin toimitusjohtajalla on viraston muissa tehtävissä. Niinpä hyväksyntälautakunnan puheenjohtajan olisi asetuksessa (EU) N:o 912/2010 säädetyn viraston edustamistehtävän lisäksi hallinnoitava turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimia hyväksyntälautakunnan alaisuudessa ja huolehdittava viraston työohjelmien hyväksyntätoimia koskevan osan täytäntöönpanosta. Hyväksyntälautakunnan puheenjohtajan olisi Euroopan parlamentin tai neuvoston pyynnöstä esitettävä kertomus hyväksyntälautakunnan tehtävien hoitamisesta ja annettava lausuntonsa niille.
(23)
Olisi laadittava asianmukaiset menettelyt, joilla varmistetaan, että turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntämenettelyyn ei aiheudu häiriöitä ja että sen suorittamista voidaan jatkaa keskeytyksettä siinä tapauksessa, ettei hallintoneuvosto hyväksy viraston työohjelmia.
(24)
Koska eurooppalaisiin GNSS-ohjelmiin, turvallisuutta koskevat asiat mukaan luettuina, osallistuu tiettyjä kolmansia maita ja mahdollisesti kansainvälisiä järjestöjä, on syytä säätää nimenomaisesti, että kansainvälisistä järjestöistä ja kolmansista maista, varsinkin Sveitsistä, jonka kanssa olisi tehtävä yhteistyösopimus (8), voi osallistua poikkeuksellisesti ja tietyin edellytyksin edustajia hyväksyntälautakunnan työskentelyyn. Tällaiset edellytykset olisi määriteltävä unionin kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan mukaisesti tehtävässä kansainvälisessä sopimuksessa ottamalla huomioon turvallisuusasiat ja etenkin EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaaminen. Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Norjan kuningaskunnan välisessä satelliittinavigointia koskevassa yhteistyösopimuksessa (9) ja ETA-sopimukseen liitetyissä pöytäkirjoissa N:o 31 ja N:o 37 on jo määrätty puitteet Norjan osallistumiselle. Ottaen huomioon hyväksyntälautakunnan erityisasiantuntemuksen sitä olisi voitava kuulla sen toimivaltaan kuuluvissa asioissa tällaisten kansainvälisten sopimusten neuvottelujen edellä tai niiden ollessa käynnissä.
(25)
Lisäksi olisi syytä saattaa asetus (EU) N:o 912/2010 yhdenmukaiseksi niiden periaatteiden kanssa, jotka sisältyvät hajautettuja virastoja koskevaan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteiseen lähestymistapaan, jonka Euroopan parlamentti hyväksyi 5 päivänä heinäkuuta 2012, neuvosto 26 päivänä kesäkuuta 2012 ja komissio 12 päivänä kesäkuuta 2012, erityisesti hallintoneuvoston päätösten hyväksymissääntöjen, hallintoneuvoston ja hyväksyntälautakunnan jäsenten sekä niiden puheenjohtajien toimikauden, monivuotisen työohjelman olemassa olon, hallintoneuvoston henkilöstöhallintoon liittyvien valtuuksien, asetuksen arvioinnin ja tarkistuksen, eturistiriitojen ehkäisyn ja hallinnan sekä turvaluokittelemattomien mutta arkaluonteisten tietojen käsittelyn osalta. Monivuotisen työohjelman hyväksymismenettely olisi toteutettava noudattaen täysin vilpittömän yhteistyön periaatteita ja ottaen huomioon tällaiseen työohjelmaan liittyvät aikataululliset rajoitukset.
(26)
Eturistiriitojen ehkäisyn ja hallinnan kannalta on ensiarvoisen tärkeää, että virasto luo puolueettomuuteen, lahjomattomuuteen ja korkeisiin ammatillisiin vaatimuksiin perustuvan maineen ja ylläpitää kyseistä mainetta. Tällöin ei saisi koskaan olla perusteltua syytä epäillä, että päätöksiin voisivat vaikuttaa edut, jotka ovat ristiriidassa viraston aseman kanssa koko unionia palvelevana elimenä, tai yksityiset edut tai viraston henkilöstön, jonkin kansallisen asiantuntijan tai tarkkailijoiden taikka hallintoneuvoston tai hyväksyntälautakunnan jonkin jäsenen kytkökset, jotka luovat tai voivat luoda ristiriidan asianomaisen henkilön virallisten tehtävien asianmukaiseen hoitamiseen nähden. Hallintoneuvoston ja hyväksyntälautakunnan olisi siksi vahvistettava koko virastoa koskevat kattavat säännöt eturistiriidoista. Säännöissä olisi otettava huomioon suositukset, jotka tilintarkastustuomioistuin antoi Euroopan parlamentin pyynnöstä laatimassaan erityiskertomuksessa nro 15/2012, sekä tarve välttää eturistiriidat hallintoneuvoston jäsenten ja hyväksyntälautakunnan jäsenten välillä.
(27)
Viraston toiminnan avoimuuden varmistamiseksi sen työjärjestys olisi julkaistava. Tiettyjä yleisiä ja yksityisiä etuja olisi kuitenkin suojattava poikkeuksin. Ohjelmien sujuvan toiminnan varmistamiseksi monivuotisten ja vuosittaisten työohjelmien sekä vuosikertomusten olisi oltava mahdollisimman yksityiskohtaisia. Tästä johtuen ne voisivat sisältää aineistoa, joka on turvallisuusseikkojen tai sopimussuhteiden kannalta arkaluonteista. Sen vuoksi näistä asiakirjoista olisi asianmukaista julkaista vain tiivistelmät. Avoimuuden vuoksi tiivistelmien olisi kuitenkin oltava mahdollisimman kattavia.
(28)
Olisi myös korostettava, että viraston työohjelmat olisi laadittava tuloshallintamenettelyn perusteella tulosindikaattorit mukaan lukien, jotta saavutettuja tuloksia voidaan arvioida tehokkaasti ja tosiasiallisesti.
(29)
Viraston työohjelmiin olisi sisällytettävä myös resurssisuunnitelma, jossa myös eriteltäisiin kuhunkin toimeen osoitettavat taloudelliset ja henkilöstöresurssit ottaen huomioon sen, että viraston uusiin henkilöstötarpeisiin liittyvät kustannukset olisi katettava osittain tekemällä asiaankuuluva vähennys komission henkilöstötaulukkoon vastaavalle ajalle eli vuosille 2014-2020.
(30)
Viraston paikallistoimistojen valintaa koskevassa päätöksentekoprosessissa olisi otettava huomioon puolueettomat arviointiperusteet, vaikuttamatta kuitenkaan unionin virastojen kotipaikkaa koskevaan poliittiseen päätökseen, tavoitteeseen tasapainoisesta maantieteellisestä jakaumasta taikka jäsenvaltioiden uusien virastojen kotipaikan osalta asettamiin tavoitteisiin, jotka sisältyvät valtion- tai hallitusten päämiesten tasolla Brysselissä 13 päivänä joulukuuta 2003 kokoontuneiden jäsenvaltioiden edustajien päätelmiin. Näihin arviointiperusteisiin kuuluvat toimitilojen sijainti, henkilöstön jäsenten ja kansallisten asiantuntijoiden lapsille soveltuva päiväkoti- ja opetusinfrastruktuuri, henkilöstön ja kansallisten asiantuntijoiden perheenjäsenten pääsy työmarkkinoille sekä sosiaaliturvajärjestelmän ja terveydenhuollon piiriin sekä täytäntöönpano- ja toimintakustannukset.
(31)
Vastaanottavien valtioiden olisi erityisjärjestelyjen avulla tarjottava tarvittavat olosuhteet viraston sujuvalle toiminnalle, muun muassa asianmukaiset koulutus- ja liikennemahdollisuudet.
(32)
Jäsenvaltioiden hallitusten edustajat päättivät päätöksellä 2010/803/EU (10), että viraston kotipaikka on Praha. Viraston toimipaikasta tehtiin 16 päivänä joulukuuta 2011 Tšekin tasavallan ja viraston välinen sopimus, ja se tuli voimaan 9 päivänä elokuuta 2012. Kyseisen toimipaikkaa koskevan sopimuksen ja muiden erityisjärjestelyjen katsotaan täyttävän asetuksen (EU) N:o 912/2010 vaatimukset.
(33)
Unionin taloudellisia etuja on määrä suojata koko menosyklin ajan oikeasuhtaisin toimenpitein, mukaan luettuina sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen, menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen takaisinperintä ja tarvittaessa seuraamukset.
(34)
Koska asetuksen (EU) N:o 1285/2013 8 artiklassa säädetään jäsenvaltioiden mahdollisuudesta myöntää lisärahoitusta eräiden ohjelman osa-alueiden rahoittamiseksi, viraston olisi myös voitava tehdä hankintasopimuksia yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, kun se on tarpeen viraston tehtävien hoitamiseksi.
(35)
Virasto soveltaa EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamista koskevia komission turvallisuussääntöjä. Sen olisi myös voitava laatia säännöt turvallisuusluokittelemattomien mutta arkaluonteisten tietojen käsittelylle. Näitä sääntöjä sovelletaan vain viraston käsittelemiin tällaisiin tietoihin. Turvallisuusluokittelemattomilla mutta arkaluonteisilla tiedoilla tarkoitetaan tietoja tai aineistoja, jotka viraston on suojattava perussopimuksissa asetettujen oikeudellisten velvoitteiden ja/tai näiden tietojen ja aineistojen arkaluonteisuuden vuoksi. Tällaisia tietoja ovat muun muassa SEUT 339 artiklassa tarkoitetun salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvat tiedot tai aineistot, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (11) 4 artiklassa tarkoitettuihin asioihin liittyvät tiedot tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (12) soveltamisalaan kuuluvat tiedot.
(36)
Asetus (EU) N:o 912/2010 olisi sen vuoksi muutettava,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Muutetaan asetus (EU) N:o 912/2010 seuraavasti:
1)
Korvataan 2-8 artikla seuraavasti:
”2 artikla
Tehtävät
Viraston tehtävät määritellään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1285/2013 (13) 14 artiklassa.
3 artikla
Elimet
1. Viraston elimet ovat
a)
hallintoneuvosto
b)
toimitusjohtaja
c)
eurooppalaisten GNSS-järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunta, jäljempänä ’hyväksyntälautakunta’.
2. Viraston elimet suorittavat tehtävänsä 6, 8 ja 11 artiklan mukaisesti.
3. Varmistaakseen viraston toiminnan ja sen elinten välisen koordinoinnin hallintoneuvosto ja toimitusjohtaja sekä hyväksyntälautakunta ja sen puheenjohtaja tekevät yhteistyötä viraston omien menettelysääntöjen mukaisesti, joita ovat hallintoneuvoston työjärjestys, hyväksyntälautakunnan työjärjestys, virastoon sovellettavat varainhoitoa koskevat säännökset, henkilöstösääntöjen soveltamissäännöt ja asiakirjojen saatavuutta koskevat säännöt.
4 artikla
Oikeudellinen asema, paikallistoimistot
1. Virasto on unionin elin. Se on oikeushenkilö.
2. Virastolla on kaikissa jäsenvaltioissa laajin kansallisen lainsäädännön mukaan oikeushenkilöllä oleva oikeuskelpoisuus. Se voi erityisesti hankkia ja luovuttaa irtainta ja kiinteää omaisuutta sekä esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäynneissä.
3. Virasto voi päättää paikallistoimistojen perustamisesta jäsenvaltioihin, jos nämä suostuvat siihen, tai kolmansiin maihin, jotka osallistuvat viraston toimintaan 23 artiklan mukaisesti.
4. Näiden toimistojen sijainti valitaan puolueettomin perustein, jotka määritellään toimistojen sujuvan toiminnan varmistamiseksi.
Viraston perustamista ja toimintaa vastaanottavissa jäsenvaltioissa tai vastaanottavissa kolmansissa maissa samoin kuin kyseisten jäsenvaltioiden ja maiden viraston toimitusjohtajalle, hallintoneuvoston ja hyväksyntälautakunnan jäsenille ja viraston henkilöstölle sekä näiden perheenjäsenille myöntämiä etuuksia koskevista määräyksistä sovitaan viraston ja jäsenvaltioiden tai viraston ja kolmansien maiden välisillä erityisjärjestelyillä. Hallintoneuvosto hyväksyy nämä erityisjärjestelyt.
5. Vastaanottava jäsenvaltio ja vastaanottavat kolmannet maat tarjoavat 4 kohdassa tarkoitetuin järjestelyin tarvittavat toimintapuitteet viraston sujuvan toiminnan varmistamiseksi.
6. Virastoa edustaa sen toimitusjohtaja, jollei 11 a artiklan 1 kohdan f alakohdasta muuta johdu.
5 artikla
Hallintoneuvosto
1. Perustetaan hallintoneuvosto suorittamaan 6 artiklassa luetellut tehtävät.
2. Hallintoneuvoston kokoonpanoon kuuluu
a)
kunkin jäsenvaltion nimittämä yksi edustaja,
b)
neljä komission nimittämää edustajaa,
c)
yksi Euroopan parlamentin nimittämä edustaja, jolla ei ole äänioikeutta.
Hallintoneuvoston ja hyväksyntälautakunnan jäsenet nimitetään heidän asiaankuuluvan kokemuksensa ja asiantuntemuksensa perusteella.
Hallintoneuvoston jäsenten toimikausi on neljä vuotta, ja se voidaan uusia kerran. Euroopan parlamentin, komission ja jäsenvaltioiden on pyrittävä rajoittamaan edustajiensa vaihtuvuutta hallintoneuvostossa.
Turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnan puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja, unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan, jäljempänä ’korkea edustaja’, edustaja ja Euroopan avaruusjärjestön, jäljempänä ’ESA’, edustaja kutsutaan osallistumaan hallintoneuvoston kokouksiin tarkkailijoina hallintoneuvoston työjärjestyksessä määrätyin ehdoin.
3. Kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen edustajien osallistumisesta ja sen ehdoista määrätään tarvittaessa 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa sopimuksissa, ja näiden osallistumisehtojen on oltava hallintoneuvoston työjärjestyksen mukaiset.
4. Hallintoneuvosto valitsee jäsentensä keskuudesta puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan. Varapuheenjohtaja toimii puheenjohtajan sijaisena tämän ollessa estyneenä. Puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan toimikausi on kaksi vuotta; se voidaan uusia kerran ja kukin toimikausi päättyy silloin, kun kyseisen henkilön jäsenyys hallintoneuvostossa päättyy.
Hallintoneuvostolla on valta erottaa puheenjohtaja, varapuheenjohtaja tai molemmat.
5. Hallintoneuvosto kokoontuu puheenjohtajansa kutsusta.
Toimitusjohtaja osallistuu tavallisesti asioiden käsittelyyn, jollei puheenjohtaja toisin päätä.
Hallintoneuvosto kokoontuu sääntömääräiseen kokoukseen kahdesti vuodessa. Lisäksi se kokoontuu puheenjohtajansa aloitteesta tai jos vähintään yksi kolmannes sen jäsenistä sitä pyytää.
Hallintoneuvosto voi kutsua kokouksiinsa tarkkailijoiksi henkilöitä, joiden lausunnoilla voi olla merkitystä. Hallintoneuvoston jäsenillä voi olla avustajinaan neuvonantajia tai asiantuntijoita, jollei sen työjärjestyksestä muuta johdu.
Virasto huolehtii hallintoneuvoston sihteeristön tehtävistä.
6. Jollei tässä asetuksessa toisin säädetä, hallintoneuvosto tekee päätöksensä äänioikeutettujen jäsentensä ehdottomalla enemmistöllä.
Hallintoneuvoston puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan 4 kohdassa tarkoitettu valitseminen ja erottaminen sekä talousarvion ja työohjelmien hyväksyminen edellyttävät kaikkien äänioikeutettujen jäsenten kahden kolmasosan enemmistöä.
7. Kullakin jäsenvaltion ja komission edustajalla on yksi ääni. Toimitusjohtajalla ei ole äänioikeutta. Päätöksiä, jotka perustuvat 6 artiklan 2 kohdan a ja b alakohtaan ja 6 artiklan 5 kohtaan, ei tehdä ilman komission edustajien puoltavaa ääntä, III luvussa tarkoitettuja asioita lukuun ottamatta.
Hallintoneuvoston työjärjestyksessä määritellään yksityiskohtaisemmat äänestysjärjestelyt, erityisesti edellytykset, joiden mukaan jäsen voi toimia toisen jäsenen puolesta.
6 artikla
Hallintoneuvoston tehtävät
1. Hallintoneuvosto varmistaa, että virasto suorittaa sille annetut tehtävät tässä asetuksessa säädetyin edellytyksin, ja tekee kaikki tässä suhteessa tarpeelliset päätökset, sanotun kuitenkaan rajoittamatta hyväksyntälautakunnan toimivaltaa III luvun mukaisissa toimissa.
2. Lisäksi hallintoneuvoston tehtävänä on
a)
hyväksyä viimeistään 30 päivänä kesäkuuta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 312 artiklassa tarkoitetun monivuotisen rahoituskehyksen ensimmäisenä toteutusvuonna viraston monivuotinen työohjelma kyseisen monivuotisen rahoituskehyksen kattamaksi ajanjaksoksi sen jälkeen, kun se on liittänyt työohjelmaan hyväksyntälautakunnan 11 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti laatiman osan muutoksitta ja saatuaan komissiolta lausunnon. Euroopan parlamenttia kuullaan tämän monivuotisen työohjelman osalta sillä edellytyksellä, että kuulemisen tarkoituksena on vaihtaa näkemyksiä ja kuulemisen tulos ei sido virastoa;
b)
hyväksyä viimeistään joka vuoden 15 päivänä marraskuuta viraston seuraavan vuoden työohjelma sen jälkeen, kun se on liittänyt työohjelmaan hyväksyntälautakunnan 11 artiklan 4 kohdan b alakohdan mukaisesti laatiman osan muutoksitta ja saatuaan komissiolta lausunnon;
c)
hoitaa 13 artiklan 5, 6, 10 ja 11 kohdassa ja 14 artiklan 5 kohdassa tarkoitetut talousarvioon liittyvät tehtävät;
d)
valvoa Galileon turvallisuuden valvontakeskuksen toimintaa asetuksen (EU) N:o 1285/2013 14 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii luetelmakohdan mukaisesti;
e)
vahvistaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (14) täytäntöönpanoa varten tarvittavat järjestelyt tämän asetuksen 21 artiklan mukaisesti;
f)
hyväksyä 23 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut järjestelyt sen jälkeen, kun se on kuullut hyväksyntälautakuntaa edellä mainittujen järjestelyjen sellaisten säännösten osalta, jotka koskevat turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntää;
g)
hyväksyä tehtäviensä hoidon edellyttämät tekniset menettelyt;
h)
hyväksyä viraston toimintaa ja näkymiä koskeva vuosikertomus sen jälkeen, kun se on liittänyt vuosikertomukseen hyväksyntälautakunnan 11 artiklan 4 kohdan c alakohdan mukaisesti laatiman osan muutoksitta, ja toimittaa se viimeistään 1 päivänä heinäkuuta Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle;
i)
varmistaa 26 artiklassa tarkoitettujen arviointien ja tarkastusten, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) suorittamien tutkimusten sekä sisäisten ja ulkoisten tarkastuskertomusten päätelmien ja suositusten edellyttämien asianmukaisten jatkotoimien toteuttaminen ja toimittaa budjettivallan käyttäjälle kaikki arviointimenettelyjen tulosten kannalta tärkeä tieto;
j)
antaa toimitusjohtajalle lausunto komission ja viraston välillä asetuksen (EU) N:o 1285/2013 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista tehtävien siirtoa koskevista sopimuksista ennen niiden allekirjoittamista;
k)
hyväksyä toimitusjohtajan ehdotuksen perusteella asetuksen (EU) N:o 1285/2013 14 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut viraston ja ESAn väliset työjärjestelyt;
l)
hyväksyä toimitusjohtajan ehdotuksesta petostentorjuntastrategia;
m)
hyväksyä tarvittaessa viraston organisaatiorakenne toimitusjohtajan ehdotusten perusteella.
n)
vahvistaa ja julkaista työjärjestyksensä.
3. Hallintoneuvosto käyttää viraston henkilöstön suhteen niitä valtuuksia, jotka kuuluvat nimittävälle viranomaiselle Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen (15), jäljempänä ’henkilöstösäännöt’, mukaan ja työsopimusten tekemiseen toimivaltaiselle viranomaiselle unionin muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen mukaan, jäljempänä ’nimittävän viranomaisen toimivalta’.
Hallintoneuvosto tekee henkilöstösääntöjen 110 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen henkilöstösääntöjen 2 artiklan 1 kohtaan ja muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 6 artiklaan perustuvan päätöksen, jolla siirretään nimittävän viranomaisen toimivalta toimitusjohtajalle ja määritellään olosuhteet, joissa toimivallan siirtäminen voidaan keskeyttää. Toimitusjohtaja raportoi hallintoneuvostolle siirretyn toimivallan käytöstä. Toimitusjohtajalla on valtuudet siirtää tämä toimivalta edelleen.
Jos tämän kohdan toista alakohtaa sovellettaessa poikkeukselliset olosuhteet sitä edellyttävät, hallintoneuvosto voi tekemällään päätöksellä tilapäisesti keskeyttää toimitusjohtajalle siirretyn nimittävän viranomaisen toimivallan ja hänen edelleen siirtämänsä nimittävän viranomaisen toimivallan ja käyttää kyseistä toimivaltaa itse tai siirtää sen jollekin jäsenistään tai jollekulle henkilöstöön kuuluvalle, joka on muu kuin toimitusjohtaja.
Poiketen siitä, mitä toisessa alakohdassa säädetään, hallintoneuvoston edellytetään siirtävän hyväksyntälautakunnan puheenjohtajalle ensimmäisessä alakohdassa säädetyt valtuudet III luvun mukaisiin toimiin osallistuvan henkilöstön palvelukseen ottamisen, arvioinnin ja uudelleenluokituksen samoin kuin tällaiseen henkilöstöön kohdistuvien kurinpidollisten seuraamusten osalta.
Hallintoneuvosto vahvistaa henkilöstösääntöjen ja unionin muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen soveltamissäännöt henkilöstösääntöjen 110 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. Hallintoneuvosto kuulee hyväksyntälautakuntaa ja ottaa asianmukaisesti huomioon sen havainnot päättäessään III luvun mukaisiin toimiin osallistuvan henkilöstön palvelukseen ottamisesta, arvioinnista, uudelleenluokituksesta ja tähän henkilöstöön kohdistuvista kurinpidollisista seuraamuksista.
Se myös hyväksyy päätöksen säännöistä, jotka koskevat kansallisten asiantuntijoiden ottamista määräaikaisesti palvelukseen virastoon. Hallintoneuvoston on ennen tuon päätöksen hyväksymistä kuultava hyväksyntälautakuntaa III luvussa tarkoitettujen turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimiin osallistuvien kansallisten asiantuntijoiden määräaikaisesta palvelukseen ottamisesta ja otettava asianmukaisesti huomioon sen näkemykset.
4. Hallintoneuvosto nimittää toimitusjohtajan, ja se voi jatkaa toimitusjohtajan toimikautta tai voi päättää sen 15 b artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti.
5. Hallintoneuvosto käyttää toimitusjohtajaan nähden kurinpitovaltaa tämän tehtävien hoitamisen osalta ja erityisesti niissä turvallisuuskysymyksissä, jotka kuuluvat viraston toimivaltaan, lukuun ottamatta III luvun mukaisesti suoritettuja toimintoja.
7 artikla
Toimitusjohtaja
Virastoa johtaa sen toimitusjohtaja, joka hoitaa tehtäväänsä hallintoneuvoston alaisuudessa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 11 artiklan mukaisesti hyväksyntälautakunnalle ja 11 a artiklan mukaisesti hyväksyntälautakunnan puheenjohtajalle annettua toimivaltaa.
Vaikuttamatta komission ja hallintoneuvoston toimivaltuuksiin toiminnanjohtaja hoitaa tehtäviään riippumattomasti eikä pyydä eikä ota vastaan ohjeita hallituksilta eikä muilta elimiltä.
8 artikla
Toimitusjohtajan tehtävät
Toimitusjohtajan tehtävät ovat seuraavat:
a)
edustaa virastoa lukuun ottamatta toimia ja päätöksiä, joita toteutetaan tai jotka tehdään II ja III luvun mukaisesti ja allekirjoittaa asetuksen (EU) N:o 1285/2013 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tehtävien siirtoa koskevat sopimukset tämän asetuksen 6 artiklan 2 kohdan j alakohdan mukaisesti;
b)
laatia asetuksen (EU) N:o 1285/2013 14 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut viraston ja ESAn väliset työjärjestelyt ja toimittaa ne hallintoneuvostolle tämän asetuksen 6 artiklan 2 kohdan k alakohdan mukaisesti; hän allekirjoittaa ne hallintoneuvoston hyväksynnän saatuaan;
c)
valmistella hallintoneuvoston työskentelyn ja osallistua hallintoneuvoston työskentelyyn ilman äänioikeutta, jollei 5 artiklan 5 kohdan toisesta alakohdasta muuta johdu;
d)
panna täytäntöön hallintoneuvoston tekemät päätökset;
e)
huolehtia viraston monivuotisen ja vuotuisen työohjelman valmistelusta ja niiden toimittamisesta hallintoneuvoston hyväksyttäväksi, lukuun ottamatta hyväksyntälautakunnan 11 artiklan 4 kohdan a ja b alakohdan mukaisesti valmistelemia ja hyväksymiä työohjelmien osia;
f)
huolehtia viraston monivuotisen ja vuotuisen työohjelman täytäntöönpanosta, lukuun ottamatta hyväksyntälautakunnan puheenjohtajan 11 a artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti täytäntöön panemia työohjelmien osia;
g)
laatia kertomus vuotuisen työohjelman ja asiaankuuluvissa tapauksissa monivuotisen työohjelman täytäntöönpanon edistymisestä hallintoneuvoston jokaista kokousta varten ja liittää siihen hyväksyntälautakunnan puheenjohtajan 11 a artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti laatiman osan muutoksitta;
h)
valmistella viraston toimintaa ja näkymiä koskeva vuosikertomus lukuun ottamatta III lukuun kuuluvia toimia koskevaa osuutta, jonka valmistelee ja hyväksyy hyväksyntälautakunta 11 artiklan 4 kohdan c alakohdan mukaisesti, sekä toimittaa vuosikertomuksen hallintoneuvoston hyväksyttäväksi;
i)
toteuttaa kaikki viraston tämän asetuksen mukaisen toiminnan varmistamiseksi tarvittavat toimenpiteet, mukaan luettuina sisäisten hallinnollisten ohjeiden antaminen ja tiedonantojen julkaiseminen;
j)
laatia viraston tuloja ja menoja koskeva ennakkoarvioesitys 13 artiklan mukaisesti ja huolehtia talousarvion toteuttamisesta 14 artiklan mukaisesti;
k)
varmistaa, että virasto pystyy Galileon turvallisuuden valvontakeskuksen operaattorina toimimaan neuvoston yhteisen toiminnan 2004/552/YUTP (16) nojalla annettujen ohjeiden mukaisesti ja täyttämään Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1104/2011/EU (17) 6 artiklassa tarkoitetut tehtävänsä;
l)
varmistaa, että kaikki asiaankuuluvat ja erityisesti turvallisuuteen liittyvät tiedot välittyvät tämän asetuksen 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen viraston elinten välillä;
m)
ilmoittaa komissiolle viraston näkemys teknisistä tai operatiivisista vaatimuksista, jotka ovat tarpeen asetuksen (EU) N:o 1285/2013 12 artiklan 3 kohdan d alakohdassa tarkoitetun järjestelmän kehittämisen toteuttamiseksi hyväksymis- ja uudelleentarkastelumenettelyjen määrittely mukaan lukien, ja tutkimustoimien toteuttamiseksi tämän kehittämisen tueksi;
n)
laatia viraston organisaatiorakenne tehden tämän asetuksen III lukuun kuuluvien toimien osalta tiivistä yhteistyötä hyväksyntälautakunnan puheenjohtajan kanssa ja toimittaa organisaatiorakenne hallintoneuvoston hyväksyttäväksi;
o)
käyttää viraston henkilöstön suhteen 6 artiklan 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja valtuuksia sikäli kun nämä valtuudet on hänelle siirretty mainitun kohdan toisen alakohdan mukaisesti;
p)
päättää hallintoneuvoston suostumuksella tarpeellisista toimenpiteistä paikallistoimistojen perustamiseksi jäsenvaltioihin tai kolmansiin maihin 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti;
q)
varmistaa, että hyväksyntälautakunnan, 11 artiklan 11 kohdassa tarkoitettujen elinten ja hyväksyntälautakunnan puheenjohtajan asianmukaisen toiminnan kannalta tarvittavat sihteeristö ja resurssit ovat käytettävissä;
r)
laatia toimintasuunnitelma 26 artiklassa tarkoitettujen arviointien ja tarkastusten mukaisten päätelmien ja suositusten edellyttämien jatkotoimien varmistamiseksi, lukuun ottamatta toimintasuunnitelman III luvussa tarkoitettua toimintaa koskevaa osaa, ja toimittaa komissiolle puolivuosittain kertomus tapahtuneesta edistymisestä liitettyään siihen hyväksyntälautakunnan laatiman osan muutoksitta; kertomus toimitetaan myös hallintoneuvostolle tiedoksi;
s)
toteuttaa seuraavat unionin taloudellisia etuja suojaavat toimet:
i)
toteuttaa toimenpiteitä petoksien, lahjonnan ja muun laittoman toiminnan ehkäisemiseksi sekä toteuttaa tehokkaita valvontatoimia;
ii)
jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, periä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä tarvittaessa soveltaa tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia hallinnollisia ja taloudellisia seuraamuksia;
t)
laatia virastolle petostentorjuntastrategia, joka on oikeasuhteinen petokseen liittyviin riskeihin nähden, ottaen huomioon toteutettavien toimenpiteiden kustannus-hyötyanalyysi, ja jossa otetaan huomioon Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) suorittamien tutkimusten päätelmät ja suositukset, ja toimittaa sen hallintoneuvoston hyväksyttäväksi.
2)
Lisätään artikla seuraavasti:
”8 a artikla
Työohjelmat ja vuosikertomus
1. Edellä 6 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetussa viraston monivuotisessa työohjelmassa vahvistetaan toimet, jotka viraston on määrä suorittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 312 artiklassa tarkoitetun monivuotisen rahoituskehyksen kattamalla ajanjaksolla ja joihin kuuluvat muun muassa viraston vastuulla olevat kansainvälisiin suhteisiin ja viestintään liittyvät toimet. Ohjelmassa esitetään yleinen strategiasuunnitelma, johon sisältyvät tavoitteet, määräajat, odotetut tulokset ja tulosindikaattorit, sekä resurssisuunnitelma, joka sisältää kullekin toimelle osoitetut taloudelliset ja henkilöstöresurssit. Siinä otetaan huomioon tämän asetuksen 26 artiklassa tarkoitetut arvioinnit ja tarkastukset. Monivuotisessa työohjelmassa annetaan tiedoksi myös kuvaus tehtävien siirrosta komissiolta virastolle, mukaan lukien asetuksen (EU) N:o 1285/2013 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut, ohjelmien hallinnointiin liittyvät tehtävät.
2. Tämän asetuksen 6 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettu viraston vuotuinen työohjelma laaditaan monivuotisen työohjelman perusteella. Siinä vahvistetaan toimet, jotka viraston on määrä suorittaa seuraavan vuoden aikana ja joihin kuuluvat muun muassa viraston vastuulla oleviin kansainvälisiin suhteisiin ja viestintään liittyvät toimet. Monivuotiseen työohjelmaan sisällytetään yksityiskohtaiset tavoitteet ja odotettavissa olevat tulokset, tulosindikaattorit mukaan luettuina. Siinä ilmoitetaan selkeästi, mitä tehtäviä on lisätty, muutettu tai poistettu edelliseen varainhoitovuoteen verrattuna, sekä tulosindikaattorien muutokset ja niiden tavoitearvot. Ohjelmassa esitetään myös kuhunkin toimeen osoitetut taloudelliset ja henkilöstöresurssit. Siinä annetaan tiedoksi tehtävät, jotka komissio on tarvittaessa siirtänyt virastolle asetuksen (EU) N:o 1285/2013 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti siirtoa koskevalla sopimuksella.
3. Hallintoneuvoston hyväksyttyä monivuotisen ja vuotuisen työohjelman toimitusjohtaja toimittaa nämä työohjelmat Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioille sekä julkaisee niistä tiivistelmät.
4. Tämän asetuksen 8 artiklan h alakohdassa tarkoitettuun vuosikertomukseen on sisällytettävä tiedot seuraavista asioista:
a)
monivuotisen ja vuotuisen työohjelman täytäntöönpano, myös tulosindikaattorien osalta,
b)
talousarvion ja henkilöstösuunnitelman toteutus,
c)
viraston hallinnointijärjestelmät ja sisäisen valvonnan järjestelmät sekä tilannekatsaus edistymisestä asetuksen (EU) N:o 1285/2013 11 artiklan e alakohdassa tarkoitettujen projektinhallintajärjestelmien ja -tekniikoiden täytäntöönpanossa,
d)
mahdolliset viraston ympäristötehokkuuden parantamiseksi toteutetut toimenpiteet,
e)
sisäisten ja ulkoisten tarkastusten tulokset ja tarkastusten perusteella annettujen suositusten ja vastuuvapauden myöntämistä koskevien suositusten jatkotoimet,
f)
toimitusjohtajan tarkastuslausuma.
Vuosikertomuksesta julkaistaan tiivistelmä.”
3)
Korvataan 9 artiklan 1 kohta seuraavasti:
”1. Jos järjestelmien toiminta saattaa vaikuttaa unionin tai jäsenvaltioiden turvallisuuteen, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 1285/2013 16 artiklan mukaisesti yhteisessä toiminnassa 2004/552/YUTP säädettyjä menettelyjä.”
4)
Korvataan 10 ja 11 artikla seuraavasti:
”10 artikla
Yleiset periaatteet
Tässä luvussa tarkoitetut Euroopan GNSS-järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimet suoritetaan seuraavien periaatteiden mukaisesti:
a)
turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntää koskevat toimet ja päätökset on tehtävä siten, että unionin ja jäsenvaltioiden yhteinen vastuu turvallisuudesta toteutuu,
b)
päätöksenteossa on pyrittävä yhteiseen näkemykseen,
c)
turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimia toteutetaan riskinarvioinnin ja riskienhallinnan avulla arvioimalla Euroopan GNSS-järjestelmien turvallisuuteen liittyviä riskejä sekä näiden riskien vähentämiseksi toteutettavien toimien vaikutuksia kustannuksiin tai asetettuun aikatauluun ottaen huomioon, että tavoitteena on olla heikentämättä järjestelmien yleistä turvallisuustasoa,
d)
turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntää koskevia päätöksiä valmistelevat ja tekevät ammattilaiset, jotka ovat asianmukaisesti pätevöityneet monimutkaisten järjestelmien hyväksyntään, joista on tehty tasoltaan riittävä turvallisuusselvitys ja jotka toimivat puolueettomasti,
e)
kaikkia asiaan liittyviä osapuolia, joiden turvallisuusetu on kyseessä, pyritään kuulemaan,
f)
kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät toteuttavat turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimia turvallisuusjärjestelyjen hyväksymisstrategian mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksessa (EU) N:o 1285/2013 määriteltyä Euroopan komission roolia,
g)
turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntää koskevat päätökset perustuvat asiaa koskevassa turvallisuusjärjestelyjen hyväksymisstrategiassa määritellyn menettelyn mukaisesti jäsenvaltioiden turvallisuusjärjestelyjen hyväksynnästä vastaavien kansallisten viranomaisten tekemiin paikallisiin turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntää koskeviin päätöksiin,
h)
jatkuvalla, avoimella ja täysin ymmärrettävällä seurantamenettelyllä varmistetaan, että Euroopan GNSS-järjestelmien turvallisuusriskit ovat tiedossa, turvatoimet on määritelty näiden riskien vähentämiseksi hyväksyttävälle tasolle unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuustarpeet huomioon ottaen ja jotta ohjelmat toimisivat moitteettomasti ja että näitä toimenpiteitä sovelletaan syvyyssuuntaisen turvallisuuden käsitteen mukaisesti. Turvatoimien tehokkuutta on arvioitava jatkuvasti. Tämän turvallisuusriskien arviointiin ja hallintaan liittyvän menettelyn toteuttavat ohjelmien sidosryhmät yhdessä toistuvana prosessina,
i)
turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntää koskevat päätökset tehdään ehdottoman itsenäisesti myös komissioon ja muihin ohjelmien toteuttamisesta ja palvelujen tarjonnasta vastaaviin elimiin samoin kuin viraston hallintoneuvoston toimitusjohtajaan nähden,
j)
turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimia toteutettaessa on otettava asianmukaisesti huomioon tarve sovittaa toimet asianmukaisesti yhteen komission ja turvallisuusmääräysten täytäntöönpanosta vastaavien viranomaisten välillä,
k)
ohjelmien toteutukseen osallistuvien eri sidosryhmien on käsiteltävä EU:n turvallisuusluokiteltuja tietoja ja suojattava tällaiset tiedot niiden perusperiaatteiden ja vähimmäisnormien mukaisesti, jotka on vahvistettu EU:n turvallisuusluokiteltuja tietoja koskevissa neuvoston ja komission turvallisuussäännöissä.
11 artikla
Turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunta
1. Perustetaan eurooppalaisten GNSS-järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunta, jäljempänä ’hyväksyntälautakunta’, suorittamaan tässä artiklassa vahvistetut tehtävät.
2. Turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunta suorittaa tehtävänsä ja erityisesti turvallisuuskysymyksiin liittyvät tehtävänsä tämän vaikuttamatta asetuksella (EU) N:o 1285/2013 komissiolle annettuun vastuuseen ja turvallisuusjärjestelyjen hyväksymistä koskevaan jäsenvaltioiden toimivaltaan.
3. Turvallisuusjärjestelyjen hyväksynnästä vastaavana viranomaisena hyväksyntälautakunta toteuttaa eurooppalaisten GNSS-järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksynnän osalta seuraavat tehtävät:
a)
se määrittää ja hyväksyy turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntästrategian, jossa esitetään:
i)
eurooppalaisten GNSS-järjestelmien hyväksynnän sekä niiden ja muiden järjestelmien mahdollisen yhteenliittämisen suorittamista ja ylläpitämistä varten tarvittavien toimintojen laajuus;
ii)
eurooppalaisten GNSS-järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntämenettely, joka on yksityiskohtaisuudeltaan suhteutettu vaadittuun turvaamistasoon ja jossa tuodaan selkeästi esiin hyväksymisedellytykset; tämä menettely toteutetaan asiaa koskevien vaatimusten ja erityisesti asetuksen (EU) N:o 1285/2013 13 artiklassa tarkoitettujen vaatimusten mukaisesti;
iii)
hyväksyntämenettelyyn osallistuvien asiaankuuluvien sidosryhmien tehtävät;
iv)
hyväksyntäaikataulu, joka noudattaa ohjelmien eri vaiheita, erityisesti infrastruktuurin käyttöönotto, palvelujen tarjoaminen ja järjestelmän kehittäminen;
v)
jäsenvaltioiden turvallisuusasioissa toimivaltaisten kansallisten yksikköjen suorittaman, järjestelmiin liitettyjen verkkojen ja Galileo-ohjelmassa käyttöön otettuun järjestelmään liitettyjen PRS-laitteiden turvallisuusjärjestelyjen hyväksynnän periaatteet;
b)
se tekee turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntää koskevat päätökset, jotka koskevat erityisesti satelliittien laukaisun hyväksymistä, lupaa käyttää järjestelmiä niiden eri konfiguraatioissa ja eri yksikköjä varten aina avaruussignaaliin asti ja se mukaan lukien, sekä lupaa käyttää maa-asemia. Galileo-ohjelmassa käyttöön otettuun järjestelmään liitettyjen verkkojen ja PRS-laitteiden osalta hyväksyntälautakunta tekee ainoastaan päätökset, jotka koskevat elimille myönnettävää lupaa kehittää ja valmistaa PRS-vastaanottimia tai PRS-turvamoduuleja, ottaen huomioon turvallisuusasioissa toimivaltaisten kansallisten yksikköjen antamat neuvot ja yleiset turvallisuusriskit;
c)
se tarkastelee kaikkia turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntään liittyviä asiakirjoja ja, lukuun ottamatta asiakirjoja, joiden hyväksyminen kuuluu asetuksen (EU) N:o 1285/2013 13 artiklan ja päätöksen N:o 1104/2011/EU 8 artiklan nojalla komissiolle, hyväksyy ne;
d)
se antaa toimivaltansa puitteissa neuvoja komissiolle asetuksen (EU) N:o 1285/2013 13 artiklassa ja päätöksen N:o 1104/2011/EU 8 artiklassa tarkoitettujen säädösten tekstiluonnosten laadinnassa, myös turvallisuusmenettelyjen (SecOPs) vahvistamisessa, ja antaa lopullisen kantansa sisältävän lausunnon;
e)
se tarkastelee turvallisuusriskinarviointia, joka on kehitetty 10 artiklan h alakohdassa tarkoitetun valvontamenettelyn mukaan, ottaen huomioon yhdenmukaisuuden tämän kohdan c alakohdassa tarkoitettujen asiakirjojen sekä asetuksen (EU) N:o 1285/2013 13 artiklan ja päätöksen N:o 1104/2011/EU 8 artiklan mukaisesti laadittujen asiakirjojen kanssa, ja hyväksyy sen; se toimii yhteistyössä komission kanssa riskinvähentämistoimenpiteiden määrittelemiseksi;
f)
se tarkistaa eurooppalaisten GNSS-järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntään liittyvien turvatoimien täytäntöönpanon tekemällä tai teettämällä turvallisuutta koskevia arviointeja, tarkastuksia tai uudelleentarkasteluja tämän asetuksen 12 artiklan b alakohdan mukaisesti;
g)
se vahvistaa elektroniselta salakuuntelulta suojaavien hyväksyttyjen tuotteiden (TEMPEST) ja toimenpiteiden valinnan ja eurooppalaisten GNSS-järjestelmien turvallisuuden varmistamiseen käytettyjen hyväksyttyjen salaustuotteiden valinnan;
h)
se hyväksyy eurooppalaisten GNSS-järjestelmien ja muiden järjestelmien yhteenliittämisen tai tarvittaessa osallistuu asiaankuuluvan turvallisuusasioissa toimivaltaisen yksikön kanssa yhteiseen hyväksymiseen;
i)
se sopii asianomaisen jäsenvaltion kanssa 12 artiklan c alakohdassa tarkoitetusta pääsyn valvontaa koskevasta mallista;
j)
se ilmoittaa komissiolle tämän artiklan 11 kohdassa tarkoitettujen riskiraporttien perusteella tekemästään riskinarvioinnista ja antaa komissiolle neuvoja jäännösriskin käsittelyvaihtoehdoista tietyn turvallisuushyväksyntäpäätöksen osalta;
k)
se avustaa tiiviissä yhteistyössä komission kanssa neuvostoa yhteisen toiminnan 2004/552/YUTP täytäntöönpanossa neuvoston nimenomaisesta pyynnöstä;
l)
se suorittaa tehtäviensä hoitamisen kannalta tarvittavat kuulemiset.
4. Hyväksyntälautakunnan tehtävänä on lisäksi:
a)
laatia ja hyväksyä 8 a artiklan 1 kohdassa tarkoitetun monivuotisen työohjelman se osa, joka liittyy tähän lukuun kuuluviin operatiivisiin toimiin sekä näiden toimien toteuttamiseen tarvittaviin taloudellisiin ja henkilöstöresursseihin, ja toimittaa se hyvissä ajoin hallintoneuvostolle, jotta se voidaan sisällyttää monivuotiseen työohjelmaan;
b)
laatia ja hyväksyä 8 a artiklan 2 kohdassa tarkoitetun vuotuisen työohjelman se osa, joka liittyy tähän lukuun kuuluviin operatiivisiin toimiin sekä näiden toimien toteuttamiseen tarvittaviin taloudellisiin ja henkilöstöresursseihin, ja toimittaa se hyvissä ajoin hallintoneuvostolle, jotta se voidaan sisällyttää vuotuiseen työohjelmaan;
c)
laatia ja hyväksyä 6 artiklan 2 kohdan h alakohdassa tarkoitetun vuosikertomuksen se osa, joka koskee tähän lukuun kuuluviin viraston toimintaa ja näkymiä ja näiden toimien toteuttamiseen tarvittavia taloudellisia ja henkilöstöresursseja, ja toimittaa se hyvissä ajoin hallintoneuvostolle, jotta se voidaan sisällyttää vuosikertomukseen;
d)
vahvistaa ja julkaisee työjärjestyksensä;
5. Komissio pitää hyväksyntälautakunnan jatkuvasti ajan tasalla lautakunnan päätösten vaikutuksista ohjelmien asianmukaiseen toteuttamiseen ja jäännösriskin käsittelysuunnitelmien täytäntöönpanosta. Hyväksyntälautakunta panee merkille kaikki komission lausunnot.
6. Hyväksyntälautakunta toimittaa päätöksensä komissiolle.
7. Hyväksyntälautakunnassa on yksi edustaja kustakin jäsenvaltiosta, yksi edustaja komissiosta ja yksi korkean edustajan edustaja. Jäsenvaltioiden, komission ja korkean edustajan on pyrittävä rajoittamaan edustajiensa vaihtuvuutta hyväksyntälautakunnassa. Hyväksyntälautakunnan jäsenten toimikausi on neljä vuotta, ja se voidaan uusia. ESAn edustaja kutsutaan hyväksyntälautakunnan kokouksiin tarkkailijaksi. Poikkeustapauksissa kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen edustajia voidaan myös kutsua kokouksiin tarkkailijoina, kun käsitellään näihin kolmansiin maihin tai kansainvälisiin järjestöihin suoraan liittyviä asioita. Kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen edustajien osallistumisesta ja sen ehdoista määrätään 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen sopimusten avulla, joiden on oltava hyväksyntälautakunnan työjärjestyksen mukaisia.
8. Hyväksyntälautakunta valitsee jäsentensä keskuudesta puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan kaikkien äänioikeutettujen jäsenten kahden kolmasosan enemmistöllä. Varapuheenjohtaja toimii puheenjohtajan sijaisena tämän ollessa estyneenä.
Hyväksyntälautakunnalla on valta erottaa puheenjohtaja, varapuheenjohtaja tai molemmat. Se tekee tätä koskevan päätöksensä jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä.
Hyväksyntälautakunnan puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan toimikausi on kaksi vuotta, ja se voidaan uusia kerran. Puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan toimikausi päättyy silloin, kun heidän jäsenyytensä hyväksyntälautakunnassa päättyy.
9. Hyväksyntälautakunnalla on oltava käytettävissään kaikki tarvittavat henkilöstö- ja materiaaliresurssit asianmukaisten hallinnollisten tukitoimintojen suorittamiseksi ja jotta se pystyy yhdessä 11 kohdassa tarkoitettujen elinten kanssa toteuttamaan tehtävänsä itsenäisesti, erityisesti käsitellessään asiakirjoja, aloittaessaan ja seuratessaan turvallisuusmenettelyjen toteuttamista ja suorittaessaan järjestelmien turvallisuustarkastuksia, valmistellessaan päätöksiä sekä järjestäessään kokouksiaan. Sillä on oltava käytössään kaikki virastossa oleva tieto, jota se tarvitsee tehtäviensä hoitamiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 10 artiklan i alakohdassa tarkoitettuja itsenäisyyden ja riippumattomuuden periaatteita.
10. Hyväksyntälautakunta ja sen alaisuuteen asetettu viraston henkilöstö suorittavat tehtävänsä ohjelman tavoitteiden mukaisesti siten, että itsenäisyys ja riippumattomuus viraston muista toimista ja erityisesti järjestelmien käyttöön liittyvistä operatiivisista toimista on taattu. Tämän vuoksi viraston tähän lukuun kuuluvien toimien toteuttamiseen osallistuvan henkilöstön ja viraston muun henkilöstön toimet on erotettava organisatorisesti toisistaan. Hyväksyntälautakunta ilmoittaa välittömästi toimitusjohtajalle, hallintoneuvostolle ja komissiolle, mikäli ilmenee mitään sellaista, mikä voisi olla esteenä sen itsenäisyydelle tai riippumattomuudelle. Mikäli virastossa ei pystytä korjaamaan asiaa, komissio tutkii tilanteen kuulleen asiaankuuluvia osapuolia. Komissio toteuttaa tämän tutkimuksen tulosten pohjalta asianmukaiset korjaustoimenpiteet, jotka virasto panee täytäntöön, ja ilmoittaa niistä Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
11. Hyväksyntälautakunta perustaa alaisuudessaan toimivia elimiä, jotka toimivat sen ohjeiden mukaisesti ja jotka käsittelevät erityiskysymyksiä. Samalla kun lautakunta varmistaa työn jatkuvuuden, se perustaa erityisesti paneelin, joka tekee turvallisuusanalyysikatsauksia ja testejä asiaankuuluvien riskiraporttien laatimiseksi avustaakseen hyväksyntälautakuntaa tämän päätösten valmistelussa. Hyväksyntälautakunta voi perustaa tämän paneelin työtä edistäviä asiantuntijatyöryhmiä ja hajottaa niitä.
12. Galileo-ohjelman käyttöönottovaiheessa perustetaan, tämän vaikuttamatta jäsenvaltioiden toimivaltaan ja asetuksen (EU) N:o 1285/2013 14 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettuihin Euroopan GNSS-virastolle uskottuihin tehtäviin, hyväksyntälautakunnan valvoma jäsenvaltioiden asiantuntijatyöryhmä suorittamaan salatun aineiston jakelusta vastaavan viranomaisen tehtäviä, jotka liittyvät EU:n salausteknisen aineiston hallinnointiin, erityisesti seuraavaa varten:
i)
lentojen salausavainten ja muiden Galileo-ohjelman nojalla perustetun järjestelmän toiminnalle tarpeellisten avainten hallinnointi;
ii)
PRS-salausavainten kirjanpitoon, turvalliseen käsittelyyn, varastointiin ja jakeluun liittyvien menettelyjen perustamisen ja toimeenpanon tarkistaminen.
13. Jos tämän asetuksen 10 artiklassa tarkoitettuihin yleisiin periaatteisiin perustuvaa yhteistä näkemystä ei saavuteta, hyväksyntälautakunta tekee päätökset määräenemmistöllä siten kuin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 16 artiklassa on määrätty ja rajoittamatta tämän asetuksen 9 artiklan soveltamista. Komission edustaja ja korkean edustajan edustaja eivät osallistu äänestykseen. Hyväksyntälautakunnan puheenjohtaja allekirjoittaa lautakunnan puolesta lautakunnan hyväksymät päätökset.
14. Komissio tiedottaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle ilman kohtuutonta viivettä turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntäpäätösten tekemisen vaikutuksesta ohjelmien asianmukaiseen toteutukseen. Jos komissio katsoo, että hyväksyntälautakunnan tekemä päätös voi vaikuttaa merkittävästi ohjelmien asianmukaiseen toteuttamiseen, esimerkiksi niiden kustannuksiin, aikatauluun tai tuloksiin, se ilmoittaa asiasta välittömästi Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
15. Euroopan parlamentin ja neuvoston näkemykset, jotka olisi ilmaistava yhden kuukauden kuluessa, huomioon ottaen komissio voi hyväksyä minkä tahansa asianmukaisen toimenpiteen asetuksen (EU) N:o 1285/2013 mukaisesti.
16. Hallintoneuvostolle tiedotetaan määräajoin hyväksyntälautakunnan työn edistymisestä.
17. Hyväksyntälautakunta noudattaa työskentelyaikataulussaan asetuksen (EU) N:o 1285/2013 27 artiklassa tarkoitettua vuotuista työohjelmaa.”
5)
Lisätään artikla seuraavasti:
”11 a artikla
Hyväksyntälautakunnan puheenjohtajan tehtävät
1. Hyväksyntälautakunnan puheenjohtajan tehtävänä on
a)
hallinnoida turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimia hyväksyntälautakunnan alaisuudessa;
b)
panna täytäntöön hyväksyntälautakunnan valvonnassa viraston monivuotisten ja vuotuisten työohjelmien tähän lukuun kuuluvat osat;
c)
tehdä yhteistyötä toimitusjohtajan kanssa ja auttaa tätä laatimaan 13 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu henkilöstötaulukkoa koskeva esitys ja viraston organisaatiorakenne;
d)
laatia 8 artiklan g alakohdassa tarkoitetun edistymiskertomuksen se osa, joka koskee tässä luvussa käsiteltyjä operatiivisia toimia, ja toimittaa se hyväksyntälautakunnalle ja toimitusjohtajalle hyvissä ajoin, niin että se voidaan liittää edistymiskertomukseen;
e)
laatia 8 artiklan h alakohdassa tarkoitetun vuosikertomuksen ja r alakohdassa tarkoitetun toimintasuunnitelman se osa, joka koskee tässä luvussa käsiteltyjä operatiivisia toimia, ja toimittaa se toimitusjohtajalle hyvissä ajoin;
f)
edustaa virastoa tähän lukuun kuuluvien toimien ja päätösten osalta;
g)
käyttää tämän luvun mukaisiin toimiin osallistuvan viraston henkilöstön suhteen 6 artiklan 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädettyjä valtuuksia, jotka on siirretty hänelle 6 artiklan 3 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti.
2. Tähän lukuun kuuluvien toimien osalta Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat kutsua hyväksyntälautakunnan puheenjohtajan vaihtamaan näkemyksiä näiden toimielinten kanssa viraston työstä ja näkymistä, myös monivuotisista ja vuotuisista työohjelmista.”;
6)
Korvataan 12 artiklan b alakohta seuraavasti:
”b)
annettava turvallisuusasioissa toimivaltaisten kansallisten yksikköjen suostumuksella ja valvonnassa hyväksyntälautakunnan asianmukaisesti valtuuttamille henkilöille, myös lautakunnan päättämiä turvallisuustarkastuksia ja testejä varten ja 10 artiklan h alakohdassa tarkoitettua turvallisuusriskin seurantamenettelyä varten, pääsy kaikkiin turvallisuusluokiteltuihin tietoihin ja kaikille lainkäyttövaltaansa kuuluville ja/tai järjestelmien turvallisuuteen liittyville laitosalueille kansallisten lakiensa ja asetustensa mukaisesti ja syrjimättä jäsenvaltioiden kansalaisia heidän kansalaisuutensa perusteella. Nämä tarkastukset ja testit toteutetaan seuraavien periaatteiden mukaisesti:
i)
korostetaan turvallisuuden ja tehokkaan riskinhallinnan merkitystä tarkastetuissa yksiköissä;
ii)
suositellaan vastatoimia niiden erityisten vaikutusten lieventämiseksi, joita turvallisuusluokiteltujen tietojen luottamuksellisuuden, eheyden tai käytettävyyden menetyksellä on.”
7)
Muutetaan 13 artikla seuraavasti:
a)
Korvataan 3 kohta seuraavasti:
”3. Toimitusjohtaja laatii, III lukuun kuuluvien toimien osalta tiiviissä yhteistyössä hyväksyntälautakunnan puheenjohtajan kanssa, viraston seuraavan varainhoitovuoden tuloja ja menoja koskevan ennakkoarvioesityksen erottamalla selvästi toisistaan tuloja ja menoja koskevan ennakkoarvioesityksen turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntää koskevat osat ja viraston muut toimet. Hyväksyntälautakunnan puheenjohtaja voi kirjoittaa lausunnon tästä ehdotuksesta, ja toimitusjohtaja toimittaa sekä ennakkoarvioesityksen että lausunnon hallintoneuvostolle ja hyväksyntälautakunnalle yhdessä henkilöstötaulukon kanssa.”;
b)
korvataan 5 ja 6 kohta seuraavasti:
”5. Hallintoneuvosto laatii vuosittain tuloja ja menoja koskevan ennakkoarvioesityksen perusteella ja III lukuun kuuluvien toimien osalta tiiviissä yhteistyössä hyväksyntälautakunnan puheenjohtajan kanssa ennakkoarvion viraston tuloista ja menoista seuraavaa varainhoitovuotta varten.
6. Hallintoneuvosto toimittaa tämän ennakkoarvion, johon sisältyy henkilöstötaulukkoa koskeva esitys ja alustava vuotuinen työohjelma, viimeistään 31 päivänä maaliskuuta komissiolle sekä kolmansille maille tai kansainvälisille järjestöille, joiden kanssa unioni on tehnyt 23 artiklan 1 kohdan mukaisia sopimuksia.”
8)
Korvataan 14 artiklan 10 kohta seuraavasti:
”10. Ennen vuoden N + 2 huhtikuun 30 päivää Euroopan parlamentti myöntää neuvoston määräenemmistöllä antamasta suosituksesta toimitusjohtajalle vastuuvapauden varainhoitovuoden N talousarvion toteuttamisesta. Poikkeuksena tästä on talousarvion toteuttamisen se osa, johon kuuluvat virastolle asetuksen (EU) N:o 1285/2013 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarvittaessa uskotut tehtävät, joihin sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (18) 164 ja 165 artiklassa tarkoitettua menettelyä.
9)
Lisätään luku seuraavasti:
”IV a LUKU
HENKILÖSTÖRESURSSIT
15 a artikla
Henkilöstö
1. Viraston palveluksessa olevaan henkilöstöön sovelletaan Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavia henkilöstösääntöjä, muuta henkilöstöä koskevia palvelussuhteen ehtoja sekä unionin toimielinten näiden henkilöstösääntöjen ja palvelussuhteen ehtojen soveltamiseksi yhteisesti antamia sääntöjä.
2. Viraston henkilöstö muodostuu työntekijöistä, jotka virasto ottaa palvelukseensa tehtäviensä suorittamiseksi. Heistä tehdään asianmukainen turvallisuusselvitys, joka vastaa heidän käsittelemiensä tietojen turvallisuustasoa.
3. Viraston omissa menettelysäännöissä, kuten hallintoneuvoston työjärjestyksessä, hyväksyntälautakunnan työjärjestyksessä, virastoon sovellettavissa varainhoitoa koskevissa säännöksissä, henkilöstösääntöjen soveltamissäännöissä ja asiakirjojen saatavuutta koskevissa säännöissä taataan turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimia suorittavan henkilöstön itsenäisyys ja riippumattomuus viraston muita tehtäviä hoitavaan henkilöstöön nähden 10 artiklan i alakohdan mukaisesti.
15 b artikla
Toimitusjohtajan nimittäminen ja toimikausi
1. Toimitusjohtaja nimitetään viraston väliaikaiseksi toimihenkilöksi muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 2 artiklan a alakohdan mukaisesti.
2. Hallintoneuvosto nimittää toimitusjohtajan tämän ansioiden ja todistuksin osoitettujen hallinnollisten ja johtamistaitojen sekä tehtävään soveltuvan pätevyyden ja kokemuksen perusteella komission ehdottamalta ehdokkaiden listalta, joka on laadittu Euroopan unionin virallisessa lehdessä tai muissa julkaisuissa julkaistun kiinnostuksenilmaisupyynnön jälkeen järjestetyn avoimen kilpailun perusteella.
Hallintoneuvoston valitsema ehdokas voidaan kutsua pian valinnan jälkeen antamaan lausunto Euroopan parlamentille ja vastaamaan parlamentin jäsenten kysymyksiin.
Hallintoneuvoston puheenjohtaja edustaa virastoa toimitusjohtajan työsopimuksen tekemisen yhteydessä.
Hallintoneuvosto tekee toimitusjohtajan nimittämistä koskevan päätöksensä jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä.
3. Toimitusjohtajan toimikausi on viisi vuotta. Toimikauden päättyessä komissio tekee arvioinnin toimitusjohtajan tehtävänhoidosta ottaen huomioon viraston tulevat tehtävät ja haasteet.
Hallintoneuvosto voi komission ehdotuksesta ja ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu arviointi huomioon ottaen jatkaa toimitusjohtajan toimikautta kerran enintään neljän vuoden jaksoksi.
Hallintoneuvosto tekee toimitusjohtajan toimikauden jatkamista koskevan päätöksen jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä.
Mikäli toimitusjohtajan toimikautta on jatkettu, hän ei voi osallistua samaa tointa koskevaan valintamenettelyyn sen jälkeen.
Hallintoneuvosto ilmoittaa Euroopan parlamentille aikeestaan jatkaa toimitusjohtajan toimikautta. Toimitusjohtaja voidaan kutsua ennen tällaisen määräajan pidentämistä antamaan lausunto Euroopan parlamentin asiaan kuuluville valiokunnille ja vastaamaan valiokunnan jäsenten esittämiin kysymyksiin.
4. Hallintoneuvosto voi komission tai jäsentensä yhden kolmasosan ehdotuksesta tehdä toimitusjohtajan erottamista koskevan päätöksen jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä.
5. Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat kutsua toimitusjohtajan vaihtamaan näkemyksiä näiden toimielinten kanssa viraston työstä ja näkymistä, myös vuotuisesta ja monivuotisesta työohjelmasta. Tässä näkemysten vaihdossa ei käsitellä asioita, jotka liittyvät III lukuun kuuluviin turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimiin.
15 c artikla
Kansalliset asiantuntijat
Virasto voi käyttää myös kansallisia asiantuntijoita. Heistä tehdään asianmukainen turvallisuusselvitys, joka vastaa heidän käsittelemiensä tietojen turvallisuustasoa. Näihin henkilöihin ei sovelleta henkilöstösääntöjä eikä muuhun henkilöstöön sovellettavia palvelussuhteen ehtoja.”
10)
Korvataan 16 ja 17 artikla seuraavasti:
”16 artikla
Petosten torjunta
1. Petosten, lahjonnan ja muun laittoman toiminnan torjumiseksi virastoon sovelletaan rajoituksetta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 (19) säännöksiä. Tämän vuoksi virasto liittyy Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 tehtyyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan yhteisöjen komission tekemään toimielinten väliseen sopimukseen (20) ja antaa kyseisen sopimuksen liitteenä olevan mallipäätöksen mukaisesti säännöt, jotka koskevat viraston työntekijöitä ja kansallisia asiantuntijoita.
2. Tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet valvoa viraston rahoituksen edunsaajia sekä viraston kautta unionin varoja vastaanottaneita toimeksisaajia ja alihankkijoita sille toimitettujen asiakirjojen perusteella tai paikan päällä suoritettavin tarkastuksin.
3. Euroopan petostentorjuntavirasto voi asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 ja neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (21) säännösten mukaisesti suorittaa viraston myöntämään tukeen tai viraston tekemiin sopimuksiin liittyviä tutkimuksia, joihin voi kuulua paikan päällä suoritettavia tarkastuksia ja todentamisia, torjuakseen petoksia, lahjontaa ja unionin taloudellisia etuja vahingoittavaa muuta laitonta toimintaa.
4. Viraston kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tekemissä yhteistyösopimuksissa, viraston kolmansien maiden kanssa tekemissä avustussopimuksissa ja -päätöksissä sekä kaikissa viraston rahoituspäätöksissä on nimenomaisesti annettava tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä toimivaltuuksiensa mukaisesti tarkastuksia ja tutkimuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän artiklan 1, 2 ja 3 kohdan soveltamista.
17 artikla
Erioikeudet ja vapaudet
Virastoon ja sen edellä 15 a artiklassa tarkoitettuun henkilöstöön sovelletaan Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitettyä pöytäkirjaa N:o 7 Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista.
11)
Poistetaan 18 artikla.
12)
Korvataan 22 ja 23 artikla seuraavasti:
”22 artikla
Arkaluonteisia tai turvallisuusluokiteltuja tietoja koskevat turvallisuussäännöt
1. Virasto soveltaa EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamista koskevia komission turvallisuussääntöjä.
2. Virasto voi omissa menettelysäännöissään vahvistaa säännöksiä arkaluonteisten mutta turvallisuusluokittelemattomien tietojen käsittelemiseksi. Näissä säännöksissä käsitellään muun muassa tällaisten tietojen vaihtoa, käsittelyä ja säilyttämistä.
22 a artikla
Eturistiriidat
1. Hallintoneuvoston ja hyväksyntälautakunnan jäsenten, toimitusjohtajan sekä kansallisten asiantuntijoiden ja tarkkailijoiden on tehtävä sitoumuksistaan ja etunäkökohdistaan ilmoitus, jossa he toteavat, onko olemassa heidän riippumattomuuttaan mahdollisesti vaarantavia välittömiä tai välillisiä etunäkökohtia. Ilmoituksen on oltava täsmällinen ja täydellinen. Ilmoitus on tehtävä kirjallisena palvelukseen ottamisen yhteydessä, ja se on uusittava vuosittain. Sen tiedot on päivitettävä aina tarvittaessa ja erityisesti kyseisten henkilöidenhenkilökohtaisen tilanteen muuttuessa merkittävällä tavalla.
2. Hallintoneuvoston ja hyväksyntälautakunnan jäsenten, toimitusjohtajan sekä kansallisten asiantuntijoiden ja tarkkailijoiden ja tilapäisiin työryhmiin osallistuvien ulkopuolisten asiantuntijoiden on ilmoitettava tarkoin ja täydellisesti ennen jokaista kokousta esityslistalla oleviin asioihin liittyvistä etunäkökohdistaan, jotka saattavat vaarantaa heidän riippumattomuutensa, ja pidättäydyttävä osallistumasta näitä kohtia koskevaan keskusteluun tai äänestykseen.
3. Hallintoneuvoston ja hyväksyntälautakunnan on määriteltävä työjärjestyksessään käytännön järjestelyt 1 ja 2 kohdassa tarkoitettua etunäkökohtien ilmoittamista koskevaa sääntöä ja eturistiriitojen hallintaa varten.
23 artikla
Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen osallistuminen
1. Kolmannet maat ja kansainväliset järjestöt voivat osallistua viraston toimintaan. Osallistuminen ja sen ehdot vahvistetaan unionin ja kyseisen kolmannen maan tai kansainvälisen järjestön sopimuksessa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti.
2. Näihin sopimuksiin sisältyvien asianomaisten määräysten mukaisesti laaditaan käytännön järjestelyjä, joissa määritellään kolmansien maiden tai kansainvälisen järjestön viraston toimintaan osallistumisen käytännön säännöt, mukaan lukien viraston tekemiin aloitteisiin osallistumista, rahoitusosuuksia ja henkilöstöä koskevat järjestelyt.
23 a artikla
Yhteishankinnat jäsenvaltioiden kanssa
Virasto voi tehtäviensä hoitamiseksi tehdä jäsenvaltioiden kanssa yhteisiä hankintasopimuksia komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 1268/2012 säädettyjen menettelyjen mukaisesti (22).
13)
Korvataan 26 artikla seuraavasti:
”26 artikla
Uudelleentarkastelu, arviointi ja tarkastukset
1. Komissio tekee viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2016 ja sen jälkeen viiden vuoden välein virastosta arvioinnin, jossa arvioidaan etenkin viraston vaikutusta, tehokkuutta, sen toiminnan moitteettomuutta, sen työskentelymenetelmiä, sen tarpeita sekä sille osoitettujen resurssien käyttöä. Arvioinnissa tarkastellaan erityisesti viraston tehtävien kohdealan tai laadun mahdollista muuttamista ja tällaisen muutoksen rahoitusvaikutuksia. Arvioinnissa tarkastellaan, miten virasto on soveltanut eturistiriitoja koskevaa toimintatapaa, ja tutkitaan, ilmeneekö olosuhteissa mitään, mikä olisi voinut vaarantaa hyväksyntälautakunnan itsenäisyyden ja riippumattomuuden.
2. Komissio toimittaa arviointikertomuksen sekä sitä koskevat päätelmänsä Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä viraston hallintoneuvostolle ja hyväksyntälautakunnalle. Arvioinnin tulokset ovat julkisia.
3. Joka toinen arviointi sisältää tutkimuksen siitä, miten virasto on suoriutunut tehtävistään tavoitteisiin nähden. Jos komissio toteaa, että viraston toiminnan jatkaminen ei ole enää perusteltua ottaen huomioon sille asetetut tavoitteet ja tehtävät, se voi tarvittaessa ehdottaa tämän asetuksen kumoamista.
4. Viraston toiminnan tuloksellisuudesta voidaan teettää ulkopuolisia tarkastuksia hallintoneuvoston tai komission pyynnöstä.”
2 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Strasbourgissa 16 päivänä huhtikuuta 2014.