РЕШЕНИЕ (ЕС) 2015/494 НА КОМИСИЯТА
от 9 юли 2014 година
относно мерките SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP), приведени в действие от Словения в полза на Adria Airways d.d.
(нотифицирано под номер C(2014) 4543)
(само текстът на словенски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението, с което Комисията реши да открие процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз по отношение на помощта SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP) (1),
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с тези разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
С уведомление SANI № 5628 от 11 март 2011 г., заведено като получено на същия ден, Словения уведоми Комисията относно отпускането на помощ за оздравяване на предприятието Adria Airways d.d. (наричано по-нататък „Adria“ или „дружеството“) под формата на държавна гаранция и на кредит при облекчени условия в размер на 6,2 млн. евро.
(2)
Словения предостави допълнителна информация с писма от 31 март 2011 г. и 12 април 2011 г. Комисията поиска допълнителна информация с писмо от 29 април 2011 г., на което не бе получен отговор от словенските органи. На 13 юли 2011 г. бе проведена среща със словенските органи и техните консултанти, на която бе обяснено на Комисията, че помощта за оздравяване, за която е изпратено уведомление, няма да бъде достатъчна с оглед на неблагоприятното финансово състояние на дружеството и че Словения планира да направи капиталова инжекция в размер на 50 млн. евро в полза на Adria. Словения оттегли уведомлението си за помощта за оздравяване на 1 август 2011 г.
(3)
Вследствие на получена от Словения информация, че на 30 септември 2011 г. тя все пак е извършила капиталовата инжекция, посочена по-горе, Комисията реши да продължи предварителното си разследване ex officio и поиска допълнителна информация с писма от 12 септември 2011 г., 28 ноември 2011 г. и 17 април 2012 г., на които Словения отговори с писма от 11 октомври 2011 г., 27 декември 2011 г., 13 януари 2012 г. и 18 май 2012 г. Освен това Словения изпрати меморандум, изготвен от законните представители на Adria, по електронна поща на 7 ноември 2012 г.
(4)
По искане на Словения на 12 юли 2012 г. бе проведена среща с участието на представители на Adria и държавния холдинг PDP (2), който е един от акционерите на Adria. На тази среща Словения и представителите на Adria и PDP представиха разяснения и аргументи по отношение на разглежданите мерки.
(5)
С писмо от 20 ноември 2012 г. Комисията уведоми Словения, че е решила да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), по отношение на помощта (наричано по-нататък „решението за откриване“). Словения представи мнение относно решението за откриване с писмо от 21 януари 2013 г. Комисията поиска допълнителна информация от Словения с писмо от 5 март 2013 г., на което Словения отговори на 19 април 2013 г. Словения предостави допълнителна информация на 16 септември 2013 г. Комисията поиска допълнителна информация от Словения с писмо от 6 ноември 2013 г., на което Словения отговори на 4 декември 2013 г., както и на 6 и 17 януари 2014 г. Срещи със словенските органи и техните законни представители се състояха на 25 март и 5 декември 2013 г. и на 8 януари 2014 г.
(6)
Решението на Комисията за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3) на 8 март 2013 г. Комисията прикани заинтересованите страни да представят своите мнения относно мерките.
(7)
На 8 април 2013 г. в Комисията постъпи становището на една заинтересована страна, Ryanair. Тя го изпрати на Словения, на която бе предоставена възможност за отговор; нейното мнение беше получено с писмо от 13 май 2013 г.
2. ПАЗАРЪТ НА ВЪЗДУШНИЯ ТРАНСПОРТ НА СЛОВЕНИЯ
(8)
Adria е националният въздушен превозвач на Словения и основната авиокомпания на летище Любляна. През 2011 г. дружеството е транспортирало 73,4 % от пътниците, които летят през летище Любляна, а впоследствие тази цифра е спаднала на 71,3 % през 2012 г. и на 69,8 % през 2013 г. (4)
(9)
Въпреки че присъствието на нискотарифни превозвачи в Словения е ограничено (easyJet обслужва само един маршрут от Любляна, а Wizz Air обслужва два), те са поели 12,6 % от пътниците на обществения транспорт през 2013 г. (5) Понастоящем има още пет други конкуренти, които извършват полети от Любляна до техните основни възлови летища, а именно Air France, Finnair, Turkish Airlines, Montenegro Airlines и Air Serbia.
3. ПОЛУЧАТЕЛ НА ПОМОЩТА
(10)
Adria е голямо предприятие с приблизително 450 служители. През 2013 г. то има оборот от 142,3 млн. евро и загуби в размер на 3 млн. евро (по оценки). То има флот от 11 самолета, главно регионални реактивни самолети. Понастоящем дяловете на Adria са собственост inter alia на Република Словения - 69,9 %, на Bank Assets Management Company (BAMC) (на което бяха прехвърлени някои активи от Nova Ljubljanska Banka d.d. (6), наричано по-нататък „NLB“) - 19,6 %, на ABANKA d.d. - 4,7 %, и на PDP - 2,1 %.
(11)
От 2008 г. нататък финансовото състояние на Adria постоянно се влошава, с намалени продажби, отрицателна EBT (печалба преди данъчно облагане) и отрицателен собствен капитал. За допълнителни данни относно финансовото състояние на Adria в периода между 2007 и 2011 г. вж. раздел 7.1 по-долу.
(12)
На 1 август 2012 г. Словения, заедно с PDP, NLB, Abanka Vipa d.d., Hypo Alpe-Adria Bank d.d. и Unicredit Bank of Slovenia d.d., започна процеса на приватизация на Adria, като отправи покана за представяне на оферти за 74,87 % от дяловете на дружеството. На тази дата Агенцията за управление на капиталови активи на Република Словения (Capital Assets Management Agency of the Republic of Slovenia, AUKN) публикува публична покана към инвеститорите за изразяване на интерес с необвързващ характер в рамките на процеса на продажба на мажоритарен пакет акции на дружеството (7). Изглежда обаче тази процедура е била отменена и процедурата за приватизация на Adria ще бъде стартирана наново на по-късен етап.
4. ОПИСАНИЕ НА МЕРКИТЕ И ПЛАНА ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ
4.1. Мярка 1: увеличението на капитала от 2007 г.
(13)
Считано от 31 декември 2006 г. капиталът на Adria има следната акционерна структура:
Таблица 1
Акционерна структура на Adria преди увеличението на капитала от 2007 г.
Име
%
KAD
55,0
SOD
20,0
NFD 1 delniški investicijski sklad d.d. (8)
9,7
NFD Holding d.d. (9)
7,2
Infond d.o.o. (10)
4,9
Други (включително акционери физически лица)
3,2
(14)
На 19 февруари 2007 г. на събрание на акционерите на Adria бе решено да се увеличи капиталът на дружеството с 10,9 млн. евро. Фондът KAD, който е 100 % собственост на държавата, записа приблизително 99,6 % от увеличението, а останалите бяха записани от акционери физически лица. Всички акции бяха записани до 5 април 2007 г.
(15)
Заплатената цена беше 27 EUR на акция. Според доклад за оценка от […] (11) г. стойността на акциите е определена на […] EUR за една акция към месец септември 2006 г.
(16)
Вследствие на увеличението на капитала от 2007 г. собствеността на капитала на Adria е, както следва:
Таблица 2
Акционерна структура на Adria след увеличението на капитала от 2007 г.
Име
%
KAD
77,3
SOD (12)
10,0
NLB (13)
8,5
Infond d.o.o.
2,4
Други (включително акционери физически лица)
1,8
4.2. Мярка 2: увеличението на капитала от 2009 г.
(17)
На 13 януари 2009 г. управителният съвет на Adria реши да увеличи капитала на дружеството чрез емитиране на нови акции. В резултат на това капиталът на Adria бе увеличен с 2,36 млн. евро. Фондът KAD записа приблизително 99,5 % от увеличението, а останалите бяха записани от акционери физически лица. Всички акции бяха записани до 20 юли 2009 г.
(18)
Заплатената цена беше 22 EUR на акция. Според доклад за оценка от […] г. стойността на акциите е определена на […] EUR за една акция към месец септември 2008 г.
(19)
Вследствие на увеличението на капитала от 2009 г. собствеността на капитала на Adria е, както следва:
Таблица 3
Акционерна структура на Adria след увеличението на капитала от 2009 г.
Име
%
KAD
78,6
SOD
8,8
NLB
7,5
Infond d.o.o.
2,2
Други (включително акционери физически лица)
2,9
4.3. Мярка 3: увеличението на капитала от 2010 г.
(20)
На 2 септември 2010 г. на събрание на акционерите на Adria бе решено да се увеличи капиталът на дружеството с 2,5 млн. евро. Холдингът PDP (наследник на KAD и SOD) записа приблизително 80 % от увеличението. Две частни туристически агенции, Kompas d.d. и Palma d.o.o., записаха останалите 20 % (по 10 % всяка). Всички акции бяха записани до 1 октомври 2010 г.
(21)
Заплатената цена беше 12 EUR на акция. Според доклад за оценка от […] г. стойността на акциите е определена на […] EUR за една акция към месец юни 2009 г.
(22)
В следствие на увеличението на капитала от 2010 г. собствеността на капитала на Adria е, както следва:
Таблица 4
Акционерна структура на Adria след увеличението на капитала от 2010 г.
Име
%
PDP
86,0
NLB
6,1
Kompas d.d.
1,9
Palma d.o.o.
1,9
Infond d.o.o.
1,7
Други (включително акционери физически лица)
2,4
4.4. Мярка 4: увеличението на капитала от 2011 г.
(23)
На 21 септември 2011 г. на събрание на акционерите на Adria бе решено да се увеличи капиталът на дружеството с 69,7 млн. евро. Република Словения записа 49,5 млн. евро, а PDP - 0,5 млн. евро, и двете суми в налични средства. Останалата част от увеличението на капитала (т.е. 19,7 млн. евро) бе осъществена под формата на замяна на дълг срещу дялов капитал от няколко банки: а) 13,83 млн. евро от NLB, б) 3,35 млн. евро от Abanka Vipa d.d., в) 1,24 млн. евро от Unicredit Bank of Slovenia d.d., и г) 1,28 млн. евро от Hypo Alpe-Adria Bank d.d. Увеличението на капитала бе осъществено на 30 септември 2011 г.
(24)
Договорената цена е била 1 EUR за акция - позволеният от словенското законодателство минимум. Не е бил изготвен доклад за оценка.
(25)
Вследствие на увеличението на капитала от 2011 г. собствеността на капитала на Adria е, както следва:
Таблица 5
Акционерна структура на Adria след увеличението на капитала от 2011 г.
Име
%
Република Словения
69,9
NLB
19,6
Hypo Alpe-Adria Bank d.d.
1,8
Abanka Vipa d.d.
4,7
Unicredit Bank of Slovenia d.d.
1,8
PDP
2,1
Други (включително акционери физически лица)
0,1
Планът за преструктуриране от септември 2011 г.
(26)
Според Словения държавата, PDP и банките са взели решение за участие в увеличението на капитала от 2011 г. въз основа на план от септември 2011 г., озаглавен „Програма за финансово преструктуриране и преструктуриране на стопанската дейност“ (наричана по-нататък „планът за преструктуриране“). Този план включва необходимите мерки за финансово преструктуриране и преструктуриране на дейността на Adria, които ще позволят на дружеството да възстанови своята жизнеспособност. Видно е, че планът е написан с цел уведомяване относно помощ за преструктуриране, тъй като в него присъстват понятия като „собствен принос“ и „нарушаване на конкуренцията“, които обикновено не се срещат в бизнес план.
(27)
Според първоначално представения план за преструктуриране Adria ще постигне жизнеспособност през 2013 г. (базов и оптимистичен сценарий) или 2014 г. (песимистичен сценарий). Също така, според първоначално представения план за преструктуриране затрудненията на Adria произтичат от: а) […].
(28)
В първоначално представения план за преструктуриране са установени набор от мерки, насочени към преструктуриране на Adria и възстановяване на жизнеспособността на дружеството: а) […].
(29)
Също така според първоначално представения план за преструктуриране увеличението на капитала от 2011 г. в размер на 69,7 млн. евро ще покрие отрицателната стойност на собствения капитал на Adria в размер на […] EUR, погасяването на задължения в размер на […] EUR ([…] EUR просрочени задължения към доставчици и […] EUR за предсрочно погасяване на банкови заеми) и финансирането на мерки за преструктуриране в размер на […] EUR.
(30)
От друга страна, общите разходи за преструктуриране ще възлязат на […] EUR, които са частично финансирани от капиталовата инжекция в размер на 50 млн. евро, направена от словенската държава и PDP. Участието на Adria в разходите за неговото преструктуриране („собствен принос“) ще възлиза на […] EUR от замяната на банкови заеми срещу дялов капитал (19,7 млн. евро), […]. На последно място, в първоначално представения план за преструктуриране продажбата на AAT и отмяната на редовни маршрути се разглеждат като компенсаторни мерки.
(31)
С оглед на съмненията, изразени от Комисията в решението за откриване, Словения представи редица актуализации на плана за преструктуриране. По-специално, планът за преструктуриране в момента предвижда преструктурирането да продължи до 2015 г. и включва няколко допълнителни мерки за преструктуриране, с цел да се гарантира по-устойчива жизнеспособност. Допълнителните мерки за преструктуриране, заедно с тяхното финансово отражение за 2014 и 2015 г., са следните: а) […].
4.5. Мярка 5: придобиването на Adria Airways Tehnika d.d. през 2010 - 2011 г.
(32)
През 2010 г. е учредено AAT, дъщерно дружество 100 % собственост на Adria. Дотогава то е вътрешно подразделение за поддръжка на Adria, известно като SVL. AAT осъществява дейност в сектора на поддържане на въздухоплавателни средства за Adria и други клиенти.
(33)
В периода от ноември 2010 г. до март 2011 г. PDP и Aerodrom Ljubljana - мажоритарен държавен управител на летище Любляна - придобиха от Adria съответно 52,3 % и 47,7 % в AAT на два етапа. На първия етап PDP купи дял в AAT в размер на 18,24 % под формата на 2 676 346 привилегировани акции без право на глас на стойност 1 EUR на акция. По същото време Aerodrom Ljubljana придоби дял от 31,16 % в AAT (4 570 881 акции) чрез преобразуване на дълг в привилегировани акции без право на глас за сума от приблизително 4,6 млн. евро. На втория етап, в началото на 2011 г., Adria продаде останалите свои акции в AAT както следва: PDP придоби 5 000 000 обикновени акции на стойност 1 EUR за акция и увеличи дела си в дружеството на 52,33 %, докато Aerodrom Ljubljana увеличи дела си в AAT на 47,67 %, като преобразува 2,2 млн. евро вземания от Adria.
(34)
Следователно общата цена възлиза на 14,7 млн. евро, т.е. 1 EUR на акция. В доклад за оценка от април 2010 г. стойността на AAT като подразделение за поддръжка на Adria се определя между 14,4 млн. евро и 14,9 млн. евро към месец декември 2009 г.
5. РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ
(35)
На 20 ноември 2012 г. Комисията реши да открие официалната процедура по разследване. Предварителното становище на Комисията в решението за откриване беше, че към момента на прилагане на установените мерки, или поне от 2008 г. нататък, Adria би могло да се счита за предприятие в затруднение. Комисията също така изрази съмнения по отношение на петте разглеждани мерки и достигна до предварителното заключение, че при всички тях е налице държавна помощ.
(36)
По отношение на мерки 1 и 2 в решението за откриване Комисията изразява мнението, че словенската държава е упражнила видимо и пряко влияние върху KAD и достигна до предварителното заключение, че участието на KAD в увеличенията на капитала от 2007 г. и 2009 г. е осъществено с държавни ресурси и може да бъде приписано на Словения. Макар че действителната цена, платена за акциите от KAD, е под определената стойност в двата доклада за оценка, Комисията изрази съмнение дали докладите са отчели значителния период от време, изтекъл от момента, когато е направена оценката на акциите, до момента на осъществяването на капиталовата инжекция. Като има предвид, че по това време KAD е мажоритарен съдружник в Adria, Комисията счита, че увеличенията на капитала от 2007 г. и 2009 г. са били насочени към финансиране на съществуваща инвестиция на KAD в дружество, което би могло да се счита за предприятие в затруднение.
(37)
При прегледа на мярка 3 Комисията отбеляза, че PDP е наследник на KAD и SOD, чиито действия според предварителната оценка на Комисията могат да бъдат приписани на държавата. Освен това Комисията подчерта факта, че словенската държава притежава непряко 100 % от PDP (чрез KAD, SOD и DSU (100 % държавно предприятие за управление на активи)), като елемент, даващ основание да се припише отговорност на държавата, и се позова на някои косвени доказателства за приписване на отговорност на държавата по смисъла на съдебната практика по делото Stardust Marine (14). Както при мерки 1 и 2, макар действителната цена, платена за акциите от PDP, да е под определената стойност в доклада за оценка, Комисията изрази съмнения дали докладът е отчел значителния период от време от 15 месеца, изтекъл от момента, когато е направена оценката на акциите, до момента на осъществяване на капиталовата инжекция. Комисията също така застъпи предварителното становище, че участието в капиталовата инжекция от 2010 г. на две частни туристически агенции (Kompas d.d. и Palma d.o.o.) заедно с PDP само по себе си не е достатъчно, за да разсее съмненията на Комисията за възможно предимство в полза на Adria (15).
(38)
Във връзка с мярка 4 Комисията отбеляза, че за инвестицията на Словения явно са използвани държавни ресурси, и потвърди предварителното си заключение, че за действията на PDP носи отговорност държавата. Комисията също така изрази съмнения относно участието на NLB в мярка 4, което изглежда може да бъде приписано на държавата предвид факта, че а) по това време NLB е била мажоритарна собственост на държавата, б) държавата е имала мнозинството от гласовете в управителния съвет и надзорния съвет на банката, и в) публични органи могат да упражняват влияние върху поведението на банка, контролирана от държавата.
(39)
При оценката на това дали мярка 4 води до неправомерно избирателно предимство в полза на Adria, Комисията отбелязва в решението за откриване, че фактът, че банките се съгласяват на замяна на дълг срещу дялов капитал само в случай че държавата направи капиталова инжекция в Adria, и по-специално различният характер на приноса на държавата и PDP в сравнение с приноса на банките (замяна на дълг срещу дялов капитал), е достатъчен, за да възникнат основателни съмнения дали увеличението на капитала от 2011 г. е било pari passu. Комисията отбелязва също така, че за разлика от предишните увеличения на капитала, капиталовото увеличение от 2011 г. е било извършено без доклад за оценка.
(40)
По отношение на твърденията на словенските органи, че те са взели решение за участие в мярка 4 въз основа на плана за преструктуриране от месец септември 2011 г., Комисията отбеляза, че планът за преструктуриране по принцип не е бил достатъчен за удовлетворяване на критериите на частен инвеститор, тъй като някои от прогнозите на плана за преструктуриране изглежда са се основавали на несигурни или неясни допускания. Освен това Комисията подчерта, че частен инвеститор би взел предвид риска предходните увеличения на капитала да са съставлявали незаконна държавна помощ и би оценил отражението на риска от възможно нареждане за възстановяване от страна на Комисията върху рентабилността на инвестицията. На последно място, Комисията отбеляза, че банките може да са взели решение за участие в капиталовата инжекция поради интереса, показан към Adria от Словения, много преди датата, на която е взето решението за увеличение на капитала от 2011 г.
(41)
Във връзка с мярка 5 Комисията потвърди своето предварително становище, че за действията на PDP носи отговорност държавата и че са използвани държавни ресурси. По отношение на Aerodrom Ljubljana Комисията достигна до същото предварително заключение с оглед на факта, че то вече е било мажоритарна държавна собственост към момента на придобиване на AAT. Комисията счита също, че е малко вероятно публичните органи да не са участвали във важните решения, вземани от Aerodrom Ljubljana - управителят на летище Ljubljana, поради стратегическото значение на летището за страната като основен входен терминал за международни полети.
(42)
Предвид факта, че първият етап от придобиването на акции в AAT се е състоял непосредствено след увеличението на капитала от 2010 г., Комисията е на мнение, че двете мерки не трябва да се оценяват поотделно, а като част от по-голяма операция, насочена към подпомагане на Adria. При прегледа на доклада, в който е определена стойността на акциите на ATT, Комисията отбеляза, че в него AAT е оценено като част от подразделението за поддръжка на Adria (по това време това е SVL) и при оценяване на стойността на AAT са взети предвид полезните взаимодействия, произтичащи от това. Въпреки това Комисията счита, че докладът е трябвало да оцени стойността на SLV/AAT като самостоятелен субект, без да се отчитат полезните взаимодействия в рамките на групата, тъй като през 2010 г. AAT е отделено от Adria и продадено като отделно предприятие. Освен това Комисията изрази загриженост относно значителния период от време между момента на оценката и момента на продажба на акциите на AAT.
(43)
Комисията също така изрази съмнения относно съвместимостта с вътрешния пазар на петте разглеждани мерки, по-специално поради факта, че Словения не е представила всички възможни основания за съвместимост.
(44)
С оглед на естеството на разглежданите мерки и факта, че Adria би могло да се счита за предприятие в затруднение към момента на привеждане в действие на мерките, Комисията отбеляза, че съвместимостта на мерките може да се оценява само съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, и по-специално в контекста на Насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (16) (наричани по-нататък „Насоките за ОиП“). Комисията отбеляза първо, че условията за помощ за оздравяване, установени в раздел 3.1 от Насоките за ОиП, изглежда не са изпълнени. Във връзка с помощта за преструктуриране, определена в раздел 3.2 от Насоките за ОиП, Комисията подчерта, че установените мерки са предоставени преди Комисията да бъде уведомена и в отсъствието на надежден план за преструктуриране, който удовлетворява условията, установени в Насоките за ОиП - обстоятелство, което само по себе си ще бъде достатъчно, за да се изключи съвместимост на мерките с вътрешния пазар (17).
(45)
Комисията също така изрази съмнения относно плана за преструктуриране, тъй като той не се оказва достатъчно обоснован, за да се възстанови жизнеспособността на Adria в дългосрочен план, защото някои от неговите прогнози се основават на количествено неопределени, несигурни или неясни допускания. Комисията също така не е убедена дали компенсаторните мерки, предвидени в плана за преструктуриране, може да се считат за подходящи и/или достатъчни, предвид това, че те се оказват необходими за възстановяване на жизнеспособността на Adria. Що се отнася до продажбата на AAT, тя се е състояла няколко месеца преди одобряването на плана за преструктуриране, в края на 2010 г. и началото на 2011 г. - момент, когато Adria очевидно наложително се нуждае от финансиране. Също така отмяната на редовни маршрути не се оказва приемлива като компенсаторна мярка, предвид това, че в плана за преструктуриране повечето от тези маршрути (27 от 31) са посочени като губещи и във всички случаи тяхното закриване ще бъде необходимо за осигуряване на жизнеспособността на дружеството. Комисията също така изрази съмнения относно това дали предложеният собствен принос от Adria в размер на […] EUR е изцяло приемлив, по-специално защото не е ясно дали сумите от продажбата на AAT и замяната на банкови заеми срещу дялов капитал може да се отчитат като собствен принос. Като се има предвид, че Adria изглежда е в затруднено положение към момента на привеждане в действие на мерките и че предприятията в затруднение могат да получат само помощ за оздравяване и/или преструктуриране, Комисията изрази съмнения и относно това дали принципът на еднократната помощ „един път - последен път“ ще бъде спазен, особено по отношение на увеличението на капитала от 2011 г.
6. МНЕНИЯ ОТНОСНО РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРА
6.1. Мнения от Словения
(46)
В своите мнения относно решението на Комисията за откриване на процедура Словения твърди, че мерки 1, 2 и 3 не включват държавна помощ, тъй като не може да се счита, че за решенията на KAD и PDP отговорност носи държавата. По-специално Словения отбелязва, че 100 % дялово участие на държавата не е достатъчно, за да се заключи, че мерките могат да бъдат приписани на държавата. Словения освен това отбелязва, че докладите за оценка, в които е определена стойността на акциите, са подходящи и че на тази основа е спазен принципът на инвеститор в условията на пазарна икономика, като по този начин се изключва предимство в полза на Adria. Що се отнася по-специално до мярка 3, Словения твърди, че записването pari passu на 20 % от акциите от две частни туристически агенции заедно с PDP е съществено и показва, че на пазара не са налице съмнения относно жизнеспособността на Adria, което ще изключи наличието на държавна помощ.
(47)
Във връзка с мярка 5 Словения потвърждава, че отговорността за действията на PDP не може да бъде приписана на държавата. По отношение на действията на Aerodrom Ljubljana Словения счита, че влиянието на Словения върху решението на последното да купи AAT не може да бъде изведено от факта, че определени членове на надзорния съвет са били предложени от държавата, KAD и SOD. Освен това Словения счита, че докладът за оценка от месец април 2010 г., в който стойността на AAT като подразделение за поддръжка на Adria се определя между 14,4 млн. евро и 14,9 млн. евро, не може да се счита за остарял и че нищо не показва, че в доклада за оценка са взети предвид полезните взаимодействия с Adria. В допълнение Словения твърди, че от протоколите от заседанията на управителните съвети на PDP и Aerodrom Ljubljana става видно, че решението за придобиване на ATT е взето въз основа на рационални от икономическа гледна точка съображения. По тези причини наличието на държавна помощ в мярка 5 ще бъде изключено.
(48)
Словения също така оспорва определянето на Adria като предприятие в затруднение и счита, че Adria следва да се счита за предприятие в затруднение едва от януари 2011 г., т.е. по времето на мярка 4.
(49)
По отношение на мярка 4 Словения изключва наличието на помощ с аргумента, че замяната на дълг срещу дялов капитал на NLB не може да бъде приписана на държавата. Нещо повече, Словения е на мнение, че непогасените заеми, преобразувани в дялов капитал, са били напълно обезпечени със залози върху самолети и сгради, както и че с преобразуването им в дялов капитал банките са поели нов търговски риск. В този смисъл замяна на дълг срещу дялов капитал ще бъде еквивалентна на финансова инжекция. Словения също така отбелязва, че банките и държавата са упражнили взаимно влияние, за да се вземе решението за инвестиране, което - по мнение на Словения - се основава на надежден план за преструктуриране, и заключава, че инвестиционните решения са взети по едно и също време, като по този начин се изключва всякакво неправомерно предимство в полза на Adria.
(50)
Тъй като Словения счита, че мерки 1, 2, 3 и 5 не включват държавни ресурси, тя не е представила основания за съвместимост на тези мерки. Тя обаче представи основания за съвместимост на мярка 4, в случай че Комисията заключи, че мярката съставлява държавна помощ. Тъй като според Словения Adria следва да се счита за предприятие в затруднение едва от януари 2011 г. (виж съображение 48), мярка 4 ще представлява съвместима помощ за преструктуриране съгласно раздел 3.2 от Насоките за ОиП въз основа на представения план за преструктуриране.
(51)
Що се отнася до възстановяването на жизнеспособността, Словения счита, че планът за преструктуриране гарантира дългосрочната жизнеспособност на Adria и подчертава, че в съответствие с Насоките за ОиП планът за преструктуриране включва проучване на пазара и анализ на причините, които са довели до затрудненията на предприятието, и предвижда изоставяне на дейностите, които биха продължили да генерират загуби и след преструктурирането. Както е посочено в съображение 31, Словения е представила редица актуализации на плана за преструктуриране, който в момента предвижда преструктурирането да продължи до 2015 г. и включва няколко допълнителни мерки за преструктуриране, с цел да се гарантира по-устойчива жизнеспособност. Словения също така подчертава, че актуализираният план за преструктуриране гарантира дългосрочна жизнеспособност на предприятието до края на 2015 г. дори и при песимистичен сценарий, с възвръщаемост на собствения капитал (RoE) от […] % през 2014 г. и […] % през 2015 г., по-висока от нивата, приети от Комисията в решението относно Air Malta (18).
(52)
Словения е на мнение, че намаляването на капацитета (под формата на отмяна на услуги по разписание) в размер на […] % и […] % съответно през зимния и през летния сезон, освобождаването на слотове на определени летища, включително координирани (претоварени) летища, и продажбата на AAT са подходящи и пропорционални компенсаторни мерки. Словения също така твърди, че отменените маршрути всъщност са били рентабилни въз основа на т.нар. „брутен марж“ (положителен принос С1), който Комисията е приела в делата за Air Malta и Czech Airlines (19).
(53)
По отношение на помощта, ограничена до минимум (собствен принос), в съответствие с обясненията по-горе, Словения твърди, че продажбата на AAT не съдържа помощ и следователно постъпленията от нея в размер на 14,7 млн. евро следва да се приемат като собствен принос. Словения също така счита, че замените на дълг срещу дялов капитал, направени от банките, следва да се отчитат като собствен принос по отношение на цялата сума, т.е. 19,7 млн. евро. Освен това Словения предостави стойностите на самолетите, заложени по въпросните заеми, заедно със съответния доклад на AVAC (20), в който се посочват стойностите на тези самолети. Когато към това се прибави продажбата на редица активи […], размерът на собствения принос ще надхвърли [50-54] % въз основа на актуализирания план за преструктуриране.
(54)
На последно място, що се отнася до принципа на еднократната помощ („един път - последен път“), Словения е на мнение, че той е бил спазен, тъй като мерки 1, 2, 3 и 5 - които предшестват мярка 4 - не включват държавна помощ в полза на Adria.
6.2. Мнения от заинтересовани страни
(55)
По време на официалната процедура по разследване в Комисията бяха получени мнения само от Ryanair, като дружеството подкрепя предварителните заключения на Комисията, че мерките предмет на оценка включват помощ и са несъвместими с вътрешния пазар.
(56)
Същевременно обаче Ryanair твърди, че в решението за откриване оценката на Комисията въз основа на принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика не е пълна, тъй като Комисията е трябвало да прецени дали един частен инвеститор би избрал направо ликвидацията на Adria, вместо да му осигурява допълнителен капитал (21). Ryanair твърди, че Комисията е трябвало да прецени в решенията си за откриване дали ликвидацията на Adria е по-рентабилна за държавата от предоставянето на допълнителни средства. Макар да счита, че не е разполагало с достатъчно информация, за да даде мнение по плана за преструктуриране, Ryanair отбеляза съмненията си, че рентабилността на Adria ще бъде възстановена.
(57)
Ryanair също така твърди, че всяка помощ в полза на Adria би засегнала позицията на пазара на Ryanair, тъй като тя би подронила усилията на Ryanair да развие своя пазар и би причинила загуба на приходи за Ryanair.
6.3. Становище на Словения по мненията на трети заинтересовани страни
(58)
В становището си Словения разгледа подробно аргументите, изтъкнати от Ryanair. По-специално Словения отбеляза, че в капиталовите инжекции в полза на Adria е участвала не само държавата, но също и частни инвеститори, както и субекти, чиито действия според Словения не могат да бъдат вменени на държавата. Освен това Словения счита, че Ryanair тълкува погрешно съдебната практика, когато твърди, че държавата е трябвало да предпочете несъстоятелност пред преструктурирането и дългосрочната жизнеспособност на Adria. Според Словения тестът, представен от Ryanair, е погрешен, тъй като ще може да се приложи само към кредиторите, но не и към инвеститорите на Adria: Словения не може да поиска ликвидирането на Adria, тъй като няма несъбрани заеми от дружеството.
(59)
Словения отбеляза, че Комисията е разгледала допускането, на което се основава планът за преструктуриране на Adria, и подчерта, че съмненията на Ryanair относно това дали жизнеспособността на Adria може да бъде възстановена са неоснователни. И накрая, Словения изтъкна, че твърдяната вреда за позицията на пазара на Ryanair не е обоснована.
7. ОЦЕНКА НА МЕРКИТЕ
(60)
Настоящото решение разглежда като предварителна точка въпроса дали Adria е предприятие в затруднение по смисъла на Насоките за ОиП (раздел 7.1 по-долу). След това се анализира въпросът дали разглежданите мерки включват държавна помощ в полза на Adria по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС (раздел 7.2 по-долу) и след това дали помощта, ако такава е налице, е законосъобразна (раздел 7.4 по-долу) и съвместима с вътрешния пазар (раздел 7.5 по-долу).
7.1. Затрудненията на Adria
(61)
От 2008 г. нататък финансовото състояние на Adria постоянно се влошава, с намалени продажби, отрицателна EBT (печалба преди данъчно облагане) и отрицателен собствен капитал. Според информацията, предоставена от Словения, основните финансови параметри на Adria между 2007 г. и 2011 г. са следните:
Таблица 6
Основни финансови данни на Adria за периода 2007 г. - юни 2011 г. (в млн. евро)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
Юни 2011 г.
Оборот
179,2
205,4
161,4
148,7
71,1
Нетен резултат
0,4
- 3,2
- 14,0
- 63,1
- 2,2
EBT+DA
0,4 (22)
10,9
1,6
- 50,9
1,8
Регистриран капитал
6,8
6,8
7,7
9,4
9,4
Собствен капитал
41,8
32,5
29,3
- 35,4
- 35,9
Дълг/собствен капитал (коефициент)
2,8
3,7
4,0
- 3,9
- 3,6
Парични потоци от оперативна дейност
16,9
18,5
6,1
1,7
- 21,6 (23)
(62)
Adria приключи финансовата 2011 година със загуби в размер на 12 млн. евро (24), докато през 2012 г. загубите достигнаха 10,8 млн. евро (25). Също така изглежда през 2013 г. Adria ограничава загубите до 3,1 млн. евро (26).
(63)
В точка 10, буква а) от Насоките за ОиП се посочва, че дружество се счита за предприятие в затруднение, когато „първоначално регистрираният му капитал е намалял с повече от половината и повече от една четвърт от този капитал е бил загубен през предходните 12 месеца“. Тази разпоредба отразява допускането, че дадено предприятие, което понася тежки загуби в своя регистриран капитал, ще бъде неспособно да се справи със загубите, които почти сигурно го обричат да се оттегли от бизнеса в кратък или средносрочен период от време (съгласно точка 9 от Насоките за ОиП).
(64)
Както е посочено в решението за откриване, между 2007 г. и юни 2011 г. не са налице загуби в регистрирания капитал, а той на практика е увеличен. Комисията обаче отбелязва, че собственият капитал на дружеството е станал отрицателен през 2010 г. и 2011 г. По същото време предприятието не е предприело подходящи мерки, за да се справи с намалението на собствения капитал. По предходни случаи (27) Комисията е заключавала, че ако едно дружество има отрицателен собствен капитал, тогава a priori се допуска, че са изпълнени критериите по точка 10, буква а) от Насоките за ОиП, какъвто е случаят с Adria поне от 2010 г. нататък. Общият съд в свое скорошно решение (28) също стигна до заключението, че едно дружество с отрицателен собствен капитал е предприятие в затруднение.
(65)
Освен това изглежда до края на 2010 г. затрудненията на Adria достигат връхната си точка. Пресата по това време споменава възможността на Adria да бъде назначен синдик или дори да бъде предявен иск за обявяване в несъстоятелност (29). Това може да се разглежда като признак, че поне по това време Adria отговаря на критериите за прилагане на обща процедура по обявяване в несъстоятелност съгласно словенското законодателство по смисъла на точка 10, буква в) от Насоките за ОиП.
(66)
Поради причините, изложени по-горе, в съответствие с решението за откриване, Комисията стига до заключението, че Adria е предприятие в затруднение по смисъла на точка 10, буква а) и/или в) от Насоките за ОиП през 2010 и 2011 г., т.е. по времето, когато са приведени в действие мерки 3, 4 и 5.
(67)
Освен това таблица 6 в съображение 61 сочи, че през 2010 и 2011 г. Adria също може да се счита за предприятие в затруднение по смисъла на точка 11 от Насоките за ОиП, която гласи, че едно предприятие може да бъде считано за намиращо се в затруднение, „когато са налице обичайните признаци […] като например - нарастващи загуби, намаляващ оборот, увеличаваща се нереализирана продукция, свръхпроизводство, намаляващ паричен поток, нарастващи дългове, нарастващи лихвени проценти и намаляващи или нулеви нетни стойности на активите“.
(68)
Комисията обаче е на мнение, че в периода между 2007 г. и 2009 г. Adria не показва обичайните признаци на предприятие в затруднение по смисъла на точка 11 от Насоките за ОиП. По отношение на 2008 г., Adria е претърпяло загуби в размер на 3,2 млн. евро за първи път през разглеждания период. Както Словения правилно изтъква, през 2008 г. приходите и паричните потоци на Adria се увеличават в сравнение с предходните години (съответно от 179,2 млн. евро на 205,4 млн. евро и от 16,9 млн. евро на 18,5 млн. евро). Освен това регистрираният капитал на дружеството се запазва на 6,8 млн. евро.
(69)
Комисията също така отбелязва, че през 2008 г. и 2009 г. Adria има нетна EBT в размер на 3,2 млн. евро и 14 млн. евро. През същите години, като се изключат амортизациите, икономическият резултат на предприятието е положителен и достига EBT+DA (печалбата преди лихви, данъци и амортизации) съответно от 10,9 млн. евро и 1,6 млн. евро (виж таблица 6 в съображение (61)). От 2010 г. нататък стойността на EBT+DA на Adria става отрицателна. Тъй като решението за мярка 2 е взето през януари 2009 г. и всички акции са записани през юли 2009 г., Комисията не може да заключи със сигурност, че към този момент е имало ясно забележима тенденция към отрицателни резултати, която позволява да се направи заключението, че Adria е било предприятие в затруднение по смисъла на Насоките за ОиП.
(70)
Следователно Комисията е на мнение, че през 2007-2009 г., т.е. по времето на прилагане на мерки 1 и 2, Adria не отговаря на критериите за предприятие в затруднение.
7.2. Наличие на държавна помощ
(71)
Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(72)
С цел да определи дали е налице държавна помощ, Комисията трябва да оцени дали кумулативните критерии на член 107, параграф 1 от ДФЕС (т.е. прехвърляне на държавни ресурси, избирателно предимство, потенциално нарушаване на конкуренцията и засягане на търговията в рамките на ЕС) са изпълнени за всяка от петте мерки предмет на оценка.
7.2.1. Мерки 1 и 2: увеличенията на капитала от 2007 и 2009 г.
(73)
Комисията първо ще анализира дали мерки 1 и 2 са предоставили избирателно неправомерно предимство на Adria.
(74)
В своето решение за откриване Комисията отбеляза в този контекст, че цената на акциите, платена от KAD, е под определената стойност в двата доклада за оценка. KAD е придобило новите акции на Adria през февруари 2007 г. на цена 27 EUR на акция, под стойността в размер на […] EUR на акция, определена в доклада за оценка към […] г. (виж съображение 15). През януари 2009 г. KAD е придобило акциите на цена 22 EUR на акция, под стойността в размер на […] EUR на акция, определена в доклада за оценка към […] г. (виж съображение 18). Комисията обаче изрази съмнения относно надеждността на тези доклади, inter alia поради значителния период от време между момента на увеличаване на капитала (съответно февруари 2007 г. и януари 2009 г.) и момента на оценяване на акциите на дружеството (съответно към […] г. и […] г.).
(75)
Комисията оцени информацията и доказателствата, представени от Словения относно тези доклади след откриване на официалната процедура по разследване. По отношение на мярка 1 Словения обяснява, че данните, на които се основава докладът, са от 30 септември 2006 г. и са най-новите налични данни към момента, когато оценителят е изготвил доклада. По отношение на мярка 2 става ясно, че докладът за оценка е възложен по същото време, когато общото събрание на Adria е взело решение да се пристъпи към увеличаване на капитала. Освен това Комисията няма основание да счита, че оценителят (P&S Capital) не е напълно независим.
(76)
В допълнение, макар да е вярно, че е изтекъл период от […] месеца от момента на оценяване на акциите на дружеството до момента, когато са извършени увеличенията на капитала, Комисията не е установила данни, които доказват, че този период действително е повлиял върху прогнозната стойност на акциите на Adria.
(77)
Комисията отбелязва, че методът на оценяване, използван в докладите (нетна настояща стойност на очакваните свободни парични потоци (30)), е общоприет в случаи на придобиване. Освен това от задълбочения анализ на докладите става видно, че формулите, използвани в тях, са адекватни за целите на оценката и са били приложени по подходящ начин, както и че допусканията и прогнозите за растежа на оборота и рентабилността изглеждат реалистични. По-специално, в доклада за оценка за капиталовата инжекция от 2007 г. (мярка 1) прогнозираните средни темпове на растеж на приходите и рентабилността са в диапазона от наблюдавани приходи и рентабилност за минали периоди. В доклада за оценка за капиталовата инжекция от 2009 г. (мярка 2) прогнозираните средни темпове на растеж на приходите и рентабилността са по-ниски от наблюдаваните такива за минали периоди, а) тъй като високият икономически растеж през 2008 г. е най-вече резултат от словенското председателство на ЕС; б) поради бавния ръст на икономиката в световен план; и в) поради обтегнатото положение на финансовите пазари. Останалите допускания, използвани в доклада, също изглеждат реалистични. Нещо повече, Комисията отбелязва, че KAD е било мажоритарен акционер в Adria още преди увеличенията на капитала (31) и че увеличенията на капитала са имали за цел финансиране на вече съществуваща (и рентабилна) инвестиция за KAD.
(78)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията отбелязва, че увеличенията на капитала от 2007 и 2009 г. може да се считат за съобразени с пазара и не водят до неправомерно предимство в полза на Adria.
(79)
Поради това Комисията стига до заключението, че мерки 1 и 2 представляват инвестиции, които инвеститорът в условия на пазарна икономика би направил при сравними обстоятелства (32), и следователно изключва наличието на държавна помощ, без да е необходимо да оценява допълнително дали са изпълнени останалите кумулативни условия на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
7.2.2. Мярка 3: увеличението на капитала от 2010 г.
(80)
Както е отбелязано в съображение 73, едно от необходимите условия за наличие на държавна помощ е това мярката да предоставя неправомерно избирателно предимство на бенефициера. По-долу Комисията ще оцени дали това условие е изпълнено по отношение на мярка 3.
(81)
В своето решение за откриване Комисията отбеляза, че въпреки че цената от 12 EUR на акция, която PDP и частните туристически агенции са платили за акциите на Adria, е под цената от […] EUR на акция, определена в доклада за оценка. Както при мерки 1 и 2, Комисията изрази съмнения относно надеждността на този доклад, главно поради значителния период от […] месеца между момента на увеличаване на капитала (септември 2010 г.) и момента на оценяване на акциите в доклада ([…] г.).
(82)
Информацията, предоставена от Словения, до известна степен разпръсна съмненията на Комисията в това отношение. Независимо от това обаче Комисията припомня, че въз основа на същата информация и оценка две частни туристически агенции (Kompas d.d. и Palma d.o.o.) са участвали в увеличението на капитала от 2010 г. с дял от 20 %, докато останалите 80 % от капитала са влени от PDP. Частните туристически агенции и PDP са участвали при едни и същи условия и са записали акциите на същата дата. Освен това и частното участие, и приносът на PDP са осъществени чрез вливане на парични средства. В решението си за откриване Комисията подчерта, че частно участие в размер на 20 % по принцип може да се разглежда като знак, че въпросната инвестиция е подкрепена от пазара, въпреки че операцията е следвало да се разглежда в по-широкия контекст на ситуацията на Adria по това време и на факта, че мярка 3 е третото увеличение на капитала за период от приблизително 3,5 години.
(83)
На първо място Комисията отбелязва, че Словения е предоставила доказателства, които показват, че Kompas d.d. и Palma d.o.o. са изцяло частни дружества, в които държавата не упражнява някакъв вид контрол или влияние. В допълнение, както е посочено в съображение 79, мерки 1 и 2 не съставляват държавна помощ. Въз основа на това изглежда не може да се счита, че инвестиционните решения, които би взел частен инвеститор, оказват влияние върху решенията на частните туристически агенции да инвестират в Adria. Комисията също така отбелязва, че частните туристически агенции записват акциите на Adria на същата дата като PDP, платили са същата цена, тяхната инвестиция се извършва при същите срокове и условия, както и че увеличението на капитала от PDP и частните туристически агенции е направено в парични средства.
(84)
Във всеки случай, дори ако Комисията стигне до заключението, че за участието на PDP са използвани държавни ресурси и отговорност носи държавата (виж в този смисъл съображения 89 - 91), частно участие в размер на 20 % не може да се счита за незначително, съпоставено с публичната интервенция, по смисъла на установената съдебна практика (33). Нещо повече, с оглед на изложеното по-горе Комисията не може да заключи, че решението на частните туристически агенции да инвестират в Adria действително е повлияно от поведението на PDP. Фактът, че Adria се счита за предприятие в затруднение през 2010 г. (виж раздел 7.1), не променя това заключение.
(85)
Освен това от представените от Словения доказателства не проличава частните туристически агенции да имат друга мотивация да инвестират в Adria, освен търсене на печалба. В това отношение Комисията посочва доклад, предоставен от Словения, относно стратегическите насоки на Adria за периода 2009 - 2014 г. (който очевидно е бил на разположение на инвеститорите по времето, когато са взели инвестиционното решение), според който Adria се очаква да реализира печалба между 2010 и 2014 г. въз основа на капиталова инжекция от около 2,5 млн. евро и прилагането от страна на Adria на някои мерки, включително по-висок среден доход от пътник и намаляване на разходите. Този доклад може да се разглежда като допълнителен знак, че частните туристически агенции наистина са били убедени относно рентабилността на инвестицията си.
(86)
Поради това Комисията е на мнение, че решението на частните туристически агенции да инвестират в Adria е взето при равни условия (pari passu) с това на PDP и че тяхната инвестиция е значителна. Освен това Комисията няма основания да се съмнява, че частните туристически агенции са решили да инвестират в Adria поради мотиви за търсене на печалба. На тази основа Комисията стига до заключението, че мярка 3 не предполага неправомерно предимство в полза на Adria и следователно изключва наличието на държавна помощ, без да е необходимо да се преценява допълнително дали са изпълнени останалите кумулативни условия съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС.
7.2.3. Мярка 4: увеличението на капитала от 2011 г.
(87)
На 30 септември 2011 г. Словения записа 70 % от увеличението на капитала на Adria от 2011 г. в парични средства (49,5 млн. евро). Словения инвестира парите чрез Словенската агенция за управление на капиталови активи (AUKN). Освен това PDP записа допълнителен 1 % в парични средства (0,5 млн. евро). Останалата част от увеличението на капитала (т.е. 19,7 млн. евро) е извършено под формата на замяна на дълг срещу дялов капитал от няколко банки: 20 % от NLB, 5 % от Abanka Vipa d.d., 2 % от Unicredit Bank of Slovenia d.d. и 2 % от Hypo Alpe-Adria Bank d.d.
(88)
AUKN е създадена със Закона за корпоративното управление на капиталовите инвестиции на Република Словения (34), управителният съвет на агенцията се избира от Народното събрание, финансирана е пряко от бюджета на Република Словения и персоналът ѝ е съставен от служители на държавната администрация (35). Следователно е ясно, че за действията на AUKN отговорност носи държавата и са използвани държавни ресурси, което впрочем не се оспорва от Словения. Като допълнителен елемент Комисията изтъква прессъобщение на кабинета на министър-председателя на Словения от 23 юни 2011 г.: „На днешното си заседание правителството […] реши, че [AUKN] ще влее 49,5 млн. евро в собствения капитал на Adria Airways d. d., а акционерното дружество [PDP] ще плати 500 000 EUR […]. С активното си участие в този процес Република Словения желае и в бъдеще да обезпечи своите интереси в областта на редовните въздухоплавателни услуги, предоставяни от въздушен превозвач със седалище в Словения“ (36).
(89)
Във връзка с PDP Комисията счита, че има редица признаци в контекста на съдебната практика по делото Stardust Marine (37), които ѝ позволяват да заключи, че PDP е създадено за целите на осъществяването на политиките, приети от словенските държавни органи, и че решението на PDP да инвестира в мярка 4 може да бъде приписано на държавата и включва държавни ресурси. На първо място Комисията отбелязва, че словенската държава е непряк собственик на 100 % от PDP (чрез KAD, SOD и DSU). В този смисъл Комисията припомня своето решение по делото ELAN (38), в което тя заключава, че действията на KAD и DSU, двама от собствениците на PDP, могат да бъдат приписани на държавата. Освен това държавата държи всички гласове в събранието на акционерите, което от своя страна назначава съвета на директорите на дружеството. В съответствие с член 19 от устава на PDP съветът на директорите трябва да разреши закупуването на ценни книжа, когато стойността на сделката надхвърля 500 000 EUR.
(90)
Комисията също така припомня, в съответствие със своето решение за откриване, изказването на бившия словенски министър на финансите в края на мандата му на 28 октомври 2011 г. (т.е. след прилагането на мярка 4): „Със създаването на специалното преструктуриращо дружество (PDP) ние осигурихме на словенските фирми нови източници на финансиране, ноу-хау и експертен опит въз основа на случаи на добри практики при преструктурирането на дружества. Adria Airways и Unior определено са примери за забележителен успех.“ (39). Това изказване може да се счита за косвено доказателство за приписване на отговорност на държавата в контекста на съдебната практика по делото Stardust Marine. Аргументите, представени от Словения, че това изказване следва да се разглежда в политическия контекст на края на мандата на министъра на финансите като „[изявление], достатъчно смело и разбираемо, за да бъде успешно разпространено чрез медиите“, не изглеждат убедителни. И накрая, Комисията добавя като допълнително косвено доказателство прессъобщението на кабинета на министър-председателя на Словения от 23 юни 2011 г. (виж съображение 88), което показва, че правителството на Словения е решило PDP да влее 500 000 EUR в увеличението на капитала от 2011 г.
(91)
Предвид гореизложеното Комисията счита, че за участието на PDP в увеличението на капитала от 2010 г. са използвани държавни ресурси и че за действията на PDP отговорност носи държавата.
(92)
По отношение на банките Комисията счита, в съответствие със своето решение за откриване, че Abanka Vipa d.d., Unicredit Bank of Slovenia d.d. и Hypo Alpe-Adria Bank d.d. са изцяло частни субекти. Във връзка с NLB, по времето, когато е приложена мярка 4, банката е мажоритарна собственост на държавата, пряко (45,62 % от акциите) или косвено чрез SOD (4,07 %) и KAD (4,03 %) (40), като единственият друг значителен акционер (с 25 %) е KBC Bank. Мажоритарното участие на държавата в NLB, което означава мнозинство на гласовете в съвета на директорите и надзорния съвет, е индикация, че мерките могат да бъдат приписани на държавата. Въпреки това от учредителния договор на NLB Комисията не може да заключи със сигурност, че нейното решение да инвестира в Adria може да бъде приписано на държавата. Освен това Комисията не е установила от структурата на управление на NLB каквато и да е намеса от страна на публичните органи. Комисията също така не откри никакви косвени доказателства в това отношение по смисъла на съдебната практика по делото Stardust Marine. Поради изложените по-горе причини Комисията счита, че решението на NLB да участва в мярка 4 не може да бъде приписано на Словения.
(93)
След като бе изяснено, че действията на AUKN и PDP могат да бъдат приписани на държавата, Комисията трябва да прецени дали те водят до избирателно неправомерно предимство в полза на Adria.
(94)
Словения на първо място твърди, че решението на банките да инвестират в Adria е взето едновременно с решението на държавата, което само по себе си изключва наличието на предимство.
(95)
Комисията на първо място припомня своето заключение, че Adria е предприятие в затруднение през 2011 г., т.е. по времето, когато е приведена в действие мярка 4 (виж съображение 66).
(96)
В допълнение Комисията отбелязва, че участието на банките в капиталовата инжекция от 2011 г. е под формата на замяна на 26 % от съществуващите вземания от Adria срещу собствен капитал. Държавата и PDP, от друга страна, вливат парични средства. Словения твърди, че от общата сума от 19,7 млн. евро, преобразувани в акции, [10 - 20] млн. евро са равнозначни на финансова инжекция, защото тази част от заемите е напълно обезпечена. Според Словения с преобразуването банките ще поемат нов риск, което би могло да се разглежда като равнозначно на вливане на свежи пари в размер на [10 - 20] млн. евро.
(97)
Комисията направи оценка на информацията, предоставена от Словения, и заключава, че действително [10 - 20] млн. евро от общо 19,7 млн. евро, преобразувани в акции, са напълно и адекватно обезпечени със залози основно върху самолети, собственост на Adria. За да определи стойността на тези самолети, Adria се позовава на доклада „Aircraft Value Reference“, публикуван през април 2011 г. от независимото дружество за анализ на стойността на самолетите (AVAC). В доклада се посочват настоящите и бъдещите стойности и вноски за лизинг на множество видове самолети с посочени горни и долни граници на стойността. С цел да се направи оценка на самолетите, заложени като обезпечения, са използвани стойности значително под горните граници на посочената от AVAC стойност. Комисията е на мнение, че докладът представлява надеждна основа за определяне на стойността на самолетите, като се има предвид независимият характер на AVAC и неговото широко използване в сектора.
(98)
Същевременно обаче дълг на стойност [0 - 10] млн. евро, преобразуван в акции, не е напълно обезпечен. По отношение на тази част Комисията не може да заключи, че тя е равнозначна на финансова инжекция и че банките са поели нов риск. Освен това условията на оставащия дълг са били подобрени и общото ниво на риск е намаляло значително с оглед на това, че непогасената (непреобразувана) част от дълговете запазва същото ниво на обезпечение както преди преобразуването. Този общ риск се намалява допълнително от факта, че като предварително условие за замяната на дълг срещу дялов капитал Adria трябва да […]. Освен това в някои случаи условията на неизплатения дълг (лихви, погасителен план и т.н.) […].
(99)
От друга страна, Словения поема целия риск за най-малко 49,5 млн. евро, тъй като тя става акционер на Adria едва при инжектирането на капитал през 2011 г. Банките поемат нов риск, но не на същото ниво като Словения, предвид подобряването на тяхната позиция в резултат на преобразуването на дълга. Въз основа на това се оказва, че когато банките решават да инвестират в Adria, тяхната позиция не е сравнима с тази на държавата.
(100)
Освен това не може да се изключи възможността решението на банките да инвестират в Adria да е било повлияно от действията на държавата. В годишния доклад за дейността на Adria се посочва, че „[п]равителството […] на Словения ясно формулира своята позиция на 20 януари 2011 г. и подкрепи значението на Adria Airways като национален въздушен превозвач за словенската икономика, словенските граждани и чуждестранните гости. В решението си правителството изложи своя план Adria Airways да остане национален въздушен превозвач на Словения […]“. Това решение, взето много преди приемането на плана за преструктуриране през септември 2011 г., може да е улеснило решението на банките да инвестират с оглед на това, че държавата вече е дала сигнали за сериозния си интерес за подпомагане на Adria (41).
(101)
Въз основа на аргументите, изложени по-горе, Комисията отхвърля доводите на Словения, че държавата и банките са инвестирали при равни условия (pari passu).
(102)
Комисията обаче трябва да анализира дали инвестициите на Словения в Adria са съобразени с пазара. Словения твърди, че е взела решение да участва в мярка 4 въз основа на плана за преструктуриране от септември 2011 г., който следва да се разглежда като съобразен с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика.
(103)
Комисията отбелязва на предварителен етап, че за разлика от предходните увеличения на капитала, увеличението на капитала от 2011 г. е извършено без доклад за оценка. В допълнение, според съдебната практика частният инвеститор, който планира рекапитализация на предприятие със значителен дълг, ще изисква план за преструктуриране, който може да възстанови жизнеспособността на предприятието (42). В разглеждания случай словенските органи твърдят, че са взели решение да участват в увеличението на капитала от 2011 г. въз основа на плана за преструктуриране от месец септември 2011 г.
(104)
Комисията обаче вече заключи, че Adria е била в затруднено положение през 2011 г. (виж съображение 66). Поради това възможността държавата да очаква от Adria нормална възвръщаемост на инвестирания капитал в разумен срок е малко вероятна. Освен това Комисията поддържа своето становище, изразено в решението за откриване, че планът за преструктуриране не може да се счита за достатъчно основание увеличението на капитала от 2011 г. да се разглежда като съобразено с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика. Първо, планът за преструктуриране (в първоначалния си вид от месец септември 2011 г.) предвижда жизнеспособност през 2013 г. с много нисък марж на печалбата (EBT) (реалистичният сценарий предвижда маржове на печалба от […] % през 2013 г., […] % през 2014 г. и […] % през 2015 г.). Недостатъчната възвръщаемост за акционерите се доказва и от факта, че планът прогнозира особено ниски нива на собствения капитал за същия период, в диапазона от […] EUR през 2011 г. до […] EUR през 2015 г. Това ще означава, че капиталът, влят през септември 2011 г. - 69,7 млн. евро, значително е намалял през периода на преструктуриране и следователно няма да донесе никаква реална възвръщаемост.
(105)
Словения предостави редица междинни доклади, изготвени от Airconomy и Adria между април и септември 2011 г. (т.е. предхождащи плана за преструктуриране от месец септември 2011 г.), които би трябвало да съдържат количествените данни, липсващи в плана за преструктуриране, и които очевидно са били предоставени на всички акционери на Adria по това време, както и на държавата. Комисията обаче отбелязва, че междинните доклади се отнасят за периода 2011 - 2012 г., докато планът за преструктуриране включва прогнози до 2015 г., […]. Въз основа на това Комисията е на мнение, че междинните доклади не осигуряват необходимата липсваща информация, за да може планът за преструктуриране да изпълни теста за принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика.
(106)
Въз основа на гореспоменатото Комисията стига до заключението, че увеличението на капитала от 2011 г. предоставя неправомерно предимство на Adria. Това предимство е избирателно по своя характер с оглед на това, че негов единствен бенефициер е Adria.
(107)
И накрая, Комисията трябва да прецени дали мярка 4 би могла да наруши конкуренцията и да засегне търговията между държавите членки, като осигури на Adria предимство спрямо другите конкуренти, които не получават публично подпомагане. Изглежда ясно, че мярка 4 е в състояние да повлияе на търговията и конкуренцията в рамките на ЕС, тъй като Adria се конкурира с други въздушни превозвачи от ЕС, по-специално след влизането в сила на третия етап на либерализирането на въздушния транспорт („трети пакет“) на 1 януари 1993 г. В допълнение, за пътувания на сравнително къси разстояния в рамките на ЕС пътуването със самолет е в конкуренция с автомобилния и железопътния транспорт и следователно може да бъдат засегнати и сухопътните и железопътните превозвачи.
(108)
Мярка 4 е позволила на Adria да продължи да функционира, така че тя не е била принудена да се изправи пред последиците, които обичайно произтичат от лоши финансови резултати, за разлика от други конкуренти.
(109)
Въз основа на аргументите, изложени по-горе, Комисията заключава, че мярка 4 включва държавна помощ в полза на Adria по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
7.2.4. Мярка 5: продажбата на AAT през 2010 - 2011 г.
(110)
Поради причините, посочени в съображения 41 и 42, в решението си за откриване на процедурата Комисията стигна до предварителното заключение, че придобиването на акции на AAT от PDP и Aerodrom Ljubljana предоставя неправомерно предимство на Adria.
(111)
Като се има предвид различният характер на приноса на PDP и Aerodrom Ljubljana (парични средства спрямо замяна на дълг срещу собствен капитал) и с оглед на мотивите във връзка с мярка 4 (виж съображения 94 - 101), Комисията заключава, че линията на обосновка на основание pari passu може да се изключи mutatis mutandis за мярка 5.
(112)
Независимо от това Комисията трябва да прецени дали инвестиционните решения на PDP и Aerodrom Ljubljana са икономически рационални, т.е. дали при подобни обстоятелства един разумен оператор в условията на пазарна икономика би действал по същия начин. В това отношение Комисията на първо място отбелязва, че общата цена, платена от Aerodrom Ljubljana и PDP, т.е. 14,7 млн. евро, попада в диапазона на стойността, определен в доклада за оценка на AAT. Въпреки това Комисията изрази съмнение относно доклада за оценка, като посочи, че той е трябвало да оцени стойността на AAT (по това време това е подразделението за поддръжка на Adria, известно като SVL) като самостоятелен субект, без да се отчитат полезните взаимодействия в рамките на групата. Комисията също така отбеляза, че има значителен период от време между момента на оценяване на AAT/SVL ([…]) и продажбата на AAT (ноември 2010 г. - март 2011 г.).
(113)
Комисията трябва първо да отбележи, че докладът за оценка е изготвен от независим експерт (KPMG) и няма основания да се счита, че експертът не е изпълнил задачите си напълно независимо. Що се отнася до разликата във времето между момента на оценка и момента на продажба на акциите, Словения обясни, че докладът за оценка се основава на финансовото състояние на Adria към 31 декември 2009 г., т.е. най-новите данни предмет на външен одит. Комисията отбелязва, че мярка 5 е приложена за пръв път през ноември 2010 г., т.е. по-малко от една година след датата на оценяване на AAT според експертната оценка. Освен това, въпреки че в доклада за оценка на AAT се отчитат отрицателните прогнози за Adria, в него подробно е оценен стопанският сегмент на услугите по поддръжка, текущ и основен ремонт, и е направено заключението, че отрицателната тенденция на предприятието не се отнася до AAT и че ATT представлява рентабилна стопанска единица. Освен това подробен анализ на доклада за оценка показва, че в него AAT/SVL е оценено като отделна стопанска единица, без на практика да се отчитат потенциалните полезни взаимодействия с Adria. В тази връзка се оказва, че докладът за оценка е изготвен по време, когато е било известно, че AAT ще започне да извършва услуги по поддръжка, текущ и основен ремонт за други външни клиенти, а именно Spanair, което в крайна сметка ще замени Adria като основен клиент на AAT. Въз основа на изложеното по-горе, предвид факта, че в доклада са включени най-новите налични одитирани финансови данни за AAT, че той е бил подготвен от независим експерт и че се основава убедително на всички съответни аспекти на стопанската дейност, неговото използване като отправна точка за въпросната мярка е приемливо. И накрая, макар да е вярно, че кризата все още не е преминала, се оказва, че 2009 г. е годината, в която словенската икономика е засегната най-тежко. През ноември 2010 г., когато PDP и Aerodrom Ljubljana решават да купят AAT, прогнозите за растеж на БВП за Словения за 2010, 2011 и 2012 г. се връщат към положителните стойности (съответно 1,1 %, 1,9 % и 2,6 %) (43). При тези обстоятелства частният инвеститор не би извършил непременно нова оценка, тъй като може да приеме, че докладът за оценка, основан на цифрите за 2009 г., дава точен поглед върху бизнеса.
(114)
По-важното е, че Словения е предоставила доказателства, които показват, че AAT е рентабилно, няма просрочени дългове и може да обслужва задълженията си със собствена печалба по времето, когато се прилага мярка 5. Освен това Словения е предоставила прогнозите за AAT до 2014 г., които показват, че AAT ще реализира печалба след данъчно облагане в размер на […] EUR през 2010 г. и след това ще остане рентабилно, достигайки печалба от приблизително […] EUR през 2014 г. Изглежда тези прогнози са били на разположение на PDP и Aerodrom Ljubljana, когато са вземали своите инвестиционни решения.
(115)
Словения също така е предоставила доказателства, че Aerodrom Ljubljana е взело своето решение да инвестира в AAT въз основа на икономически съображения. През август и септември 2010 г. управителният и надзорният съвет на Aerodrom Ljubljana оценяват възможността за придобиване на акции в AAT. Aerodrom Ljubljana оценява удобството редица неуредени вземания от Adria да бъдат уредени с оглед на условията на преобразуването, които включват фиксирана доходност на привилегированите акции на ААТ от 8 %, […]. Въпреки че друга оценка предлага по-ниска цена за акциите, надзорният съвет на Aerodrom Ljubljana стига до извода, че условията на преобразуването ([…]) оправдават по-високата цена на акциите.
(116)
Що се отнася до втория етап от продажбата на AAT, протоколите от заседанието на надзорния съвет на Aerodrom Ljubljana на 21 януари 2011 г. показват, че са били обсъдени предимствата и недостатъците на различните цени на акциите и прекратяването на пут опцията на Aerodrom Ljubljana. По-специално пут опцията е отменена към момента на придобиване на обикновените акции в началото на 2011 г., но надзорният съвет на Aerodrom Ljubljana все пак заключава, че тази стъпка е икономически обоснована, защото в замяна на отказа от пут опцията Aerodrom Ljubljana успява да получи равно участие в съвместното управление на AAT, въпреки че има по-малко акции от PDP. В допълнение надзорният съвет отбелязва, че купуването на AAT ще има положително въздействие за Aerodrom Ljubljana: ако Adria би прекратило дейността си, това би намалило очакваните приходи на летището през 2011 г. с […] %.
(117)
Словения също така предостави доказателства, че ръководството на PDP е взело решение за закупуване на привилегировани и обикновени акции на AAT въз основа на икономически рационални основания. В действителност протоколите от заседанията на ръководството на PDP показват, че то е направило своя собствена оценка на AAT, в която се предлага цена между […] EUR и […] EUR, т.е. в диапазона на доклада за оценка, посочен в съображение 34. Въпреки че вътрешната норма на възвръщаемост на инвестициите на PDP би възлязла на […] %, PDP успява да получи по-добри условия от AAT, включително фиксиран дивидент от 8 %.
(118)
Поради това Комисията заключава, че решенията на PDP и Aerodrom Ljubljana да участват в мярка 5 не водят до неправомерно предимство в полза на Adria, тъй като и двамата инвеститори са действали като разумни пазарни оператори и са взели своите инвестиционни решения по икономически обосновани причини. Ето защо не е необходимо да се преценява дали са изпълнени останалите кумулативни условия на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
7.3. Заключение относно наличието на помощ
(119)
От една страна, поради причините, посочени по-горе, Комисията заключава, че мерки 1, 2, 3 и 5 не включват държавна помощ в полза на Adria.
(120)
От друга страна, както е обяснено в раздел 7.2.3, Комисията счита, че мярка 4 включва държавна помощ и следователно ще оцени нейната законосъобразност и съвместимост с вътрешния пазар.
7.4. Законосъобразност на помощта - мярка 4
(121)
В член 108, параграф 3 от ДФЕС се посочва, че държава членка не може да започне прилагането на мярка за помощ преди Комисията да е приела решение за разрешаване на мярката. Комисията отбелязва, че Словения е участвала в капиталовата инжекция от 2011 г. (мярка 4) без да уведоми предварително Комисията за нея с цел получаване на одобрение. Комисията изразява съжаление, че Словения не е спазила задължението за изчакване и по този начин е нарушила задължението си съгласно член 108, параграф 3 от ДФЕС.
7.5. Съвместимост на помощта - мярка 4
(122)
Словения счита, че ако Комисията установи наличие на държавна помощ по мярка 4, то тя ще е съвместима с вътрешния пазар въз основа на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, по-специално като помощ за преструктуриране съгласно Насоките за ОиП.
(123)
В член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС е предвидено, че държавната помощ може да бъде разрешена, ако е предоставена с цел да улесни развитието на някои икономически сектори и доколкото тази помощ не засяга по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес. Както е посочено в решението за откриване, Комисията счита, че съвместимостта на мярка 4 може да се оценява само по силата на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, по-специално съгласно разпоредбите за предоставяне на помощ за преструктуриране, предвидени в Насоките за ОиП.
7.5.1. Допустимост
(124)
Съгласно точка 33 от Насоките за ОиП право да получават помощ за преструктуриране имат само предприятия в затруднение по смисъла на точки 9 - 13 от тези насоки. В този смисъл Комисията вече стигна до заключението, че Adria е предприятие в затруднение през 2011 г., т.е. по времето, когато е предоставена мярка 4 (вж. съображение 66).
(125)
В точка 12 от Насоките за ОиП се посочва, че едно новосъздадено предприятие не отговаря на условията за предоставяне на помощ за оздравяване или преструктуриране, дори и ако първоначалното му финансово положение е несигурно. По принцип едно предприятие се смята за новосъздадено през първите три години след започването на дейност в съответната област. Adria е учредено през 1961 г. и не може да се разглежда като новосъздадено предприятие. Adria също така не принадлежи към икономическа група по смисъла на точка 13 от Насоките за ОиП.
(126)
Поради това Комисията заключава, че Adria отговаря на условията за предоставяне на помощ за преструктуриране.
7.5.2. Възстановяване на дългосрочната жизнеспособност
(127)
В съответствие с точка 34 от Насоките за ОиП предоставянето на помощ за преструктуриране трябва да става, при условие че съществува план за преструктуриране, който трябва да е одобрен от Комисията във всички случаи на конкретна помощ. В точка 35 е обяснено, че планът за преструктуриране, продължителността на който трябва да е възможно най-кратка, трябва да възстановява дългосрочната жизнеспособност на предприятието в рамките на един разумен срок и въз основа на разумни допускания за бъдещите условия за дейност.
(128)
Съгласно точка 36 от Насоките за ОиП планът трябва да описва обстоятелствата, които са довели до затрудненията на дружеството, и да вземе предвид настоящото състояние и бъдещите перспективи на пазара, като включва оптимистичен, песимистичен и базов сценарий.
(129)
Планът трябва да предвижда финансово оздравяване, което след края на преструктурирането да позволи на дружеството да покрие своите разходи, включително амортизационните разходи и финансовите задължения. Очакваната възвръщаемост на капитала трябва да е достатъчна, за да позволи на преструктурираното предприятие да се конкурира на пазара със свои собствени сили (точка 37 от Насоките за ОиП).
(130)
Както е посочено в решението за откриване, Комисията изрази съмнения относно това дали планът за преструктуриране е достатъчно обоснован, за да се възстанови жизнеспособността на Adria в дългосрочен план, тъй като някои от неговите прогнози изглежда се основават на количествено неопределени, несигурни или неясни предположения. В допълнение Комисията изрази несигурност относно това дали дружеството ще достигне жизнеспособност до края на 2013 г., както е посочено в първоначалния план за преструктуриране.
(131)
По време на официалната процедура по разследване Словения е представила редица промени на плана за преструктуриране. Според актуализирания план Adria ще възстанови своята жизнеспособност през 2014 или 2015 г. Така продължителността на преструктурирането ще бъде най-много пет години, в съответствие с досегашната практика в сектора на пътническия въздушен транспорт (44). Наред с това Комисията отбелязва, че в настоящата икономическа обстановка трябва да се постигне стабилизиране на ефективността на работата и на услугите, особено в сектора на въздушния транспорт, за да се гарантира дългосрочна жизнеспособност като стабилна основа за бъдещия растеж, а не само краткосрочно финансово оздравяване, което по своето естество отнема няколко години.
(132)
В плана за преструктуриране се подчертава, че основната цел на процеса на преструктуриране на Adria е дългосрочната жизнеспособност, като основната задача е да се приеме ясна стратегия и пазарна ориентираност с няколко основни цели: увеличаване на финансовата стабилност и недопускане на загуби от 2013 г. нататък, намаляване на разходите поради сложност и постигане на ясно, конкурентоспособно и устойчиво уникално продуктово предлагане. Според плана, чрез постигането на тези цели дружеството […].
(133)
Планът за преструктуриране описва и обстоятелствата, довели до затрудненията на Adria, които произтичат главно от глобалната финансова криза, малкия размер на първичния пазар на Adria (Словения и съседните страни), ниския капацитет на неговия флот (предимно самолети CRJ200), […].
(134)
В допълнение планът за преструктуриране включва оптимистичен, песимистичен и базов сценарии, както и анализ на рисковете, които могат да окажат въздействие върху преструктурирането на Adria, като например промени в цените на горивата, риск, произтичащ от промените на валутния курс, или потенциални рискове по отношение на флотата. Във всички случаи се очаква Adria да възстанови своята жизнеспособност до края на периода на преструктуриране. Според базовия сценарий се очаква Adria да достигне марж на нетната печалба от […] % през 2014 г. и от […] % през 2015 г., съотношение дълг/собствен капитал от […] през 2014 г. и от […] през 2015 г.; и съотношение на възвръщаемост на собствения капитал от […] % през 2014 г. и от […] % през 2015 г. При песимистичния сценарий маржовете на нетната печалба ще намалеят до […] % през 2014 г. и до […] % през 2015 г., съотношението дълг/собствен капитал ще достигне […] през 2014 г. и […] през 2015 г., докато съотношението на възвръщаемост на собствения капитал ще достигне […] % през 2014 г. и […] % през 2015 г.
(135)
Основната насоченост на плана е преструктуриране и стесняване на мрежата на Adria, която носи загуби поради свръхкапацитет на флотата, летателния персонал и другите служители. За да се направи това, планът за преструктуриране предвижда значително намаляване на маршрутите и честотите на извършване на полети, както и намален флот с по-ефективно разходване на гориво, състоящ се от […] самолета, до 2015 г. ([…]), главно […].
(136)
Планът за преструктуриране предвижда закриването на […] маршрута и допълнително намаление на честотата на извършване на полети. Броят на редовните маршрути също ще намалее значително, за да достигне […] през 2015 г. Като цяло през периода на преструктуриране Adria ще намали капацитета си с [11 - 14] % по отношение на ASK (45).
(137)
Мерките за преструктуриране, предвидени в плана по отношение на намаляването на разходите (например […] и т.н.) и увеличението на приходите (например […] и т.н.), са допълнителна стъпка в правилната посока, за да се постигне по-устойчива жизнеспособност. Освен това допълнителните мерки за преструктуриране (виж съображение 31) предвиждат увеличаване на приходите и намаляване на разходите с общ положителен ефект в размер на […] EUR през 2014 г. и […] EUR през 2015 г., като по този начин укрепват възстановяването на жизнеспособността на Adria. Ето защо Комисията е на мнение, че инициативите за намаляване на разходите и увеличаване на приходите може да създадат възможност Adria да постигне възстановяване на жизнеспособността в дългосрочен план до 2015 г.
(138)
В допълнение, предоставените от Словения доказателства показват, че Adria в момента е на път да изпълни повечето от целите, определени в плана за преструктуриране, което е допълнителен показател за надеждността на плана.
(139)
По отношение на възстановяване на жизнеспособността, въз основа на актуализациите на плана за преструктуриране, представен от Словения, Комисията стигна до заключението, че въздействието на различните мерки за преструктуриране е надлежно количествено определено и във всички сценарии се предвиждат разумни нива на жизнеспособност за целия период на преструктуриране до 2014 и 2015 г. Следователно, с оглед на предприетите значителни мерки за преструктуриране и постигнатия напредък, Комисията смята, че планът за преструктуриране ще позволи на Adria да възстанови дългосрочната си жизнеспособност в рамките на разумен срок.
7.5.3. Избягване на неоправдано нарушаване на конкуренцията (компенсаторни мерки)
(140)
В съответствие с точка 38 от Насоките за ОиП трябва да се предприемат компенсаторни мерки, за да се гарантира намаляването на неблагоприятните въздействия върху условията на търговия във възможно най-голяма степен. Тези мерки могат да включват прехвърляне на активи, намаляване на капацитета или на пазарното присъствие и снижаване на бариерите за навлизане на съответните пазари (точка 39 от Насоките за ОиП).
(141)
В това отношение закриването на дейности, носещи загуби, което при всички случаи би било необходимо за възстановяване на жизнеспособността, няма да се разглежда като намаляване на капацитета или на присъствието на пазара за целите на оценката на компенсаторните мерки (точка 40 от Насоките за ОиП).
(142)
Словения предлага следните компенсаторни мерки за Adria: а) […] редовни маршрути, б) освобождаване на слотове на няколко летища, включително координирани летища, в) намаляване на големината на флота, и г) продажбата на AAT.
(143)
Словения е представила доказателства, които показват, че отменените маршрути съгласно плана за преструктуриране всъщност са били рентабилни, въз основа на маржа на приноса C1, в съответствие с практиката на Комисията по предходни дела (46). Приносът С1 отчита разходите за полета, пътниците и разпределението (т.е. променливите разходи) за всеки отделен маршрут. Следователно всички маршрути, които имат положителен принос С1, генерират достатъчно приходи, не само за да покрият променливите разходи на маршрута, но и за да допринесат за фиксираните разходи на дружеството. От гледна точка на Комисията маржът на приноса C1 изглежда е подходяща величина за оценяване на това дали определен маршрут допринася за рентабилността на въздушния превозвач.
(144)
По отношение на капацитета планът за преструктуриране предвижда, че общият капацитет на дружеството е […] ASK през 2011 г., като в края на периода на преструктуриране през 2015 г. капацитетът на Adria се очаква да бъде около […] ASK, т.е. намалението е от порядъка на [11 - 14] %. Когато маршрутите с отрицателен принос C1 са изключени, тази цифра спада до [6 - 8] %.
(145)
Комисията освен това отбелязва, че в резултат на измененията в мрежата от маршрути Adria е освободила слотове на няколко летища, някои от които са координирани летища (47), като например Дъблин и Копенхаген. Тези слотове позволяват конкурентни въздушни превозвачи да обслужват определени маршрути и да повишат своя капацитет.
(146)
На последно място, що се отнася до намаляването на флота, Комисията отбелязва, че Adria е намалило своя флот от […] самолета през 2011 г. на […] самолета, които според плана за преструктуриране следва да се запазят без промяна до края на периода на преструктуриране през 2015 г. Във връзка с продажбата на AAT Комисията счита, че тази мярка е приемлива като компенсаторна мярка, по-специално като се има предвид заключението, направено в съображение 118, че тя не включва държавна помощ.
(147)
Когато преценява дали компенсаторните мерки са подходящи, Комисията ще взема предвид структурата на пазара и условията на конкуренция, за да е сигурна, че каквато и да било подобна мярка не води до нарушаване на структурата на пазара (точка 39 от Насоките за ОиП). Компенсаторните мерки трябва да са пропорционални на нарушаващото въздействие на помощта, и по-специално на размера и относителното значение на предприятието на неговия(те) пазар(и). Степента на намаляване трябва да бъде установявана в рамките на конкретния случай (точка 40 от Насоките относно ОиП).
(148)
На първо място Комисията отбелязва, че Adria има пазарен дял от производствения капацитет на целия авиационен сектор на Съюза и резултат (от гледна точка на пътниците) от само 0,15 % (1,17 милиона пътници през 2011 г.). За малък превозвач като Adria допълнителното намаляване на размера и капацитета на флота може да има отрицателен ефект върху жизнеспособността, без да предостави значими пазарни възможности за неговите конкуренти.
(149)
По отношение на най-важната част от компенсаторните мерки - намаляването на капацитета - Комисията смята, че намаление на рентабилните маршрути с [6 - 8] % между 2011 и 2015 г. е достатъчно, особено в сравнение с други случаи на преструктуриране на въздушни превозвачи (48). Това намаление на капацитета на рентабилните маршрути надвишава намалението в случая на Air Malta. Освен това общото намаление на капацитета от [11 - 14] % е близко до намалението от 15 %, прието в случая на Austrian Airlines (49).
(150)
На последно място, Комисията отбелязва, че Словения е подпомагана област за целите на регионалната инвестиционна помощ по силата на член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС (50). Съгласно точка 56 от Насоките за ОиП „условията за разрешаване на помощ [в подпомаганите райони] може да бъдат по-малко строги по отношение на прилагането на компенсаторни мерки. Ако потребностите на регионалното развитие оправдават това, в случаи когато намаляването на капацитета или присъствието на пазара изглеждат като най-подходящи мерки за избягване нарушаването на конкуренцията, изискваното намаляване за подпомаганите области ще бъде по-малко отколкото в онези, които не са подпомагани“.
(151)
В този контекст Комисията смята, че компенсаторните мерки, предложени от Словения, са достатъчни и пропорционални съгласно Насоките за ОиП, за да се гарантира, че неблагоприятните ефекти по отношение условията на търговия от предоставянето на помощ за преструктуриране в полза на Adria са минимизирани във възможно най-голяма степен.
7.5.4. Ограничена до минимум помощ (собствен принос)
(152)
Съгласно точка 43 от Насоките за ОиП, за да се ограничи помощта до минимума необходими разходи за преструктуриране, е необходимо получателите на помощ да направят значителен принос към преструктурирането от техните собствени ресурси. Това може да включва продажбата на активи, които не са съществено важни за оцеляването на предприятието, или външно финансиране при пазарни условия.
(153)
Собственият принос трябва да бъде действителен, т.е. наличен, без да включва очаквани бъдещи печалби като парични потоци (точка 43 от Насоките за ОиП). Собственият принос не трябва да включва в себе си каквато и да било допълнителна държавна помощ. За големите предприятия обикновено Комисията смята, че принос от най-малко 50 % от разходите за преструктуриране е подходящ. При изключителни обстоятелства обаче и в случаи на особено големи трудности Комисията може да приеме по-малък принос (точка 44 от Насоките за ОиП).
(154)
Предвид общите разходи за преструктуриране в размер на […] EUR, предложеният собствен принос на Adria се състои от […] EUR, т.е. приблизително [50 - 54] % от общите разходи за преструктуриране. Собственият принос се разпределя, както следва в съответствие с плана за преструктуриране:
а)
[…].
б)
Съвкупната сума от продажбата на AAT (т.е. 14,7 млн. евро).
в)
Съвкупната сума от замяната на дълг срещу собствен капитал, извършена от страна на банките по мярка 4 (19,7 млн. евро).
(155)
По отношение на съображение 154, буква а), Комисията счита, че тези мерки са приемливи и са обосновани като собствен принос. Повечето от активите са били действително продадени и поради това постъпленията в резултат на продажбата явно могат да се считат за собствен принос. Освен това Словения е представила доказателства, че в момента е в ход продажбата на оставащите активи и тяхната стойност е определена в съответствие с външни оценки, включително оценката AVAC за самолетите (виж съображение 97).
(156)
Във връзка със съображение 154, буква б), тъй като Комисията заключава в съображение 118, че мярка 5 не представлява държавна помощ, изглежда оправдано да се счита, че приходите от продажбата на AAT следва да се разглеждат като елемент на собствен принос.
(157)
На последно място, що се отнася до замяната на дълг срещу собствен капитал, посочена в съображение 154, буква в), Словения счита, че съвкупната сума от замяната на дълг срещу собствен капитал, извършена от страна на банките по мярка 4, трябва да се отчита като собствен принос. Във връзка с това Комисията е на мнение, че замяната на необезпечен дълг обикновено не показва доверието на пазара в предприятието, тъй като необезпечените кредитори не поемат нови рискове във връзка с изпълнението на плана за преструктуриране. Въпреки това, в случая на Adria Словения показа, че дългът, преобразуван в собствен капитал, е напълно обезпечен в значителна степен, т.е. [10 - 20] млн. евро от общо 19,7 млн. евро (виж съображение 97). По този начин, в случай на ликвидация на Adria, банките биха били в състояние да възстановят сумата на напълно обезпечения дълг. От това следва, че банките са се отказали от напълно обезпечено вземане, което биха могли да възстановят напълно, и са го заменили със собствен капитал на Adria на същата стойност. Следователно банките са поели нов риск чрез замяната на дълг срещу собствен капитал в размер на най-малко [10 - 20] млн. евро, тъй като те нямат сигурност, че инвестицията им в Adria ще бъде печеливша.
(158)
Въз основа на това Комисията счита, че замяната на дълг срещу собствен капитал за напълно обезпечени заеми, т.е. [10 - 20] млн. евро, е приемлива като собствен принос.
(159)
Предвид изложеното по-горе нивото на собствения принос на Adria ще достигне […] EUR или [46 - 48] % от разходите за преструктуриране. За голяма фирма като Adria нивото на собствения принос следва обичайно да бъде 50 %. В съответствие с точка 56 от Насоките за ОиП обаче Комисията може да бъде по-малко строга по отношение на размера на собствения принос в подпомагани райони, какъвто е случаят на Словения по времето, когато са предоставени мерките (виж съображение 150). При предишни случаи като Air Malta Комисията приема равнище на собствения принос от около 45 %.
(160)
Следователно Комисията счита, че изискванията съгласно точка 43 от Насоките за ОиП са изпълнени.
7.5.5. Принцип на еднократната помощ („един път - последен път“)
(161)
И накрая, в точка 72 от Насоките за ОиП се предвижда, че предприятие, което вече е получило помощ за оздравяване или преструктуриране през последните десет години, не може да бъде допуснато до помощ за оздравяване или преструктуриране (принципът „един път - последен път“).
(162)
Тъй като мерки 1, 2, 3 и 5 не включват държавна помощ и тъй като се оказва, че Adria не се е възползвало от каквато и да е помощ за оздравяване или преструктуриране през последните 10 години, Комисията заключава, че принципът на еднократната помощ „един път - последен път“ е спазен по отношение на мярка 4.
7.6. Заключение по отношение на мярка 4
(163)
С оглед на гореизложеното Комисията счита, че през 2011 г. Словения неправомерно е приложила капиталова инжекция в полза на Adria в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз. Въпреки това Комисията счита, че мярката и планът за преструктуриране отговарят на условията, изисквани от Насоките за ОиП. Следователно Комисията счита, че помощта е съвместима с вътрешния пазар.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Увеличенията на капитала на Adria Airways d.d. през 2007, 2009 и 2010 г., които Република Словения е приложила в полза на Adria Airways d.d., не представляват помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Придобиването на Adria Airways Tehnika d.d. от PDP и Aerodrom Ljubljana d.d. през 2010 г. и 2011 г. не представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 2
Капиталовата инжекция в размер на 50 млн. евро в полза на Adria Airways d.d., която Република Словения прилага през 2011 г., представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Тази помощ е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 3
Адресат на настоящото решение е Република Словения.
Съставено в Брюксел на 9 юли 2014 година.
KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2015/494,
annettu 9 päivänä heinäkuuta 2014,
toimenpiteistä SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP), jotka Slovenia on toteuttanut yrityksen Adria Airways d.d. hyväksi
(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 4543)
(Ainoastaan sloveeninkielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
ottaa huomioon komission päätöksen aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee tukea SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP) (1),
on mainittujen määräysten mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa ja ottaa huomioon nämä huomautukset,
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
(1)
Slovenia teki 11 päivänä maaliskuuta 2011 SANI-ilmoituksen nro 5628, joka kirjattiin saapuneeksi samana päivänä. Ilmoitus koski yritykselle Adria Airways d.d., jäljempänä ’Adria’ tai ’yritys’, myönnettyä 6,2 miljoonan euron pelastamistukea, joka koostui valtiontakauksesta ja halpakorkoisesta lainasta.
(2)
Slovenian viranomaiset toimittivat asiaa koskevia lisätietoja 31 päivänä maaliskuuta ja 12 päivänä huhtikuuta 2011 päivätyillä kirjeillä. Komissio pyysi vielä lisätietoja 29 päivänä huhtikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä, johon Slovenian viranomaiset eivät ole vastanneet. Komission ja Slovenian viranomaisten sekä heidän neuvonantajiensa välillä pidettiin 13 päivänä heinäkuuta 2011 kokous, jossa komissiolle kerrottiin, että ilmoitettu pelastamistuki ei yrityksen epäedullisen rahoitustilanteen vuoksi riittäisi ja että Slovenia aikoi vahvistaa Adrian pääomapohjaa 50 miljoonalla eurolla. Slovenia perui pelastamistukea koskevan ilmoituksen 1 päivänä elokuuta 2011.
(3)
Kun komissio sai tietää, että Slovenia kuitenkin toteutti edellä mainitun pääomituksen 30 päivänä syyskuuta 2011, se päätti jatkaa alustavaa tutkintaansa viran puolesta ja pyysi lisätietoja 12 päivänä syyskuuta 2011, 28 päivänä marraskuuta 2011 ja 17 päivänä huhtikuuta 2012 päivätyillä kirjeillä, joihin Slovenian viranomaiset vastasivat 11 päivänä lokakuuta 2011, 27 päivänä joulukuuta 2011, 13 päivänä tammikuuta 2012 ja 18 päivänä toukokuuta 2012 päivätyillä kirjeillä. Lisäksi Slovenian viranomaiset toimittivat 7 päivänä marraskuuta 2012 sähköpostitse muistion, jonka Adrian oikeudelliset edustajat olivat laatineet.
(4)
Slovenian viranomaisten pyynnöstä pidettiin 12 päivänä heinäkuuta 2012 kokous, johon osallistui Adrian sekä valtion holdingyhtiön PDP:n (2) (yksi Adrian osakkeenomistajista) edustajia. Slovenian viranomaiset ja Adrian ja PDP:n edustajat esittivät tutkittavana olevia toimenpiteitä koskevia selvityksiä ja argumentteja.
(5)
Komissio ilmoitti Slovenian viranomaisille 20 päivänä marraskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä, että se oli päättänyt aloittaa tuen osalta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’. Slovenia esitti päätöstä koskevia huomautuksia 21 päivänä tammikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä. Komissio pyysi Slovenialta lisätietoja 5 päivänä maaliskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä, johon Slovenia vastasi 19 päivänä huhtikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä. Slovenia toimitti nämä lisätiedot 16 päivänä syyskuuta 2013. Komissio pyysi Slovenialta lisätietoja 6 päivänä marraskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä, johon Slovenia vastasi 4 päivänä joulukuuta 2013, 6 päivänä tammikuuta 2014 ja 17 päivänä tammikuuta 2014 päivätyillä kirjeillä. Slovenian viranomaisten ja niiden oikeudellisten edustajien kanssa pidettiin kokoukset 25 päivänä maaliskuuta 2013, 5 päivänä joulukuuta 2013 ja 8 päivänä tammikuuta 2014.
(6)
Menettelyn aloittamista koskeva komission päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä8 päivänä maaliskuuta 2013 (3). Komissio pyysi asianomaisia esittämään toimenpiteitä koskevat huomautuksensa.
(7)
Komissio vastaanotti 8 päivänä huhtikuuta 2013 yhdeltä asianomaiselta (lentoyhtiö Ryanair) huomautuksia, jotka välitettiin Slovenialle kommentoitaviksi. Slovenia esitti huomautuksensa 13 päivänä toukokuuta 2013 päivätyllä kirjeellä.
2. SLOVENIAN LENTOLIIKENNEMARKKINAT
(8)
Adria on Slovenian kansallinen lentoyhtiö ja suurin Ljubljanan lentoasemalla toimiva lentoyhtiö. Vuonna 2011 sillä matkusti 73,4 prosenttia Ljubljanan lentoaseman kautta matkustaneista. Sittemmin osuus on pienentynyt 71,3 prosenttiin vuonna 2012 ja 69,8 prosenttiin vuonna 2013 (4).
(9)
Vaikka halpalentoyhtiöiden toiminta on Sloveniassa melko vähäistä (easyJetillä on vain yksi yhteys Ljubljanasta, Wizz Airilla kaksi), niiden osuus julkisen lentoliikenteen matkustajista oli 12,6 prosenttia vuonna 2013 (5). Tällä hetkellä viisi muuta lentoyhtiötä liikennöi Ljulbljanasta pääasemilleen. Nämä ovat Air France, Finnair, Turkish Airlines, Montenegro Airlines ja Air Serbia.
3. TUENSAAJA
(10)
Adria on suuryritys, jolla on noin 450 työntekijää. Vuonna 2013 sen liikevaihto oli (arviolta) 142,3 miljoonaa euroa ja sen tappiot 3 miljoonaa euroa. Sillä on 11 lentokonetta, jotka on tarkoitettu pääasiassa alueelliseen liikenteeseen. Tällä hetkellä Slovenian valtio omistaa Adriasta 69,9 prosenttia, Družba za upravljanje terjatev bank d.d. (6) (johon on siirretty joitakin Nova Ljubljanska Banka d.d:n, jäljempänä ’NLB’, omaisuuseriä) 19,6 prosenttia, ABANKA d.d. 4,7 prosenttia ja PDP 2,1 prosenttia.
(11)
Adrian taloudellinen tilanne on jatkuvasti heikentynyt vuodesta 2008 lukien: myynti on vähentynyt, tulos ennen veroja on negatiivinen ja myös oma pääoma on negatiivinen. Lisätietoja Adrian taloudellisesta tilanteesta vuosina 2007-2011 on jäljempänä 7.1 jaksossa.
(12)
Slovenia käynnisti 1 päivänä elokuuta 2012 yhdessä PDP:n, NLB:n, Abanka Vipa d.d:n, Hypo Alpe-Adria Bank d.d:n ja Slovenian UniCredit-pankin kanssa Adrian yksityistämisen pyytämällä ostotarjouksia 74,87 prosentista yhtiön osakkeita. Samana päivänä Slovenian käyttöomaisuutta hoitava virasto (Agencija za upravljanje kapitalskih naložb), jäljempänä ’AUKN’, julkaisi ilmoituksen, jolla pyydettiin sijoittajia esittämään ei-sitovan kiinnostuksenilmauksensa yhtiön osake-enemmistön myyntimenettelyssä (7). Näyttää kuitenkin siltä, että menettely peruttiin ja Adrian yksityistäminen käynnistettiin myöhemmin uudelleen.
4. TOIMENPITEIDEN JA RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMAN KUVAUS
4.1 Toimenpide 1: vuoden 2007 pääomankorotus
(13)
Adrian pääomarakenne oli 31 päivänä joulukuuta 2006 osakkaisiin jaoteltuna seuraava:
Taulukko 1
Adrian osakasrakenne ennen vuoden 2007 pääomankorotusta
Nimi
%
KAD
55,0
SOD
20,0
NFD 1 delniški investicijski sklad d.d. (8)
9,7
NFD Holding d.d. (9)
7,2
Infond d.o.o. (10)
4,9
Muut (ml. yksityiset osakkaat)
3,2
(14)
Adrian yhtiökokous päätti 19 päivänä helmikuuta 2007 korottaa yhtiön pääomaa 10,9 miljoonalla eurolla. Valtion omistama rahasto KAD merkitsi pääomankorotuksesta noin 99,6 prosenttia, ja yksityiset osakkaat merkitsivät loput. Kaikki osakkeet oli merkitty 5 päivään huhtikuuta 2007 mennessä.
(15)
Osakkeesta maksettiin 27 euroa. […] (11) päivätyn arvonmääritysraportin mukaan osakkeiden arvo oli syyskuussa 2006 […] euroa osakkeelta.
(16)
Vuoden 2007 pääomankorotuksen jälkeen Adrian pääomarakenne oli seuraava:
Taulukko 2
Adrian osakasrakenne vuoden 2007 pääomankorotuksen jälkeen
Nimi
%
KAD
77,3
SOD (12)
10,0
NLB (13)
8,5
Infond d.o.o.
2,4
Muut (ml. yksityiset osakkaat)
1,8
4.2 Toimenpide 2: vuoden 2009 pääomankorotus
(17)
Adrian hallitus päätti 13 päivänä tammikuuta 2009 korottaa yhtiön pääomaa laskemalla liikkeeseen uusia osakkeita. Näin Adrian pääoma kasvoi 2,36 miljoonaa euroa. KAD merkitsi pääomankorotuksesta noin 99,5 prosenttia, ja yksityiset osakkaat merkitsivät loput. Kaikki osakkeet oli merkitty 20 päivään heinäkuuta 2009 mennessä.
(18)
Osakkeesta maksettiin 22 euroa. […] päivätyn arvonmääritysraportin mukaan osakkeiden arvo oli syyskuussa 2008 […] euroa osakkeelta.
(19)
Vuoden 2009 pääomankorotuksen jälkeen Adrian pääomarakenne oli seuraava:
Taulukko 3
Adrian osakasrakenne vuoden 2009 pääomankorotuksen jälkeen
Nimi
%
KAD
78,6
SOD
8,8
NLB
7,5
Infond d.o.o.
2,2
Muut (ml. yksityiset osakkaat)
2,9
4.3 Toimenpide 3: vuoden 2010 pääomankorotus
(20)
Adrian yhtiökokous päätti 2 päivänä syyskuuta 2010 korottaa yhtiön pääomaa 2,5 miljoonalla eurolla. Holdingyhtiö PDP, joka on KAD:n ja SOD:n seuraaja, merkitsi noin 80 prosenttia pääomankorotuksesta. Loput 20 prosenttia merkitsi kaksi yksityistä matkatoimistoa Kompas d.d. ja Palma d.o.o. (kumpikin 10 prosenttia). Kaikki osakkeet oli merkitty 1 päivään lokakuuta 2010 mennessä.
(21)
Osakkeesta maksettiin 12 euroa. […] päivätyn arvonmääritysraportin mukaan osakkeiden arvo oli kesäkuussa 2009 […] euroa osakkeelta.
(22)
Vuoden 2010 pääomankorotuksen jälkeen Adrian pääomarakenne oli seuraava:
Taulukko 4
Adrian osakasrakenne vuoden 2010 pääomankorotuksen jälkeen
Nimi
%
PDP
86,0
NLB
6,1
Kompas d.d.
1,9
Palma d.o.o.
1,9
Infond d.o.o.
1,7
Muut (ml. yksityiset osakkaat)
2,4
4.4 Toimenpide 4: vuoden 2011 pääomankorotus
(23)
Adrian yhtiökokous päätti 21 päivänä syyskuuta 2011 korottaa yhtiön pääomaa 69,7 miljoonalla eurolla. Slovenian valtio merkitsi 49,5 miljoonaa euroa käteisenä ja PDP 0,5 miljoonaa euroa myös käteisenä. Loput pääomankorotuksesta (eli 19,7 miljoonaa euroa) toteutettiin sopimalla useiden pankkien kanssa velan muuntamisesta osakkeiksi: a) NLB:n osuus oli 13,83 miljoonaa euroa, b) Abanka Vipa d.d:n 3,35 miljoonaa euroa, c) UniCredit Banka Slovenija d.d:n 1,24 miljoonaa euroa ja d) Hypo Alpe-Adria Bank d.d:n 1,28 miljoonaa euroa. Pääomankorotus oli toteutettu 30 päivään syyskuuta 2011 mennessä.
(24)
Sovittu hinta oli 1 euroa osakkeelta, mikä on pienin Slovenian lainsäädännön sallima hinta. Arvonmääritysraporttia ei laadittu.
(25)
Vuoden 2011 pääomankorotuksen jälkeen Adrian pääomarakenne oli seuraava:
Taulukko 5
Adrian osakasrakenne vuoden 2011 pääomankorotuksen jälkeen
Nimi
%
Slovenian valtio
69,9
NLB
19,6
Hypo Alpe-Adria Bank d.d.
1,8
Abanka Vipa d.d.
4,7
UniCredit Banka Slovenija d.d.
1,8
PDP
2,1
Muut (ml. yksityiset osakkaat)
0,1
Rakenneuudistussuunnitelma syyskuulta 2011
(26)
Slovenian viranomaisten mukaan valtion, PDP:n ja pankkien päätös yhteistyöstä vuoden 2011 pääomankorotuksen yhteydessä tehtiin syyskuussa 2011 laaditun taloutta ja liiketoimintaa koskevan rakenneuudistussuunnitelman perusteella. Suunnitelmaan sisältyi Adrian taloutta ja liiketoimintaa koskevan rakenneuudistuksen edellyttämät toimenpiteet, joiden avulla sen elinkelpoisuus voisi palautua. On selvää, että suunnitelma oli laadittu rakenneuudistustuki-ilmoitusta varten, sillä se sisälsi sellaisia käsitteitä kuin ”oma rahoitusosuus” ja ”kilpailun vääristyminen”, joita ei yleensä esiinny liiketoimintasuunnitelmissa.
(27)
Alun perin esitetyn rakenneuudistussuunnitelman mukaan Adriasta tulisi elinkelpoinen vuonna 2013 (perusskenaario ja optimistinen skenaario) tai vuonna 2014 (pessimistinen skenaario). Alun perin esitetyn rakenneuudistussuunnitelman mukaan Adrian vaikeudet johtuivat seuraavista seikoista: a) […].
(28)
Alun perin esitetty rakenneuudistussuunnitelma sisälsi toimenpiteitä, joilla Adrian rakenneuudistus oli tarkoitus toteuttaa ja palauttaa sen elinkelpoisuus: a) […].
(29)
Alun perin esitetyn suunnitelman mukaan 69,7 miljoonan euron suuruinen vuoden 2011 pääomankorotus kattaisi Adrian […] euron negatiivisen oman pääoman, […] euron velvoitteiden takaisinmaksun ([…] euroa erääntyneisiin velvoitteisiin tavarantoimittajille ja […] euroa pankkilainojen aikaistettuun takaisinmaksuun) ja […] euron rakenneuudistustoimenpiteiden rahoittamisen.
(30)
Toisaalta rakenneuudistuskustannukset olisivat yhteensä […] euroa, ja ne rahoitettaisiin osittain Slovenian valtion ja PDP:n antamasta 50 miljoonan euron käteispääomasta. Adria osallistuisi rakenneuudistuskustannuksiin (oma rahoitusosuus) […] eurolla muuntamalla pankkilainoja velasta osakkeiksi (19,7 miljoonaa eurolla), […]. Alun perin esitetyssä rakenneuudistussuunnitelmassa AAT:n myyntiä ja reittien lopettamista pidettiin vastasuoritteina.
(31)
Komission esitettyä menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä epäilyjä Slovenia on esittänyt rakenneuudistussuunnitelmaan useita muutoksia. Tällä hetkellä rakenneuudistus kestää rakenneuudistussuunnitelman mukaan vuoteen 2015, ja suunnitelma sisältää rakenneuudistusta varten lisätoimenpiteitä, joilla varmistetaan kestävämpi elinkelpoisuus. Lisätoimenpiteet ja niiden taloudellinen vaikutus vuosina 2014-2015 on seuraava: a) […].
4.5 Toimenpide 5: yrityksen Adria Airways Tehnika d.d. osto vuosina 2010-2011
(32)
AAT on Adrian 100-prosenttisesti omistama tytäryhtiö, joka perustettiin vuonna 2010. Siihen asti se oli ollut sisäinen Adrian lentokoneiden huoltoyksikkö, SVL. AAT huoltaa Adrian ja muiden asiakkaiden lentokoneita.
(33)
Marraskuun 2010 ja maaliskuun 2011 välisenä aikana PDP ja Aerodrom Ljubljana, joka on pääosin valtion omistuksessa oleva Ljubljanan lentoaseman pitäjä, ostivat AAT:n Adrialta kahdessa vaiheessa. PDP:n lopullinen omistusosuus oli 52,3 prosenttia ja Aerodrom Ljubljanan 47,7 prosenttia. Ensimmäisessä vaiheessa PDP sai AAT:stä 18,24 prosentin osuuden ostamalla 2 676 346 etuoikeutettua äänioikeudetonta osaketta 1 euron hintaan osaketta kohti. Aerodrom Ljubljana osti samaan aikaan 31,16 prosenttia AAT:stä (4 570 881 osaketta) vaihtamalla velkaa etuoikeutettuihin äänioikeudettomiin osakkeisiin noin 4,6 miljoonan euron arvosta. Toisessa vaiheessa vuoden 2011 alussa Adria myi jäljellä olevat AAT:n osakkeensa seuraavasti: PDP osti 5 000 000 kantaosaketta 1 euron hintaan osaketta kohti ja kasvatti näin osuutensa yrityksestä 52,33 prosenttiin, kun taas Aerodrom Ljubljana kasvatti osuutensa AAT:stä 47,67 prosenttiin muuntamalla 2,2 miljoonan euron saatavat Adrialta osakkeiksi.
(34)
Näin ollen maksettu kokonaishinta oli 14,7 miljoonaa euroa eli 1 euro osaketta kohti. Huhtikuussa 2010 julkaistun arvonmääritysraportin mukaan AAT:n arvo Adrian lentokoneiden huoltoyksikkönä oli joulukuussa 2009 14,4-14,9 miljoonaa euroa.
5. MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVA PÄÄTÖS
(35)
Komissio päätti 20 päivänä marraskuuta 2012 aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn. Päätöksessään komissio katsoi alustavasti, että Adriaa voitiin pitää toimenpiteiden toteuttamisen aikaan tai ainakin vuodesta 2008 vaikeuksissa olevana yrityksenä. Lisäksi komissio esitti epäilyjä tarkasteltavina olevista viidestä toimenpiteestä ja teki alustavan päätelmän, jonka mukaan ne kaikki sisälsivät valtiontukea.
(36)
Komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä toimenpiteiden 1 ja 2 osalta, että Slovenia pystyi selvästi ja suoraan vaikuttamaan KAD:hen, ja päätteli alustavasti, että KAD:n osallistumiseen vuosien 2007 ja 2009 pääomankorotuksiin liittyi valtion varojen käyttöä ja toimenpiteet johtuivat Slovenian toiminnasta. Vaikka KAD:n osakkeista tosiasiallisesti maksama hinta oli alhaisempi kuin arvonmääritysraporteissa, komissio esitti epäilyjä raporttien suhteen, sillä osakkeiden arvonmäärityksen ja pääomankorotuksen välillä kului pitkä aika. Koska KAD oli tuolloin Adrian enemmistöosakas, komissio katsoi, että vuosien 2007 ja 2009 pääomankorotusten tarkoituksena oli rahoittaa olemassa oleva KAD:n investointi yritykseen, jonka voitiin katsoa olevan vaikeuksissa oleva yritys.
(37)
Arvioidessaan toimenpidettä 3 komissio totesi, että PDP on KAD:n ja SOD:n seuraaja. Komissio katsoi alustavasti, että jälkimmäisten toimenpiteet johtuivat valtion toiminnasta. Tämän lisäksi komissio mainitsi seikkana, jonka vuoksi toimenpiteen voidaan katsoa johtuvan valtiosta, sen, että Slovenian valtio omisti välillisesti 100 prosenttia PDP:stä (KAD:n, SOD:n ja DSU:n (valtion omaisuudenhoitoyhtiö) välityksellä), ja viittasi eräisiin asiassa Stardust Marine (14) tarkoitettuihin välillisiin todisteisiin siitä, että toimenpide johtuu valtiosta. Vaikka PDP:n osakkeista tosiasiallisesti maksama hinta oli alhaisempi kuin arvonmääritysraporteissa, komissio esitti samoin kuin toimenpiteiden 1 ja 2 kohdalla epäilyjä arvonmääritysraporttien suhteen, sillä osakkeiden arvonmäärityksen ja pääomankorotuksen välillä kului pitkä aika, 15 kuukautta. Komissio oli alustavasti myös sitä mieltä, että kahden yksityisen matkatoimiston (Kompas d.d. ja Palma d.o.o.) osallistuminen pääomankorotukseen vuonna 2010 yhdessä PDP:n kanssa ei sellaisenaan riittänyt hälventämään komission epäilyjä mahdollisesta Adrialle koituneesta edusta (15).
(38)
Toimenpiteestä 4 komissio totesi, että Slovenian sijoituksessa oli selvästi kyse valtion varoista, ja teki alustavan päätelmän, että PDP:n toimenpiteet voivat johtua valtion toiminnasta. Komissio esitti epäilyjä myös NLB:n osallistumisesta toimenpiteeseen 4, sillä sen osallistumisen voitaisiin katsoa johtuvan valtiosta siksi, että a) valtio omisti tuolloin enemmistön NLB:stä, b) valtiolla oli äänten enemmistö pankin hallituksessa ja hallintoneuvostossa ja c) julkiset elimet voivat vaikuttaa valtion omistaman pankin käyttäytymiseen.
(39)
Arvioidessaan, saiko Adria toimenpiteestä 4 perusteetonta valikoivaa etua, komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että se tosiasia, että pankit suostuivat muuntamaan velkoja osakkeiksi vain, jos valtio vahvistaisi Adrian pääomapohjaa, ja se, että valtion ja PDP:n osallistuminen poikkesi pankkien osallistumisesta (käteisvarat vs. velkojen muuntaminen), riittivät aiheuttamaan epäilyjä yhdenvertaisuudesta (pari passu) vuoden 2011 pääomankorotuksessa. Komissio totesi myös, että vuoden 2011 pääomankorotus toteutettiin ilman arvonmääritysraporttia toisin kuin aiemmat pääomankorotukset.
(40)
Slovenian viranomaisten väitteestä, että toimenpiteeseen 4 päätettiin osallistua syyskuussa 2011 päivätyn rakenneuudistussuunnitelman perusteella, komissio totesi, että rakenneuudistussuunnitelma ei periaatteessa riittänyt täyttämään yksityisen sijoittajan kriteeriä, sillä eräät rakenneuudistussuunnitelman kehitysarviot vaikuttivat perustuvan epävarmoihin tai epäselviin oletuksiin. Lisäksi komissio totesi, että yksityinen sijoittaja olisi ottanut huomioon riskin, että aiemmat pääomankorotukset olisivat laitonta valtiontukea, ja olisi arvioinut komission mahdollisen takaisinperintämääräyksen vaikutusta sijoituksen kannattavuuteen. Komissio totesi vielä, että pankit saattoivat päättää osallistua pääomankorotukseen siksi, että Slovenian valtio kiinnostui Adriasta paljon ennen kuin vuoden 2011 pääomankorotuksesta päätettiin.
(41)
Toimenpiteen 5 osalta komissio toisti alustavan näkemyksensä, jonka mukaan PDP:n toimenpiteet johtuivat valtiosta ja niissä oli kyse valtion varoista. Aerodrom Ljubljanasta komissio teki saman alustavan päätelmän, sillä valtio omisti siitä enemmistön jo ennen AAT:n haltuunottoa. Komission mielestä ei ollut myöskään todennäköistä, että viranomaiset eivät olleet mukana Ljubljanan lentoasemaa hoitavan Aerodrom Ljubljanan tekemissä tärkeissä päätöksissä, sillä lentoasemalla oli maalle strategista merkitystä ulkomaanlentojen pääasemana.
(42)
Koska AAT:n osakkeiden hankinnan ensimmäinen vaihe toteutettiin heti vuoden 2010 pääomankorotuksen jälkeen, komissio katsoi, että näitä kahta toimenpidettä ei pitäisi arvioida erikseen vaan osana laajempaa Adrian tukemiseen tarkoitettua operaatiota. Arvioidessaan raporttia, jossa määritetään ATT:n osakkeiden arvo, komissio havaitsi, että AAT arvioitiin Adrian huoltoyksikön (tuolloin nimeltään SVL) osana ja että AAT:n arvoa määritettäessä raportissa otettiin huomioon tästä koituvat synergiaedut. Komissio katsoi kuitenkin, että SLV:n/AAT:n arvo olisi täytynyt määrittää raportissa itsenäisenä subjektina ottamatta huomioon konsernin sisäistä synergiaa, sillä AAT irrotettiin Adriasta uudeksi yritykseksi vuonna 2010 ja myytiin erillisenä subjektina. Komissio suhtautui epäillen myös siihen, että AAT:n osakkeiden arvonmäärityksen ja myynnin välillä kului niin pitkä aika.
(43)
Komissio epäili myös, soveltuivatko tarkasteltavana olevat viisi toimenpidettä sisämarkkinoille, sillä Slovenian viranomaiset eivät esittäneet mitään perusteita soveltuvuudelle.
(44)
Tarkasteltavana olevien toimenpiteiden luonteen vuoksi ja siksi, että Adriaa voitiin toimenpiteiden hyväksymisajankohtana pitää vaikeuksissa olevana yrityksenä, komissio totesi, että toimenpiteiden soveltuvuutta sisämarkkinoille voitaisiin arvioida ainoastaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella ja erityisesti vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenteiden uudistamiseksi tarkoitettua valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen (16), jäljempänä ’pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivat’, perusteella. Komissio katsoi, että pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 3.1 jaksossa säädetyt pelastamistuen ehdot eivät vaikuttaneet täyttyvän. Suuntaviivojen 3.2 jaksossa määritellyn rakenneuudistustuen osalta komissio totesi, että toimenpiteet oli hyväksytty laatimatta pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen ehdot täyttävää uskottavaa rakenneuudistussuunnitelmaa ennen kuin toimenpiteistä ilmoitettiin komissiolle. Jo pelkästään tästä syystä toimenpiteitä voitaisiin pitää sisämarkkinoille soveltumattomina (17).
(45)
Komissio esitti epäilyjä myös rakenneuudistussuunnitelman suhteen, sillä vaikutti siltä, että se ei ollut riittävän vakaa pohja Adrian pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiselle, koska eräät suunnitelman kehitysarviot perustuivat määrittelemättömiin, epävarmoihin tai epäselviin oletuksiin. Komissio epäili myös, olivatko rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvät vastasuoritteet asianmukaisia ja/tai riittäviä, sillä näytti siltä, että ne olivat tarpeen Adrian elinkelpoisuuden palauttamiseksi. AAT:n myynnistä komissio toteaa, että se toteutettiin useita kuukausia ennen rakenneuudistussuunnitelman hyväksymistä vuoden 2010 lopulla ja vuoden 2011 alussa eli aikana, jolloin Ardia tarvitsi kipeästi rahoitusvaroja. Reittien lopettaminen ei myöskään vaikuttanut hyväksyttävältä vastasuoritteelta, koska useimmat kyseisistä reiteistä (31 reitistä 27) olivat rakenneuudistussuunnitelman mukaan tappiollisia ja ne olisi joka tapauksessa pitänyt lopettaa yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseksi. Komissio esitti epäilyjä myös sen suhteen, voitaisiinko ehdotettu Adrian oma […] euron rahoitusosuus hyväksyä kokonaisuudessaan, koska ei ollut selvää, voitaisiinko AAT:n myynnistä saatavat varat ja pankkilainojen muuntaminen osakkeiksi lukea omaan rahoitusosuuteen. Koska vaikutti siltä, että Adria oli toimenpiteiden hyväksymisajankohtana vaikeuksissa oleva yritys, ja koska vaikeuksissa oleva yritys voi saada ainoastaan pelastamis- ja/tai rakenneuudistustukea, komissio epäili myös, toteutuiko tuen ainutkertaisuuden periaate varsinkaan vuoden 2011 pääomankorotuksen osalta.
6. MENETTELYN ALOITTAMISPÄÄTÖSTÄ KOSKEVAT HUOMAUTUKSET
6.1 Slovenian huomautukset
(46)
Slovenia esittää huomautuksissaan menettelyn aloittamista koskevaan komission päätökseen, että toimenpiteet 1, 2 ja 3 eivät ole valtiontukea, koska KAD:n ja PDP:n päätöksiä ei voida pitää valtiosta johtuvina. Slovenia mainitsee erityisesti, että valtion 100 prosentin omistusosuus ei ole riittävä peruste toimenpiteen pitämiselle valtiosta johtuvana. Lisäksi Slovenia toteaa, että arvonmääritysraportit, joissa määritettiin osakkeiden arvo, olivat asianmukaisia ja että niiden perusteella markkinasijoittajaperiaate toteutui. Näin ollen Adrian saama etu voidaan sulkea pois. Toimenpiteestä 3 Slovenia toteaa olleen merkittävää, että kaksi yksityistä matkatoimistoa merkitsi PDP:n rinnalla 20 prosenttia osakkeista yhdenvertaisesti, ja katsoo sen merkinneen, että markkinat eivät epäilleet Adrian elinkelpoisuutta. Näin ollen Slovenia katsoo, että kyseessä ei ollut valtiontuki.
(47)
Toimenpiteestä 5 Slovenia toistaa, että PDP:n toimia ei voida pitää valtiosta johtuvina. Aerodrom Ljubljanasta Slovenia toteaa, että valtion ei voida katsoa vaikuttaneen sen päätökseen ostaa AAT, vain sillä perusteella, että valtio, KAD ja SOD ovat esittäneet joidenkin sen hallintoneuvoston jäsenten nimittämistä. Lisäksi Slovenia toteaa, että huhtikuussa 2010 päivättyä arvonmääritysraporttia, jossa AAT:n arvo Adrian huoltoyksikkönä määritettiin 14,4-14,9 miljoonaksi euroksi, ei voida pitää vanhentuneena eikä raportissa ole viitteitä siitä, että siinä olisi otettu huomioon synergiaedut Adrian kanssa. Slovenian mukaan PDP:n ja Aerodrom Ljubljanan hallintoneuvoston pöytäkirjoista käy ilmi, että päätös ostaa AAT tehtiin taloudellisesti järkevien näkökohtien perusteella. Näin ollen toimenpide 5 ei sen mukaan ollut valtiontukea.
(48)
Slovenia kiistää Adrian olleen vaikeuksissa oleva yritys ja katsoo sen olleen vaikeuksissa vasta tammikuusta 2011 lukien eli toimenpiteen 4 aikaan.
(49)
Slovenia toteaa, että toimenpide 4 ei ole valtiontukea, koska NLB:n velan muuntamista osakkeiksi ei voida pitää valtiosta johtuvana. Slovenian mukaan kaikkien osakkeiksi muunnettujen lainojen vakuutena oli kiinnityksiä lentokoneisiin ja kiinteistöihin ja muuntaessaan lainat osakkeiksi pankeille syntyi liiketoimintariski. Tässä mielessä lainojen muuntaminen osakkeiksi vastasi Slovenian mielestä pääomankorotusta. Slovenia toteaa myös, että pankit ja valtio vaikuttivat toisiinsa tehdessään sijoituspäätöstä, joka Slovenian mielestä perustui uskottavaan rakenneuudistussuunnitelmaan, ja että päätökset tehtiin samaan aikaan, minkä vuoksi Adrialle ei aiheutunut minkäänlaista etua.
(50)
Koska Slovenia katsoo, että toimenpiteissä 1, 2, 3 ja 5 ei ollut kyse valtion varoista, se ei ole esittänyt syitä, joiden vuoksi toimenpiteitä olisi pidettävä sisämarkkinoille soveltuvina. Toimenpiteestä 4 se kuitenkin esitti syitä, joiden vuoksi sitä olisi pidettävä sisämarkkinoille soveltuvana, jos komissio toteaa sen olevan valtiontukea. Koska Adria oli Slovenian mukaan vaikeuksissa vasta tammikuusta 2011 lukien (ks. johdanto-osan 48 kappale), toimenpide 4 olisi pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 3.2 jakson nojalla sisämarkkinoille soveltuvaa rakenneuudistustukea esitetyn rakenneuudistussuunnitelman perusteella.
(51)
Elinkelpoisuuden palauttamisesta Slovenia toteaa, että rakenneuudistussuunnitelmalla varmistetaan Adrian pitkän aikavälin elinkelpoisuus, ja tuo esiin, että rakenneuudistussuunnitelma sisältää pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaisesti markkinatutkimuksen ja analyysin yrityksen vaikeuksien syistä ja että suunnitelman mukaan on tarkoitus luopua toiminnoista, jotka rakenneuudistuksen jälkeen ovat rakenteellisesti tappiollisia. Kuten johdanto-osan 31 kappaleessa todetaan, Slovenia on esittänyt useita muutoksia rakenneuudistussuunnitelmaan. Tämänhetkisen suunnitelman mukaan rakenneuudistus kestää vuoteen 2015, ja suunnitelma sisältää rakenneuudistusta varten lisätoimenpiteitä, joilla varmistetaan kestävämpi elinkelpoisuus. Slovenia toteaa myös, että muutetulla rakenneuudistussuunnitelmalla varmistetaan, että yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus palautuu vuoden 2015 loppuun mennessä myös pessimistisessä skenaariossa, kun oman pääoman tuotto (ROE) on vuonna 2014 […] prosenttia ja vuonna 2015 […] prosenttia eli suurempi kuin komission Air Malta -valtiontukipäätöksessä (18) hyväksymä oman pääoman tuotto.
(52)
Slovenia toteaa, että kapasiteetin supistaminen (lopettamalla reittejä) […] prosenttiin ja […] prosenttiin talvi- ja kesäkaudella, tietyistä lähtö- ja saapumisajoista luopuminen eräillä lentokentillä, myös koordinoiduilla (ruuhkaisilla) kentillä, ja AAT:n myynti ovat asianmukaisia ja oikeasuhteisia vastasuoritteita. Slovenia väittää myös, että lakkautetut reitit olivat itse asiassa kannattavia ns. bruttokatteen perusteella (positiivinen C1-osuus), jonka komissio on hyväksynyt asioissa Air Malta ja Czech Airlines (19).
(53)
Tuen rajaamisesta välttämättömään (oma rahoitusosuus) Slovenia väittää jo edellä esitettyyn tukeutuen, että AAT:n myynnissä ei ollut kyse tuesta ja että siksi siitä saadut 14,7 miljoonan euron tulot olisi hyväksyttävä omaksi rahoitusosuudeksi. Slovenia katsoo myös, että osakkeiksi muunnetut 19,7 miljoonan euron pankkilainat olisi luettava omaksi rahoitusosuudeksi kokonaisuudessaan. Slovenia on myös ilmoittanut kyseisten lainojen vakuudeksi kiinnitettyjen lentokoneiden arvon ja esittänyt asiaa koskevan AVAC:n raportin (20), jossa lentokoneiden arvo mainitaan. Jos tähän lisätään vielä joidenkin omaisuuserien […] myyntitulot, oma rahoitusosuus ylittää päivitetyn rakenneuudistussuunnitelman mukaan [50-54] prosenttia.
(54)
Tuen ainutkertaisuuden periaatetta on Slovenian mielestä noudatettu, sillä toimenpiteisiin 1, 2, 3 ja 5, jotka toteutettiin ennen toimenpidettä 4, ei sisälly valtiontukea Adrialle.
6.2 Asianomaisten huomautukset
(55)
Komissio sai muodollisessa tutkintamenettelyssä huomautuksia vain Ryanairiltä, joka tukee komission alustavia päätelmiä, joiden mukaan tarkasteltavana olevat toimenpiteet sisälsivät valtiontukea eivätkä soveltuneet sisämarkkinoille.
(56)
Ryanair kuitenkin väitti, että menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä tehty arviointi markkinasijoittajaperiaatteen täyttymisestä ei ollut täydellinen, koska komission olisi pitänyt arvioida, olisiko yksityinen sijoittaja päätynyt saattamaan Adrian selvitystilaan sen sijaan, että sille annettiin lisäpääomaa (21). Ryanairin mielestä komission olisi pitänyt menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä arvioida, olisiko Adrian saattaminen selvitystilaan ollut valtiolle kannattavampaa kuin lisävarojen antaminen. Vaikka Ryanair katsoi, että sillä ei ollut tarpeeksi tietoa rakenneuudistussuunnitelman kommentoimiseen, se ilmaisi epäilynsä Adrian elinkelpoisuuden palautumisen suhteen.
(57)
Ryanair väitti myös, että mikä tahansa tuki Adrialle vahingoittaisi Ryanairin asemaa markkinoilla, sillä se haittaisi Ryanairin toimia markkinoidensa kasvattamiseksi ja näin merkitsisi sille tulojen menetystä.
6.3 Slovenian huomautukset asianomaisten huomautuksista
(58)
Slovenia käsitteli perusteellisesti Ryanairin huomautuksissaan esittämiä väitteitä. Slovenia huomautti, että Adrian pääomankorotuksiin ei osallistunut pelkästään valtio vaan myös yksityisiä sijoittajia sekä oikeussubjekteja, joiden toimia ei Slovenian mukaan voida pitää valtiosta johtuvina. Slovenia katsoo Ryanairin tulkinneen oikeuskäytäntöä virheellisesti, kun se väittää, että valtion olisi pitänyt päätyä saattamaan Adria selvitystilaan sen sijaan, että haluttiin toteuttaa rakenneuudistus ja palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuus. Slovenian mukaan Ryanairin huomautukset markkinasijoittajaperiaatteesta ovat virheellisiä, koska ne pätevät vain Adrian velkojiin, ei sijoittajiin: koska Slovenia ei ole yrityksen velkoja, se ei voi vaatia yrityksen saattamista selvitystilaan.
(59)
Slovenia väitti, että komissio oli käsitellyt Adrian rakenneuudistussuunnitelman oletusta ja todennut, että Ryanairin epäilyt Adrian elinkelpoisuuden palautumisesta olivat perusteettomia. Slovenian mukaan myöskään väitetty Ryanairin markkina-asemaan kohdistuva vahinko ei ollut perusteltu.
7. TOIMENPITEIDEN ARVIOINTI
(60)
Tässä päätöksessä on ensin ratkaistava kysymys, onko Adria pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys (suuntaviivojen 7.1 jakso). Sen jälkeen arvioidaan, sisältyykö tarkasteltavana oleviin toimenpiteisiin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea Adrialle (7.2 jakso), ja jos sisältyy, onko se sääntöjenmukaista (7.4 jakso) ja soveltuuko se sisämarkkinoille (7.5 jakso).
7.1 Adrian vaikeudet
(61)
Adrian rahoitustilanne on jatkuvasti heikentynyt vuodesta 2008 lukien. Sen myynti on vähentynyt, sen EBT (tulos ennen veroja) on negatiivinen, kuten myös sen oma pääoma. Adrian keskeiset taloudelliset tunnusluvut vuosilta 2007-2011 ovat Slovenian viranomaisten toimittamien lukujen perusteella seuraavat:
Taulukko 6
Adrian keskeiset taloudelliset tunnusluvut vuodesta 2007 vuoden 2011 kesäkuuhun (miljoonaa euroa)
2007
2008
2009
2010
Kesäkuu 2011
Liikevaihto
179,2
205,4
161,4
148,7
71,1
Nettotulos
0,4
- 3,2
- 14,0
- 63,1
- 2,2
EBT + poistot
0,4 (22)
10,9
1,6
- 50,9
1,8
Merkitty pääoma
6,8
6,8
7,7
9,4
9,4
Oma pääoma
41,8
32,5
29,3
- 35,4
- 35,9
Velka suhteessa omaan pääomaan
2,8
3,7
4,0
- 3,9
- 3,6
Operatiivisen toiminnan kassavirta
16,9
18,5
6,1
1,7
- 21,6 (23)
(62)
Adrian tilikauden 2011 tulos oli 12 miljoonaa euroa tappiollinen (24) ja tilikauden 2012 tulos 10,8 miljoonaa euroa tappiollinen (25). Näyttää siltä, että tilikaudella 2013 Adrian tappio pieneni 3,1 miljoonaan euroon (26).
(63)
Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 10 kohdan a alakohdan mukaan yritys on vaikeuksissa, jos se on ”menettänyt yli puolet merkitystä pääomastaan” ja ”yli neljännes pääomasta on menetetty viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana”. Määräyksessä näkyy oletus, että yritys, joka on menettänyt runsaasti merkittyä pääomaansa, ei pysty pysäyttämään tappiollista kehitystä, joka johtaa lähes varmasti yrityksen toiminnan loppumiseen lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä (kuten pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 9 kohdassa todetaan).
(64)
Kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todetaan, merkitty pääoma ei vähentynyt vuodesta 2007 vuoden 2011 kesäkuuhun, vaan se itse asiassa lisääntyi. Komissio toteaa, että yrityksen oma pääoma oli kuitenkin vuosina 2010 ja 2011 negatiivinen. Yritys ei kuitenkaan tehnyt päätöksiä asianmukaisista toimenpiteistä oman pääoman vähenemisen torjumiseksi. Komissio on aikaisemmissa tapauksissa (27) tehnyt päätöksiä, joiden mukaan ennakko-oletus on, että pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 10 kohdan a alakohdan ehdot täyttyvät, jos yrityksen oma pääoma on negatiivinen, kuten Adrian tapauksessa ainakin vuodesta 2010. Myös unionin yleinen tuomioistuin on äskettäin antamassaan tuomiossa (28) ratkaissut, että yritys, jonka oma pääoma on negatiivinen, on vaikeuksissa.
(65)
Näyttää myös siltä, että vuoden 2010 loppuun mennessä Adrian vaikeudet olivat suurimmillaan. Tiedotusvälineet uutisoivat tuolloin mahdollisuudesta, että Adria asetetaan vapaaehtoiseen selvitystilaan tai konkurssiin (29). Tätä voidaan pitää merkkinä siitä, että ainakin tuolloin Adria täytti Slovenian lainsäädännössä vahvistetut edellytykset yrityksen asettamiselle yleistäytäntöönpanomenettelyyn maksukyvyttömyyden vuoksi pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 10 kohdan c alakohdan mukaisesti.
(66)
Edellä esitetyistä syistä komissio toteaa menettelyn aloittamista koskevan päätöksen mukaisesti, että Adria oli vuosina 2010 ja 2011 eli silloin, kun toimenpiteet 3, 4 ja 5 hyväksyttiin, pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 10 kohdan a ja/tai c kohdassa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys.
(67)
Lisäksi taulukosta 6 käy ilmi, että Adriaa voitaisiin pitää myös pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 11 kohdan nojalla vaikeuksissa olevana yrityksenä vuosina 2010 ja 2011. Kyseisen kohdan mukaan yritystä voidaan pitää vaikeuksissa olevana yrityksenä ”etenkin jos vaikeuksissa olevan yrityksen tavanomaiset merkit, kuten kasvavat tappiot, liikevaihdon supistuminen, varastojen kasvu, ylikapasiteetti, tulorahoituksen pienentyminen, lisääntyvä velkaantuminen, korkokustannusten nousu ja nettoarvon heikentyminen tai sen katoaminen, ovat nähtävissä”.
(68)
Komissio katsoo kuitenkin, että Adria ei osoittanut vuosina 2007-2009 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 11 kohdassa tarkoitettuja vaikeuksissa olevan yrityksen tunnusmerkkejä. Tarkasteltavana aikana Adrian tulos oli vuonna 2008 ensimmäistä kertaa tappiollinen, 3,2 miljoonaa euroa. Kuten Slovenia kuitenkin aivan oikein huomauttaa, Adrian tulot ja kassavirta lisääntyivät vuonna 2008 edellisvuoteen verrattuna (tulot 179,2 miljoonasta eurosta 205,4 miljoonaan euroon ja kassavirta 16,9 miljoonasta eurosta 18,5 miljoonaan euroon). Sen merkitty pääoma pysyi muuttumattomana 6,8 miljoonassa eurossa.
(69)
Komissio toteaa myös, että vuonna 2008 Adrian nettomääräinen EBT oli 3,2 miljoonaa euroa ja vuonna 2009 se oli 14 miljoonaa euroa. Jos poistoja ei oteta huomioon, yrityksen taloudellinen tulos oli kyseisinä vuosina positiivinen. EBT + arvonalentumiset ja poistot oli 10,9 miljoonaa euroa vuonna 2008 ja 1,6 miljoonaa euroa vuonna 2009 (ks. johdanto-osan 61 kappaleen taulukko 6). Adrian EBT + arvonalentumiset ja poistot on vuodesta 2010 lukien ollut negatiivinen. Koska toimenpiteestä 2 päätettiin tammikuussa 2009 ja kaikki osakkeet oli merkitty heinäkuussa 2009, komissio ei voi varmuudella päätellä, että tuolloin olisi ollut selvästi nähtävissä negatiivisten tulosten trendi, jonka perusteella voitaisiin todeta, että Adria oli pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys.
(70)
Näin ollen komissio katsoo, että Adria ei ollut vuosina 2007-2009 eli toimenpiteiden 1 ja 2 toteuttamisajankohtana vaikeuksissa oleva yritys.
7.2 Valtiontuen olemassaolo
(71)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
(72)
Voidakseen tehdä päätöksen valtiontuen olemassaolosta komission on arvioitava, täyttyvätkö kaikki SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa asetetut edellytykset (eli valtion varojen siirto, valikoiva etu, kilpailun vääristymisen uhka ja vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan) kaikkien viiden tarkasteltavana olevan toimenpiteen osalta.
7.2.1 Toimenpiteet 1 ja 2: pääomankorotukset vuonna 2007 ja vuonna 2009
(73)
Komissio arvioi ensin, koituiko Adrialle toimenpiteistä 1 ja 2 perusteetonta valikoivaa etua.
(74)
Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että KAD:n osakkeista maksama hinta oli alempi kuin kahdessa arvonmääritysraportissa. KAD osti helmikuussa 2007 Adrian uusia osakkeita 27 euron hintaan, joka on alempi kuin arvonmääritysraportissa, jossa hinta määritettiin […] […] euroksi osakkeelta (ks. johdanto-osan 15 kappale). Tammikuussa 2009 KAD osti Adrian osakkeita 22 euron hintaan, joka on alempi kuin arvonmääritysraportissa, jossa hinta määritettiin […] […] euroksi osakkeelta (ks. johdanto-osan 18 kappale). Komissio esitti kuitenkin epäilyjä näiden raporttien luotettavuuden suhteen muun muassa siksi, että pääomankorotusten (helmikuussa 2007 ja tammikuussa 2009) ja osakkeiden arvonmäärityksen ([…] ja […]) välillä kului pitkä aika.
(75)
Komissio on muodollisen tutkintamenettelyn aloitettuaan arvioinut tietoja ja todisteita, joita Slovenia on näistä raporteista esittänyt. Toimenpiteen 1 osalta Slovenia on kertonut, että raportti perustuu 30 päivänä syyskuuta 2006 päivättyihin tietoihin, jotka olivat viimeisimmät raporttia laadittaessa saatavilla olleet tiedot. Toimenpiteen 2 osalta on kerrottu, että arvonmääritysraportti tilattiin samaan aikaan kuin Adrian yhtiökokous päätti toteuttaa pääomankorotuksen. Komissio ei näe syytä epäillä, etteikö arvonmäärittäjä (P&S Capital) olisi täysin riippumaton.
(76)
Vaikka yrityksen osakkeiden arvonmäärityksen ja pääomankorotusten välillä kului […] kuukautta, komissio ei ole löytänyt näyttöä, joka osoittaisi, että tällä olisi ollut vaikutusta Adrian osakkeiden arvioituun arvoon.
(77)
Komissio toteaa, että raporteissa käytetty arvonmääritysmenetelmä (odotettavissa olevan käytettävissä olevan vapaan kassavirran nettonykyarvo (30)) on tällaisissa yrityskaupoissa laajasti hyväksytty. Lisäksi raporttien perusteellisesta analyysista käy ilmi, että niissä käytetyt kaavat ovat arvonmääritykseen sopivia ja niitä on sovellettu asianmukaisesti ja että liikevaihdon ja kannattavuuden kasvua koskevat oletukset ja kehitysarviot vaikuttavat realistisilta. Vuoden 2007 pääomankorotusta (toimenpide 1) varten tehdyssä arvonmääritysraportissa tulojen ja kannattavuuden kasvuennusteet ovat aiemman kasvun suuruusluokkaa. Vuoden 2009 pääomankorotusta (toimenpide 2) varten tehdyssä arvonmääritysraportissa tulojen ja kannattavuuden ennustetaan kasvavan aiempaa kasvua hitaammin, koska a) vuoden 2008 voimakas talouskasvu johtui lähinnä Slovenian EU-puheenjohtajuudesta, b) maailmantalouden kasvu oli hidasta ja c) finanssimarkkinoiden tilanne oli kireä. Myös muut raporteissa käytetyt oletukset vaikuttivat realistisilta. Komissio toteaa myös, että KAD oli Adrian suurin osakkeenomistaja jo ennen pääomankorotuksia (31) ja että pääomankorotuksilla oli tarkoitus rahoittaa KAD:n olemassa olevaa (kannattavaa) sijoitusta.
(78)
Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että vuosien 2007 ja 2009 pääomankorotusten voidaan katsoa olevan markkinoiden kanssa sopusoinnussa eikä Adrialle koitunut niistä perusteetonta etua.
(79)
Näin ollen komissio toteaa, että toimenpiteissä 1 ja 2 on kyse sijoituksista, jotka markkinataloussijoittaja olisi vastaavissa olosuhteissa tehnyt (32). Kyseessä ei ole valtiontuki, joten ei ole tarpeen arvioida, täyttyvätkö muut SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan edellytykset.
7.2.2 Toimenpide 3: vuoden 2010 pääomankorotus
(80)
Kuten johdanto-osan 73 kappaleessa todettiin, valtiontuen olemassaolon edellytyksenä on, että toimenpiteestä koituu tuensaajalle perusteetonta valikoivaa etua. Seuraavassa komissio arvioi, täyttyykö tämä edellytys toimenpiteen 3 osalta.
(81)
Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että PDP:n ja yksityisten matkatoimistojen Adrian osakkeista maksama 12 euron hinta oli alempi kuin arvonmääritysraportissa määritetty hinta, joka oli […] euroa osakkeelta. Kuten myös toimenpiteiden 1 ja 2 kohdalla, komissio esitti epäilyjä tämän raportin luotettavuuden suhteen muun muassa siksi, että pääomankorotuksen (syyskuussa 2010) ja osakkeiden arvonmäärityksen ([…]) välillä kului […] kuukautta.
(82)
Slovenian viranomaisten toimittamat tiedot ovat jossain määrin hälventäneet komission epäilyjä tämän suhteen. Tästä huolimatta komissio muistuttaa, että samojen tietojen ja arvonmäärityksen mukaan vuoden 2010 pääomankorotukseen osallistui kaksi yksityistä matkatoimistoa (Kompas d.d. ja Palma d.o.o.) 20 prosentin osuudella. Loput 80 prosenttia tulivat PDP:ltä. Yksityiset matkatoimistot ja PDP osallistuivat samoin ehdoin ja merkitsivät osakkeet samana päivänä. Sekä yksityisten matkatoimistojen rahoitusosuus että PDP:n rahoitusosuus toteutettiin antamalla käteisvaroja. Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että yksityisten matkatoimistojen 20 prosentin osallistumista voidaan periaatteessa pitää merkkinä siitä, että kyseisellä sijoituksella oli markkinoiden tuki, vaikkakin operaatiota oli tarkasteltava laajemmassa yhteydessä ottaen huomioon Adrian silloinen tilanne ja se, että toimenpide 3 oli kolmas pääomankorotus noin kolmen ja puolen vuoden aikana.
(83)
Komissio toteaa alkuun, että Slovenia on toimittanut todisteet siitä, että Kompas d.d. ja Palma d.o.o. ovat täysin yksityisiä yrityksiä, joissa valtiolla ei ole minkäänlaista määräys- tai vaikutusvaltaa. Lisäksi on huomattava, että toimenpiteet 1 ja 2 eivät ole valtiontukea, kuten johdanto-osan 79 kappaleessa todetaan. Tämän perusteella vaikuttaa siltä, että sijoituspäätösten, jotka yksityinen sijoittaja olisi tehnyt, ei voida katsoa vaikuttaneen yksityisten matkatoimistojen päätökseen sijoittaa Adriaan. Komissio toteaa myös, että yksityiset matkatoimistot merkitsivät Adrian osakkeet samana päivänä kuin PDP, maksoivat saman hinnan, tekivät sijoituksensa samoin ehdoin ja ostivat osakkeet käteisvaroin, kuten PDP.
(84)
Vaikka komissio toteaisi, että PDP:n osallistuminen toteutetaan valtion varoin ja että se johtuu valtiosta (ks. johdanto-osan 89-91 kappale), yksityisten matkatoimistojen 20 prosentin osallistumista ei vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan voida pitää missään tapauksessa merkityksettömänä julkiseen osallistumiseen verrattuna (33). Edellä esitetty huomioon ottaen komissio ei voi myöskään todeta, että PDP:n toiminta olisi vaikuttanut yksityisten matkatoimistojen päätökseen sijoittaa Adriaan. Se, että Adrian katsottiin olevan vaikeuksissa vuonna 2010 (ks. 7.1 jakso), ei muuta asiaa.
(85)
Slovenian toimittamien todisteiden perusteella ei näytä siltä, että yksityisillä matkatoimistoilla olisi ollut muita syitä sijoittaa Adriaan kuin voiton tavoittelu. Komissio viittaa Slovenian toimittamaan raporttiin Adrian strategisista suuntaviivoista vuosiksi 2009-2014, jotka ilmeisesti olivat sijoittajien käytettävissä sijoituspäätöksen tekemisen aikaan. Raportin mukaan Adrian odotettiin tuottavan voittoa vuosina 2010-2014 noin 2,5 miljoonan euron pääomaruiskeen ja tiettyjen Adrian toteuttamien toimien seurauksena. Näitä toimia olivat muun muassa keskimääräisten matkustajakohtaisten tulojen lisääminen ja kustannusten vähentäminen. Myös tätä raporttia voidaan pitää merkkinä siitä, että yksityiset matkatoimistot todella olivat vakuuttuneita sijoituksensa tuottavuudesta.
(86)
Siksi komissio katsoo, että yksityisten matkatoimistojen päätös sijoittaa Adriaan tehtiin yhdenvertaisesti PDP:n kanssa ja että niiden sijoitus oli merkittävä. Komissiolla ei ole myöskään mitään syytä epäillä, etteivätkö yksityiset matkatoimistot olisi päättäneet sijoittaa Adriaan voitontavoittelusyistä. Tämän perusteella komissio toteaa, että toimenpiteestä 3 ei koitunut perusteetonta etua Adrialle eikä se siksi ole valtiontuki, joten ei ole tarpeen arvioida, täyttyvätkö muut SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan edellytykset.
7.2.3 Toimenpide 4: vuoden 2011 pääomankorotus
(87)
Slovenia merkitsi 30 päivänä syyskuuta 2011 käteisellä 70 prosenttia (49,5 miljoonaa euroa) Adrian vuoden 2011 pääomankorotuksesta. Slovenia sijoitti varat pääomasijoituksia hoitavan virastonsa kautta (Agencija za upravljanje kapitalskih naložb), jäljempänä ’AUKN’. Lisäksi PDP merkitsi käteisellä vielä 1 prosentin (0,5 miljoonaa euroa). Loput pääomankorotuksesta (eli 19,7 miljoonaa euroa) toteutettiin sopimalla useiden pankkien kanssa velan muuntamisesta osakkeiksi: NLB 20 prosenttia, Abanka Vipa d.d. 5 prosenttia, UniCredit Banka Slovenija d.d. 2 prosenttia ja Hypo Alpe-Adria Bank d.d. 2 prosenttia.
(88)
AUKN on perustettu Slovenian pääomasijoitusten hallinnointia koskevalla lailla (34), kansalliskokous on nimittänyt sen hallituksen, se rahoitetaan suoraan Slovenian budjetista ja sen työntekijät ovat valtion virkamiehiä (35). Näin ollen on selvää, että AUKN:n toimet johtuvat valtiosta ja niissä on kyse valtion varoista, mitä Slovenia ei kiistäkään. Tämän lisäksi komissio tuo esiin Slovenian pääministerin kanslian 23 päivänä kesäkuuta 2011 päivätyn lehdistötiedotteen, jossa todetaan seuraavaa: ”Hallitus […] on tänään päättänyt, että [AUKN] osallistuu 49,5 miljoonalla eurolla Adria Airways d.d:n pääomaan ja Posebna družba za podjetniško svetovanje (PDP, d.d.) maksaa 500 000 euroa. […] Slovenian tarkoituksena on tällä aktiivisella osallistumisella mainittuun menettelyyn turvata tulevaisuudessakin Slovenian edut säännöllisessä lentoliikenteessä, jota tarjoaa Sloveniaan sijoittautunut lentoyhtiö.” (36)
(89)
PDP:n tapauksessa komissio katsoo olevan lukuisia asiassa Stardust Marine (37) tarkoitettuja indikaattoreita, joiden perusteella se voi päätellä, että PDP perustettiin Slovenian viranomaisten politiikan toteuttamista varten ja että sen päätös sijoittaa toimenpiteeseen 4 johtui valtiosta ja kyseessä olivat valtion varat. Komissio toteaa, että Slovenia omistaa PDP:stä välillisesti 100 prosenttia (KAD:n, SOD:n ja DSU:n kautta). Tämän huomioon ottaen komissio muistuttaa asiassa ELAN tekemästään päätöksestä (38), jossa komissio totesi, että kahden PDP:n omistajan, KAD:n ja DSU:n, toimet johtuivat valtiosta. Lisäksi valtiolla on kaikki äänet yhtiökokouksessa, joka nimittää yrityksen hallituksen. PDP:n yhtiöjärjestyksen 19 §:n mukaan hallituksen on annettava lupa arvopapereiden ostoon, jos kaupan arvo on suurempi kuin 500 000 euroa.
(90)
Komissio muistuttaa menettelyn aloittamista koskevan päätöksen mukaisesti myös Slovenian entisen valtiovarainministerin lausunnosta hänen jättäessään tehtävänsä 28 päivänä lokakuuta 2011 (eli toimenpiteen 4 toteuttamisen jälkeen): ”Perustamalla erityisen rakenneuudistusyrityksen PDP:n huolehdimme siitä, että slovenialaiset yritykset saavat uusia rahoituslähteitä, osaamista ja asiantuntemusta hyvistä käytännöistä yritysten rakenneuudistuksissa. Parhaat esimerkit menestyksestä ovat Adria Airways ja Unior” (39). Tätä lausuntoa voidaan pitää epäsuorana näyttönä siitä, että toimenpide johtui valtiosta asiassa Stardust Marine tarkoitetulla tavalla. Slovenian väitteet, joiden mukaan tätä lausuntoa olisi tarkasteltava poliittisessa yhteydessään valtiovarainministerin toimikauden päättymiseen liittyvänä ”rohkeana ja mediassa läpimenon kannalta tarpeeksi yksinkertaisena lausuntona”, eivät tunnu vakuuttavilta. Lisäksi komissio tuo epäsuorana lisänäyttönä esiin Slovenian pääministerin kanslian 23 päivänä kesäkuuta 2011 antaman lehdistötiedotteen (ks. johdanto-osan 88 kappale), jossa mainitaan, että Slovenian hallitus on päättänyt, että PDP osallistuu 0,5 miljoonalla eurolla vuoden 2011 pääomankorotukseen.
(91)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että PDP:n osallistumisessa vuoden 2010 pääomankorotukseen oli kyse valtion varoista ja että PDP:n toimet johtuivat valtiosta.
(92)
Komissio toteaa menettelyn aloittamista koskevan päätöksen mukaisesti, että Abanka Vipa d.d., UniCredit Banka Slovenija d.d. ja Hypo Alpe-Adria Bank d.d. ovat täysin yksityisiä pankkeja. Kun toimenpide 4 toteutettiin, valtio omisti NLB:stä enemmistön joko suoraan (45,62 prosenttia osakkeista) tai välillisesti SOD:n (4,07 prosenttia) ja KAD:n (4,03 prosenttia) kautta (40), ja toinen merkittävä osakkeenomistaja oli KBC Bank (25 prosenttia). Se, että valtio oli NLB:n enemmistöosakas, jolla oli äänten enemmistö pankin hallituksessa ja hallintoneuvostossa, viittaa siihen, että toimenpiteet johtuivat valtiosta. Komissio ei voi kuitenkaan NLB:n yhtiöjärjestyksen perusteella varmuudella todeta, että NLB:n päätös sijoittaa Adriaan olisi johtunut valtiosta. Komissio ei ole myöskään havainnut NLB:n hallintorakenteessa merkkejä viranomaisten vaikutuksesta sen toimintaan, eikä se ole havainnut myöskään tähän viittaavaa asiassa Stardust Marine tarkoitettua välillistä näyttöä. Edellä esitetyistä syistä komissio katsoo, että NLB:n päätös osallistua toimenpiteeseen 4 ei johdu Slovenian valtiosta.
(93)
Kun on selvitetty, että AUKN:n ja PDP:n toimet johtuivat valtiosta, komission on arvioitava, koituiko niistä Adrialle perusteetonta valikoivaa etua.
(94)
Slovenia väittää, että pankkien päätös sijoittaa Adriaan tehtiin samaan aikaan kuin valtion päätös, mikä itsessään merkitsisi, ettei Adrialle koitunut etua.
(95)
Komissio muistuttaa todenneensa, että Adria oli vuonna 2011, kun toimenpide 4 hyväksyttiin, vaikeuksissa oleva yritys (ks. johdanto-osan 66 kappale).
(96)
Lisäksi komissio toteaa, että pankkien osallistuminen vuoden 2011 pääomankorotukseen toteutettiin muuntamalla 26 prosenttia niiden saamisista Adrialta osakkeiksi. Valtio ja PDP puolestaan antoivat käteistä. Slovenia väittää, että omaksi pääomaksi muunnetuista yhteensä 19,7 miljoonasta eurosta [10-20] miljoonaa euroa on verrattavissa pääomankorotukseen, koska tuolla määrällä lainoja oli täydet vakuudet. Slovenian mukaan pankeille syntyi muuntamisessa uusi riski, joka on verrattavissa siihen, että annettaisiin [10-20] miljoonaa euroa uutta rahaa.
(97)
Komissio on arvioinut Slovenian esittämät tiedot ja todennut, että osakkeiksi muunnetuista 19,7 miljoonasta eurosta [10-20] miljoonalla eurolla todella oli täydet ja asianmukaiset vakuudet lähinnä kiinnityksinä Adrian omistamiin lentokoneisiin. Lentokoneiden arvon määrittämisessä Adria käytti riippumattoman Aircraft Value Analysis Companyn, jäljempänä ’AVAC’, huhtikuussa 2011 julkaisemaa Aircraft Value Reference -raporttia. Raportissa esitetään monentyyppisten lentokoneiden nykyinen ja tuleva arvo sekä vuokraushinta mainiten korkein ja matalin arvo. Vakuutena käytettyjen lentokoneiden arvon määrittämisessä on käytetty arvoja, jotka ovat huomattavasti alempia kuin AVAC:n korkein arvo. Komissio katsoo, että raportti on luotettava perusta lentokoneiden arvon määrittämiselle, koska AVAC on riippumaton ja sitä käytetään alalla yleisesti.
(98)
Osakkeiksi muunnetuista veloista [0-10] miljoonalla eurolla ei kuitenkaan ollut täysiä vakuuksia. Näin ollen komissio ei voi todeta, että velkojen muuntaminen olisi verrattavissa pääomankorotukseen ja että pankeille olisi syntynyt uusi riski. Jäljellä olevan velan ehdot paranivat ja kokonaisriskitaso aleni merkittävästi, koska jäljellä olevan (osakkeiksi muuntamattoman) velan vakuustaso säilyi samana kuin aikaisemmin. Kokonaisriskiä vähentää myös, että velat muunnettaisiin osakkeiksi sillä ehdolla, että Adria […]. Lisäksi joissain tapauksissa jäljellä olevan velan ehdot (korko, takaisinmaksuaikataulu jne.) […].
(99)
Toisaalta Slovenialle muodostui kokonaisuudessaan vähintään 49,5 miljoonan euron riski, kun siitä tuli Adrian osakkeenomistaja vasta vuoden 2011 pääomankorotuksessa. Pankeille syntyi uusi riski, mutta ei yhtä suuri kuin Slovenialle, sillä pankkien asema parani, kun velkoja muunnettiin osakkeiksi. Tämän perusteella vaikuttaa siltä, että pankkien päättäessä sijoittaa Adriaan niiden asema ei ollut verrattavissa valtioon.
(100)
Ei voida myöskään sulkea pois sitä mahdollisuutta, että valtion toiminta olisi vaikuttanut pankkien päätökseen sijoittaa Adriaan. Adrian vuosikertomuksessa 2011 todetaan seuraavaa: ”Slovenian hallitus ilmaisi 20.1.2011 selvästi kantansa ja puolusti Adria Airwaysin merkitystä kansallisena lentoyhtiönä Slovenian taloudelle, Slovenian kansalaisille ja ulkomaisille matkailijoille. Päätöksessään hallitus esittää suunnitelman, jolla Adria Airways pidetään Slovenian lentoyhtiönä.” Päätös tehtiin paljon ennen kuin rakenneuudistussuunnitelma hyväksyttiin syyskuussa 2011, joten se olisi voinut helpottaa pankkien sijoituspäätöstä, koska valtio oli jo ilmaissut vahvan kiinnostuksensa Adrian tukemiseen (41).
(101)
Edellä esitettyjen argumenttien perusteella komissio torjuu Slovenian väitteet, joiden mukaan valtio ja pankit sijoittivat yhdenvertaisin ehdoin.
(102)
Komission on kuitenkin arvioitava, soveltuiko Slovenian Adriaan tekemä sijoitus sisämarkkinoille. Slovenia väittää, että päätös osallistumisesta toimenpiteeseen 4 pohjautui syyskuussa 2011 laadittuun rakenneuudistussuunnitelmaan, jonka pitäisi olla markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen.
(103)
Komissio on aiemmin todennut, että vuoden 2011 pääomankorotus toteutettiin ilman arvonmääritysraporttia toisin kuin aiemmat pääomankorotukset. Lisäksi yksityinen sijoittaja olisi velkaisen yrityksen pääomittamista harkitessaan edellyttänyt oikeuskäytännön mukaan rakenneuudistussuunnitelmaa, jolla yrityksen elinkelpoisuus olisi mahdollista palauttaa (42). Tässä tapauksessa Slovenian viranomaiset väittävät, että päätös osallistumisesta vuoden 2011 pääomankorotukseen pohjautui syyskuussa 2011 laadittuun rakenneuudistussuunnitelmaan.
(104)
Komissio on kuitenkin jo todennut, että Adria oli vuonna 2011 vaikeuksissa oleva yritys (ks. johdanto-osan 66 kappale). Tämä jo sinänsä tarkoittaa, että ei ole todennäköistä, että valtio voisi odottaa Adrialta tavanomaista tuottoa sijoitetuille pääomalle kohtuullisen ajan kuluessa. Lisäksi komissio pysyy menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämässään kannassa, että rakenneuudistussuunnitelma ei riitä perusteluksi sille, että vuoden 2011 pääomankorotus olisi markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Rakenneuudistussuunnitelman (alkuperäisenä syyskuulta 2011) mukaan yritys olisi elinkelpoinen vuonna 2013 hyvin alhaisella voittomarginaalilla (EBT) (realistisen skenaarion mukaan voittomarginaali olisi […] prosenttia vuonna 2013, […] prosenttia vuonna 2014 ja […] prosenttia vuonna 2015). Osakkeenomistajille riittämätön tuotto käy ilmi myös siitä, että suunnitelman mukaan oma pääoma olisi samaan aikaan hyvin alhaisella tasolla, […] eurosta vuonna 2011 […] euroon vuonna 2015. Tämä tarkoittaisi, että syyskuussa 2011 sijoitettu 69,7 miljoonan euron pääoma pienenisi huomattavasti rakenneuudistuskaudella eikä näin ollen antaisi tuottoa.
(105)
Slovenia on esittänyt useita Airconomyn ja Adrian laatimia väliaikaraportteja, jotka on päivätty vuoden 2011 huhtikuun ja syyskuun välisenä aikana (eli ennen syyskuun 2011 rakenneuudistussuunnitelmaa). Niiden oli määrä sisältää lukuja, joita rakenneuudistussuunnitelmassa ei ollut. Raportit oli ilmeisesti aikanaan annettu kaikille Adrian osakkeenomistajille ja valtiolle. Komissio toteaa, että väliaikaraportit koskevat vuosia 2011 ja 2012, kun taas rakenneuudistussuunnitelma sisältää ennusteita vuoteen 2015 asti […]. Tämän perusteella komissio katsoo, että väliaikaraportit eivät sisällä puuttuvia tietoja, joiden perusteella rakenneuudistussuunnitelman voitaisiin katsoa läpäisevän markkinataloussijoittajatestin.
(106)
Näin ollen komissio toteaa, että vuoden 2011 pääomankorotuksesta koitui Adrialle perusteetonta etua. Etu oli luonteeltaan valikoivaa, koska Adria oli sen ainut saaja.
(107)
Komission on arvioitava myös, olisiko toimenpide 4 voinut vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan Adrian saadessa etua niihin kilpailijoihin nähden, jotka eivät saaneet julkista tukea. Näyttää selvältä, että toimenpide 4 voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja kilpailuun, sillä Adria kilpailee muiden EU:n lentoyhtiöiden kanssa erityisesti sen jälkeen kun lentoliikenteen vapauttamisen kolmas vaihe (ns. kolmas paketti) tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1993. Lisäksi lentoliikenne kilpailee EU:n sisäisillä suhteellisen lyhyillä matkoilla myös maantie- ja rautatieliikenteen kanssa, minkä vuoksi toimenpide voi vaikuttaa myös niihin.
(108)
Näin ollen toimenpide 4 antoi Adrialle mahdollisuuden jatkaa toimintaansa ilman, että sen kilpailijoidensa tapaan täytyisi kohdata heikon taloudellisen tuloksensa seuraukset.
(109)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että toimenpide 4 sisälsi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea Adrialle.
7.2.4 Toimenpide 5: AAT:n myynti vuosina 2010-2011
(110)
Komissio teki menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä johdanto-osan 41 ja 42 kappaleessa esitetyistä syistä alustavan päätelmän, että Adrialle koitui perusteetonta etua siitä, että PDP ja Aerodrom Ljubljana ostivat AAT:n osakkeita.
(111)
PDP:n ja Aerodroma Ljubljanan rahoitusosuuksien erilaisen luonteen vuoksi (käteissuoritus ja velan muuntaminen osakkeiksi) ja toimenpidettä 4 koskevat seikat huomioon ottaen (ks. johdanto-osan 94-101 kappale) komissio toteaa, että on järkevää torjua yhdenvertaisuusväitteet toimenpiteen 5 osalta.
(112)
Komission on joka tapauksessa arvioitava, olivatko PDP:n ja Aerodrom Ljubljanan päätökset siinä mielessä taloudellisesti järkeviä, että harkitseva markkinataloustoimija olisi samanlaisissa olosuhteissa toiminut samalla tavoin. Komissio toteaa, että yhteensä 14,7 miljoonan euron hinta, jonka Aerodrom Ljubljana ja PDP maksoivat, asettuu AAT:n arvonmääritysraportissa esitettyyn vaihteluväliin. Komissio on kuitenkin esittänyt epäilyjä arvonmääritysraportin suhteen todeten, että AAT:n (joka oli tuolloin Adrian huoltoyksikkö SVL) arvo olisi pitänyt määrittää itsenäisenä subjektina ottamatta huomioon konsernin sisäistä synergiaa. Komissio toteaa myös, että AAT:n/SVL:n arvonmäärityksen ([…]) ja AAT:n myynnin (marraskuusta 2010 maaliskuuhun 2011) välillä kului pitkä aika.
(113)
Komission on ensin huomautettava, että arvonmääritysraportin laati riippumaton asiantuntija (KPMG) eikä ole mitään syytä epäillä, etteikö se olisi hoitanut tehtäväänsä täysin riippumattomasti. Mitä tulee arvonmäärityksen ja osakkeiden myynnin välillä kuluneeseen aikaan, Slovenia on ilmoittanut, että arvonmääritysraportti perustui Adrian taloudelliseen tilanteeseen 31 päivänä joulukuuta 2009, jolta on viimeisimmät ulkopuolisen tilintarkastajan tarkastamat tiedot. Komissio toteaa, että toimenpide 5 toteutettiin marraskuussa 2010 eli alle vuoden kuluttua arvonmääritysraportin mukaisesta AAT:n arvonmäärityspäivästä. Vaikka AAT:n arvonmääritysraportissa otetaan huomioon Adrian negatiiviset ennusteet, siinä arvioidaan perusteellisesti huolto- ja korjauspalvelusegmenttiä ja todetaan, että yrityksen negatiivinen kehitys ei koskenut AAT:tä, joka oli kannattava yksikkö. Arvonmääritysraportin perusteellinen arviointi osoittaa myös, että AAT:tä/SVL:ää arvioitiin erillisenä liiketoimintayksikkönä ottamatta huomioon mahdollista synergiaa Adrian kanssa. Tähän liittyen näyttää siltä, että arvonmääritysraporttia laadittaessa oli tiedossa, että AAT alkaisi tarjota huolto- ja korjauspalveluja ulkopuolisille asiakkaille, kuten Spanairille, josta ajan myötä tulisi AAT:n pääasiakas Adrian sijaan. Edellä esitetyn perusteella arvonmääritysraportin käyttäminen kyseisen toimenpiteen viiteasiakirjana on hyväksyttävää ottaen huomioon, että raportti sisälsi AAT:n viimeisimmät tarkastetut taloudelliset luvut, sen oli laatinut riippumaton asiantuntija ja se perustui uskottavasti kaikkiin merkityksellisiin liiketoiminta-aspekteihin. Vaikka kriisi ei ollutkaan vielä päättynyt, vaikuttaa siltä, että vuosi 2009 oli Slovenian taloudelle rankin. Marraskuussa 2010, kun PDP ja Aerodrom Ljubljana päättivät ostaa AAT:n, Slovenian kokonaistuotannon kasvua koskevat ennusteet näyttivät taas positiivisia lukuja (1,1 % vuonna 2010, 1,9 % vuonna 2011 ja 2,6 % vuonna 2012) (43). Yksityinen sijoittaja ei näissä olosuhteissa olisi välttämättä teettänyt uutta arvonmääritystä, sillä se saattoi olettaa, että vuoden 2009 lukuihin perustuva arvonmääritysraportti antoi tarkan kuvan liiketoiminnasta.
(114)
Vieläkin tärkeämpää on, että Slovenia on esittänyt näyttöä, jonka mukaan toimenpiteen 5 toteuttamisen aikaan AAT oli kannattava, sillä ei ollut erääntynyttä velkaa ja sen velat voitiin hoitaa sen tuotoilla. Lisäksi Slovenia on esittänyt vuoteen 2014 ulottuvat AAT:n ennusteet, joiden mukaan vuonna 2010 AAT:n voitto verojen jälkeen olisi […] euroa ja sitä seuraavina vuosina yritys säilyisi kannattavana. Vuonna 2014 sen voitto olisi noin […] euroa. Vaikuttaa siltä, että nämä ennusteet olivat PDP:n ja Aerodrom Ljubljanan käytettävissä, kun ne tekivät sijoituspäätöksensä.
(115)
Slovenia on esittänyt näyttöä myös siitä, että Aerodrom Ljubljana teki päätöksen sijoittaa AAT:hen taloudellisten näkökohtien perusteella. Aerodrom Ljubljanan hallitus ja hallintoneuvosto arvioivat elo- ja syyskuussa 2010 mahdollisuutta hankkia AAT:n osakkeita. Aerodrom Ljubljana arvioi, olisiko edullista kuitata Adrian velat, kun otetaan huomioon operaation ehdot, kuten AAT:n etuoikeutettuihin osakkeisiin liittyvä kiinteä 8 prosentin tuotto, […]. Vaikka toisessa arvonmäärityksessä osakkeiden hinta oli alhaisempi, Aerodrom Ljubljanan hallintoneuvosto teki päätöksen, että korkeampi osakehinta oli muuntamisen ehtojen vuoksi ([…]) perusteltu.
(116)
Aerodrom Ljubljanan hallintoneuvoston 21 päivänä tammikuuta 2011 pidetyn kokouksen pöytäkirjasta käy ilmi, että AAT:n myynnin toisessa vaiheessa keskusteltiin eri osakehintojen eduista ja haitoista ja Aerodrom Ljubljanan myyntioption päättymisestä. Kantaosakkeiden hankkimisen aikaan alkuvuodesta 2011 myyntioptiosta luovuttiin. Aerodrom Ljubljanan hallintoneuvosto kuitenkin katsoi, että se oli taloudellisesti järkevää, koska luopuessaan myyntioptiosta Aerodrom Ljubljana sai yhtäläisen oikeuden hallita AAT:tä, vaikka sillä oli vähemmän osakkeita kuin PDP:llä. Hallintoneuvosto totesi myös, että AAT:n ostolla olisi myönteinen vaikutus Aerodrom Ljubljanaan: jos Adria lopettaisi toimintansa, lentoaseman arvioidut tulot olisivat vuonna 2011 vähentyneet […] prosenttia.
(117)
Slovenia on esittänyt näyttöä myös siitä, että PDP:n johto päätti ostaa AAT:n etuoikeutettuja osakkeita ja kantaosakkeita taloudellisesti järkevin perustein. PDP:n johdon pöytäkirjoista käy ilmi, että se teki AAT:stä oman arvion. Siinä hinnaksi tuli […]-[…] euroa, mikä asettuu johdanto-osan 34 kappaleessa esitettyyn arvonmääritysraportin vaihteluväliin. Vaikka PDP:n sijoituksen sisäinen korkokanta oli […] prosenttia, PDP onnistui saamaan AAT:ltä paremmat ehdot, kuten kiinteän 8 prosentin osingon.
(118)
Näin ollen komissio toteaa, että PDP:n ja Aerodrom Ljubljanan päätöksestä osallistua toimenpiteeseen 5 ei koitunut perusteetonta etua Adrialle, sillä kumpikin sijoittaja toimi järkevän markkinatoimijan tavoin ja teki sijoituspäätöksensä taloudellisesti järkevin perustein. Ei ole siis tarpeen arvioida, täyttyvätkö muut SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan edellytykset.
7.3 Päätelmät tuen olemassaolosta
(119)
Edellä esitetyistä syistä komissio katsoo, että toimenpiteisiin 1, 2, 3 ja 5 ei sisälly valtiontukea Adrialle.
(120)
Kuten 7.2.3 jaksossa on selitetty, komissio kuitenkin katsoo, että toimenpiteeseen 4 sisältyy valtiontukea, ja siksi komissio arvioi tuen sääntöjenmukaisuuden ja soveltuvuuden sisämarkkinoille.
7.4 Tuen sääntöjenmukaisuus - toimenpide 4
(121)
SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltio ei saa toteuttaa tukitoimenpidettä ennen kuin komissio on tehnyt päätöksen toimenpiteen hyväksyttävyydestä. Komissio toteaa, että Slovenia osallistui vuoden 2011 pääomankorotukseen (toimenpide 4) ilmoittamatta siitä etukäteen komissiolle, jotta tämä olisi voinut sen hyväksyä. Komissio pahoittelee, että Slovenia ei noudattanut velvoitetta pidättyä toimenpiteistä ja rikkoi näin ollen SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaista velvoitettaan.
7.5 Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille - toimenpide 4
(122)
Jos komissio katsoo, että toimenpide 4 on valtiontukea, se soveltuu Slovenian mielestä sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa tarkoitettuna rakenneuudistustukena.
(123)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan valtiontuen myöntäminen voidaan hyväksyä, jos tuki on tarkoitettu tietyn taloudellisen toiminnan kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todettiin, komissio katsoo, että toimenpiteen 4 soveltuvuutta sisämarkkinoille voidaan arvioida ainoastaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella ja pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen perusteella.
7.5.1 Tukikelpoisuus
(124)
Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 33 kohdan mukaan rakenneuudistustukea voidaan myöntää ainoastaan pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 9-13 kohdassa tarkoitetuille vaikeuksissa oleville yrityksille. Komissio on tästä jo todennut, että Adria oli vuonna 2011, kun toimenpide 4 hyväksyttiin, vaikeuksissa oleva yritys (ks. johdanto-osan 66 kappale).
(125)
Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 12 kohdan mukaan vastaperustettu yritys ei voi saada pelastamis- tai rakenneuudistustukea, vaikka sen tilanne olisi aluksi epävarma. Periaatteessa yritystä pidetään vastaperustettuna ensimmäiset kolme vuotta sen toiminnan aloittamisesta kyseisellä alalla. Adria perustettiin vuonna 1961, eikä sitä näin ollen voida pitää vastaperustettuna yrityksenä. Adria ei myöskään kuulu pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 13 kohdassa tarkoitettuun yhtymään.
(126)
Näin ollen komissio toteaa, että Adrialle voidaan myöntää rakenneuudistustukea.
7.5.2 Pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen
(127)
Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 34 kohdan mukaan tuen myöntämisen edellytyksenä on oltava rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano. Rakenneuudistussuunnitelman on yksittäisten tukien osalta oltava kaikissa tapauksissa komission vahvistama. Suuntaviivojen 35 kohdan mukaan rakenneuudistussuunnitelman, jonka toteuttamisajan on oltava mahdollisimman lyhyt, on mahdollistettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen kohtuullisessa ajassa yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen oletusten perusteella.
(128)
Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 36 kohdan mukaan rakenneuudistussuunnitelmassa on kuvailtava yrityksen vaikeuksiin johtaneet olosuhteet sekä otettava huomioon nykytilanne ja tulevat markkinanäkymät optimistisemmassa, pessimistisemmässä ja perusskenaariossa.
(129)
Rakenneuudistussuunnitelmassa on esitettävä yrityksen muuttamista siten, että se voi rakenneuudistuksen jälkeen vastata itse kaikista kustannuksistaan, omaisuuserien arvon alentuminen ja rahoituskulut mukaan lukien. Rakenneuudistuksen läpikäyneen yrityksen oman pääoman tuoton on oltava riittävän korkea, jotta se voi kilpailla omin voimin (pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 37 kohta).
(130)
Komissio esitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä epäilyjä sen suhteen, oliko rakenneuudistussuunnitelma riittävän vakaa pohja Adrian pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiselle, koska eräät suunnitelman kehitysarviot perustuivat määrittelemättömiin, epävarmoihin tai epäselviin oletuksiin. Komissio ei myöskään voinut olla varma siitä, että yrityksen elinkelpoisuus palautuisi vuoden 2013 loppuun mennessä, kuten alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa esitettiin.
(131)
Slovenia on muodollisen tutkintamenettelyn aikana toimittanut komissiolle lukuisia muutoksia rakenneuudistussuunnitelmaan. Päivitetyn suunnitelman mukaan Adrian elinkelpoisuus palautuu vuonna 2014 tai vuonna 2015. Rakenneuudistussuunnitelman kesto on siis enintään viisi vuotta, mikä on sopusoinnussa aiemman matkustajalentoliikennettä koskevan oikeuskäytännön kanssa (44). Komissio toteaa lisäksi, että nykyisessä taloudellisessa tilanteessa erityisesti lentoliikennealan toimintojen ja palvelujen kehitystä on vakautettava, jotta voidaan varmistaa pitkän aikavälin elinkelpoisuus vankan perustan muodostamiseksi tulevalle kasvulle eikä pelkästään lyhyen aikavälin muutos. Tämä luonnollisesti kestää useita vuosia.
(132)
Rakenneuudistussuunnitelman mukaan Adrian rakenneuudistuksen tärkein päämäärä on pitkän aikavälin elinkelpoisuus. Adrian tärkein päämäärä taas on selkeän strategian noudattaminen ja suuntautuminen markkinoille useisiin keskeisiin tavoitteisiin pyrkien: talouden vahvistaminen ja toiminnan muuttuminen voitolliseksi vuodesta 2013, kustannusten alentaminen ja selkeään, kilpailukykyiseen, kestävään ja ainutlaatuiseen tarjontaan pääseminen. Suunnitelman mukaan saavuttamalla nämä tavoitteet yritys […].
(133)
Rakenneuudistussuunnitelmassa kuvaillaan myös olosuhteet, jotka johtivat Adrian vaikeuksiin. Näitä olivat lähinnä maailmanlaajuinen finanssikriisi, Adrian päämarkkinoiden pienuus (Slovenia ja naapurimaat), kaluston alhainen kapasiteetti (pääasiassa CRJ200-koneita) […].
(134)
Rakenneuudistussuunnitelmassa on optimistinen, pessimistinen ja perusskenaario sekä analyysi riskeistä, jotka voisivat vaikuttaa Adrian rakenneuudistukseen, kuten polttoaineen hinnanmuutokset, valuuttakurssivaihteluihin liittyvät riskit ja kalustoon liittyvät riskit. Kaikissa skenaarioissa Adrian elinkelpoisuuden odotetaan palautuvan rakenneuudistuskauden loppuun mennessä. Perusskenaariossa Adrian odotetaan saavuttavan vuonna 2014 […] prosentin ja vuonna 2015 […] prosentin nettovoittomarginaalin, vuonna 2014 sen velan suhteessa pääomaan odotetaan olevan […] ja vuonna 2015 […] ja oman pääoman tuoton vuonna 2014 […] prosenttia ja vuonna 2015 […]. Pessimistisessä skenaariossa nettovoittomarginaali alenisi […] prosenttiin vuonna 2014 ja […] prosenttiin vuonna 2015, velka suhteessa omaan pääomaan nousisi […] vuonna 2014 ja […] vuonna 2015 ja oman pääoman tuotto olisi vuonna 2014 […] prosenttia ja vuonna 2015 […] prosenttia.
(135)
Suunnitelmassa keskitytään Adrian verkon rakenneuudistukseen ja supistamiseen. Kaluston ja henkilöstön ylikapasiteetin vuoksi se on tuottanut tappiota. Tätä varten rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyy merkittävä reittien ja lentotiheyden vähentäminen, kaluston supistaminen […] lentokoneeseen vuoteen 2015 mennessä ([…]), lähinnä […], ja kaluston polttoainetehokkuuden lisääminen.
(136)
Rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyy […] reitin lopettaminen ja lentotiheyden harventaminen. Myös reittilentojen määrä vähenisi merkittävästi, […] vuonna 2015. Kaiken kaikkiaan Adria vähentäisi rakenneuudistuskaudella kapasiteettiaan [11-14] prosenttia tarjottuina istuinkilometreinä (45).
(137)
Suunnitelmassa esitetyt rakenneuudistustoimenpiteet, joilla vähennetään kustannuksia (esim. […] jne.) ja lisätään tuloja (esim. […]), ovat myös askel oikeaan suuntaan kestävän elinkelpoisuuden palauttamiseksi. Myös lisätoimenpiteet (ks. johdanto-osan 31 kappale) merkitsevät tulojen kasvua ja kustannusten alenemista. Tästä saatava positiivinen vaikutus on suunnitelman mukaan […] euroa vuonna 2014 ja […] euroa vuonna 2015, mikä edistää Adrian elinkelpoisuuden palautumista. Näin ollen komissio katsoo, että kustannuksia vähentävillä ja tuloja lisäävillä toimilla voidaan palauttaa Adrian pitkän aikavälin elinkelpoisuus vuoteen 2015 mennessä.
(138)
Lisäksi Slovenian esittämä näyttö osoittaa, että Adria on saavuttamassa useimmat rakenneuudistussuunnitelman tavoitteet, mikä on lisäosoitus siitä, että suunnitelma toimii.
(139)
Komissio toteaa elinkelpoisuuden palautumisesta Slovenian esittämien rakenneuudistussuunnitelman päivitysten perusteella, että erilaisten rakenneuudistustoimenpiteiden vaikutus on asianmukaisesti määritetty ja elinkelpoisuus on riittävä kaikissa skenaarioissa koko rakenneuudistuskauden ajan vuoteen 2014 ja 2015. Ottaen huomioon toteutetut merkittävät rakenneuudistustoimenpiteet ja tähän mennessä saavutetun edistymisen komissio katsoo, että Adrian on rakenneuudistussuunnitelman avulla mahdollista palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa kohtuullisessa ajassa.
7.5.3 Kohtuuttomien kilpailua vääristävien vaikutusten välttäminen (vastasuoritteet)
(140)
Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 38 kohdan mukaan vastasuoritteita on toteutettava sen varmistamiseksi, että kaupankäynnin edellytyksiä haittaavat vaikutukset olisivat mahdollisimman vähäiset. Vastasuoritteisiin voi kuulua omaisuuserien myynti, kapasiteetin tai markkinaläsnäolon supistukset ja kyseisille markkinoille pääsyn esteiden vähentäminen (pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 39 kohta).
(141)
Tässä yhteydessä tappiollisen toiminnan lopettamista, joka olisi joka tapauksessa tarpeen yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseksi, ei pidetä kapasiteetin tai markkinaläsnäolon supistamisena vastasuoritteita arvioitaessa (pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 40 kohta).
(142)
Slovenia ehdottaa Adrialle seuraavia vastasuoritteita: a) […] reittiä, b) tietyistä lähtö- ja saapumisajoista luopuminen useilla lentokentillä, myös koordinoiduilla kentillä, c) kaluston supistaminen ja d) AAT:n myynti.
(143)
Slovenia on esittänyt näyttöä, joka osoittaa, että rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti lakkautetut reitit olivat kannattavia C1-osuuden perusteella, mikä on sopusoinnussa komission aikaisemman päätöskäytännön kanssa (46). C1-osuudessa otetaan huomioon kuhunkin yksittäiseen reittiin liittyvät lento-, matkustaja- ja jakelukustannukset (muuttuvat kustannukset). Kaikista reiteistä, joiden C1-osuus on positiivinen, saadaan riittävästi tuloja kattamaan reitin muuttuvien kustannusten lisäksi myös yrityksen kiinteitä kustannuksia. Komissio katsoo, että C1-osuus on asianmukainen luku sen arvioimiseen, lisääkö yksittäinen reitti lentoyhtiön kannattavuutta.
(144)
Kapasiteetin osalta Adrian kokonaiskapasiteetti oli rakenneuudistussuunnitelman mukaan […] tarjottua istuinkilometriä vuonna 2011 ja rakenneuudistuskauden lopussa vuonna 2015 kapasiteetin odotetaan olevan noin […] tarjottua istuinkilometriä, mikä merkitsee noin [11-14] prosentin vähennystä. Kun jätetään huomiotta reitit, joiden C1-osuus on negatiivinen, luku pienenee [6-8] prosenttiin.
(145)
Lisäksi komissio toteaa, että Adria on reittiverkon muutosten seurauksena vapauttanut useita lähtö- ja saapumisaikoja, joista jotkut ovat koordinoiduilla lentoasemilla (47), kuten Dublinissa ja Kööpenhaminassa. Tämä antaa kilpaileville lentoyhtiöille mahdollisuuden liikennöidä tietyillä reiteillä ja lisätä kapasiteettiaan.
(146)
Kaluston vähentämisestä komissio toteaa, että Adria on vähentänyt kalustoaan […] lentokoneesta, jotka sillä oli vuonna 2011, […] lentokoneeseen. Kaluston on rakenneuudistussuunnitelman mukaan määrä pysyä muuttumattomana rakenneuudistuskauden loppuun eli vuoteen 2015. AAT:n myynti on komission mielestä vastasuoritteeksi hyväksyttävä toimenpide, erityisesti kun muistetaan johdanto-osan 118 kappaleessa tehty päätelmä, jonka mukaan myyntiin ei sisälly valtiontukea.
(147)
Tutkiessaan vastasuoritteiden asianmukaisuutta komissio ottaa huomioon markkinarakenteen ja kilpailuympäristön varmistaakseen, etteivät toimenpiteet aiheuta markkinarakenteen huonontumista (pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 39 kohta). Toimenpiteet on suhteutettava tuesta aiheutuviin kilpailua vääristäviin vaikutuksiin ja etenkin yrityksen kokoon ja suhteelliseen painoarvoon merkityksellisillä markkinoilla. Toiminnan supistamisen laajuus on määriteltävä tapauskohtaisesti (pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 40 kohta).
(148)
Komissio toteaa, että Adrian markkinaosuus koko EU:n lentoalan tuotantokapasiteetista ja tuotoksesta (matkustajamääränä) on ainoastaan 0,15 prosenttia (1,17 miljoonaa matkustajaa vuonna 2011). Koska Adria on pieni lentoyhtiö, suurempi kaluston ja kapasiteetin vähentäminen saattaisi vaikuttaa kielteisesti sen elinkelpoisuuteen tarjoamatta kuitenkaan merkittäviä markkinamahdollisuuksia kilpailijoille.
(149)
Vastasuoritteista tärkeimmän eli kapasiteetin vähentämisen suhteen komissio katsoo, että kannattavien reittien vähentäminen noin [6-8] prosenttia vuosien 2011 ja 2015 välillä on riittävä, erityisesti kun sitä verrataan muihin lentoyhtiöiden rakenneuudistustapauksiin (48). Kannattavia reittejä koskeva kapasiteetin vähennys on suurempi kuin Air Maltan tapauksessa. Lisäksi yhteensä [11-14] prosentin kapasiteetin vähennys vastaa Austrian Airlinesin tapauksessa hyväksyttyä 15 prosentin vähennystä (49).
(150)
Komissio toteaa myös, että Slovenia on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettu aluetukea saava alue (50). Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 56 kohdan mukaan ”tuen hyväksymisedellytykset voivat kuitenkin olla asetettavien vastasuoritteiden ja tuensaajan rahoitusosuuden osalta joustavampia tukialueilla. Jos kapasiteetin tai markkinaläsnäolon supistaminen vaikuttaa tarkoituksenmukaisimmalta toimenpiteeltä kilpailun kohtuuttomien vääristymien välttämiseksi, tukialueilla vaaditaan vähäisempää kapasiteetin supistamista kuin muilla alueilla, jos aluekehitystarpeet tekevät tämän perustelluksi.”
(151)
Tämän perusteella komissio pitää Slovenian ehdottamia vastasuoritteita pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen perusteella riittävinä ja oikeasuhteisina. Niillä tavoitellut myönteiset vaikutukset ovat kielteisiä suuremmat, ja kaupankäynnin edellytyksiä haittaavat vaikutukset, joita rakenneuudistustuen myöntämisestä Adrialle aiheutuu, ovat mahdollisimman vähäiset.
7.5.4 Tuen rajoittaminen vähimmäismäärään (oma rahoitusosuus)
(152)
Jotta tuki voidaan rajoittaa määrään, joka on ehdottoman välttämätön rakenneuudistuksen kustannusten kattamiseksi, pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 43 kohdan mukaan tuensaajan on osallistuttava rakenneuudistussuunnitelmaan merkittävällä määrällä omia varojaan. Tämä voidaan toteuttaa myymällä omaisuuseriä, jotka eivät ole välttämättömiä yrityksen elinkelpoisuuden kannalta, tai markkinaehtoisella ulkoisella rahoituksella.
(153)
Oman rahoitusosuuden on oltava todellinen, eikä siihen lasketa tulevia voittoja, kuten kassavaroja (pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 43 kohta). Omaan rahoitusosuuteen ei luonnollisesti saa sisältyä mitään muuta valtiontukea. Suuryritysten osalta komissio pitää yleensä asianmukaisena vähintään 50 prosentin osuutta rakenneuudistuskustannuksista. Kuitenkin poikkeusoloissa ja erityisten vaikeuksien yhteydessä komissio voi hyväksyä alhaisemman rahoitusosuuden (pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 44 kohta).
(154)
Rakenneuudistuskustannukset ovat yhteensä […] euroa, ja Adrian esittämä oma rahoitusosuus on […] euroa eli noin [50-54] prosenttia yhteenlasketuista rakenneuudistuskustannuksista. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan oma rahoitusosuus jakautuu seuraavasti:
a)
[…];
b)
AAT:n myynti kokonaisuudessaan (14,7 miljoonaa euroa);
c)
toimenpiteeseen 4 kuuluva pankkien toteuttama velkojen muuntaminen osakkeiksi kokonaisuudessaan (19,7 miljoonaa euroa).
(155)
Komissio katsoo, että a kohdan toimenpiteet ovat hyväksyttäviä ja niitä on perusteltua pitää omana rahoitusosuutena. Suurin osa omaisuuseristä on tosiasiallisesti myyty, joten on selvää, että saadut myyntitulot voidaan lukea omaksi rahoitusosuudeksi. Lisäksi Slovenia on esittänyt näyttöä, että jäljellä olevien omaisuuserien myynti on käynnissä ja niiden arvo on määritetty ulkopuolisten arvonmääritysten mukaisesti (lentokoneiden tapauksessa AVAC-arviointi) (ks. johdanto-osan 97 kappale).
(156)
Komissio on b kohtaan liittyen todennut johdanto-osan 118 kappaleessa, että toimenpide 5 ei sisällä valtiontukea. Näin ollen vaikuttaa järkevältä pitää AAT:n myynnistä saatuja tuloja oman rahoitusosuuden osana.
(157)
Slovenia katsoo, että c kohdassa tarkoitettu pankkien toimenpiteen 4 puitteissa toteuttama velkojen muuntaminen osakkeiksi olisi katsottava kokonaisuudessaan omaksi rahoitusosuudeksi. Komission kanta on, että vakuudettomien velkojen muuntaminen osakkeiksi ei yleensä olisi osoitus markkinoiden luottamuksesta yritykseen, sillä vakuudettomille velkojille ei synny uusia rakenneuudistussuunnitelman toteuttamiseen liittyviä riskejä. Adrian tapauksessa Slovenia on osoittanut, että osakkeiksi muunnetuilla veloilla oli suurelta osin täydet vakuudet ([10-20] miljoonalla eurolla yhteensä 19,7 miljoonasta eurosta) (ks. johdanto-osan 97 kappale). Jos Adria olisi joutunut selvitystilaan, pankit olisivat voineet periä koko vakuudellisen määrän. Tämä tarkoittaa, että pankit luopuivat täysin vakuudellisista vaateista, jotka ne olisivat voineet periä kokonaisuudessaan, ja vaihtoivat ne Adrian osakkeisiin, joiden arvo oli sama. Näin ollen pankeille syntyi velkojen muuntamisesta osakkeiksi uusi, vähintään [10-20] miljoonan euron riski, koska niillä ei ollut varmuutta Adriaan tekemänsä sijoituksen kannattavuudesta.
(158)
Tämän perusteella komissio katsoo, että osakkeiksi muunnetut täysin vakuudelliset velat, vähintään [10-20] miljoonaa euroa, on hyväksyttävä omaksi rahoitusosuudeksi.
(159)
Edellä esitetyn perusteella Adrian oma rahoitusosuus olisi […] euroa eli [46-48] prosenttia rakenneuudistuskustannuksista. Koska Adria on suuryritys, hyväksytyn oman rahoitusosuuden olisi oltava 50 %. Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 56 kohdan mukaan komissio voi kuitenkin olla tuensaajan rahoitusosuuden osalta joustavampi tukialueilla, joihin Slovenia kuului, kun toimenpiteet toteutettiin (ks. johdanto-osan 150 kappale). Komissio on aiemmin, esimerkiksi Air Maltan tapauksessa, hyväksynyt noin 45 prosentin oman rahoitusosuuden.
(160)
Näin ollen komissio katsoo, että pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 43 kohdan vaatimukset täyttyvät.
7.5.5 Tuen ainutkertaisuuden periaate
(161)
Tuen täytyy olla myös pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 72 kohdan kanssa sopusoinnussa. Kyseisen kohdan mukaan yritys, joka on saanut pelastamis- ja rakenneuudistustukea viimeksi kuluneiden kymmenen vuoden aikana, ei ole oikeutettu pelastamis- ja rakenneuudistustukeen (tuen ainutkertaisuuden periaate).
(162)
Koska toimenpiteet 1, 2, 3 ja 5 eivät sisällä valtiontukea ja koska Adria ei ole saanut pelastamis- ja rakenneuudistustukea viimeksi kuluneiden kymmenen vuoden aikana, komissio katsoo, että tuen ainutkertaisuuden periaate täyttyy toimenpiteen 4 kohdalla.
7.6 Toimenpidettä 4 koskeva päätelmä
(163)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että Slovenia on toteuttanut vuoden 2011 pääomankorotuksen Adrian hyväksi sääntöjenvastaisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa rikkoen. Komissio kuitenkin katsoo, että toimenpide ja rakenneuudistussuunnitelma täyttävät pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa asetetut ehdot. Tämän vuoksi komissio katsoo, että tuki soveltuu sisämarkkinoille,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Slovenian tasavallan vuosina 2007, 2009 ja 2010 toteuttamat Adria Airways d.d:n pääomankorotukset eivät ole Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
Myöskään PDP:n ja Aerodrom Ljubljana d.d:n vuosina 2010 ja 2011 toteuttama yrityksen Adria Airways Tehnika d.d. osto ei ole Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
2 artikla
Slovenian tasavallan vuonna 2011 toteuttama Adria Airways d.d:n 50 miljoonan euron suuruinen pääomankorotus on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
Kyseinen tuki soveltuu sisämarkkinoille Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.
3 artikla
Tämä päätös on osoitettu Slovenian tasavallalle.
Tehty Brysselissä 9 päivänä heinäkuuta 2014.