РЕШЕНИЕ № 573/2014/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 15 май 2014 година
за укрепване на сътрудничеството между публичните служби по заетостта (ПСЗ)
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 149 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
като взеха предвид становището на Комитета на регионите,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
В заключенията си от 17 юни 2010 г. Европейският съвет прие Стратегията за работни места и интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж „Европа 2020“ (наричана по-долу „Европа 2020“). Европейският съвет призова за мобилизиране на всички инструменти и политики на Съюза в подкрепа на постигането на общите цели и прикани държавите членки да предприемат засилени координирани действия. Публичните служби по заетостта (ПСЗ) изпълняват основни функции, като допринасят за постигане на посоченото във водещата цел на „Европа 2020“ равнище на заетост от 75 % за жените и мъжете на възраст между 20 и 64 години до 2020 г., по-специално чрез намаляване на младежката безработица.
(2)
Член 45 от Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу „Договорът“) установява свободата на движение на работници в рамките на Съюза, а в член 46 от него се определят мерките, които трябва да се предприемат за осигуряването на тази свобода, по-специално посредством установяване на тясно сътрудничество между публичните служби по заетостта. Освен общите аспекти на географската мобилност, мрежата на ПСЗ, създадена съгласно настоящото решение (наричана по-долу „Мрежата“), следва да обхваща и широк набор от цели и инициативи под формата на насърчителни мерки, предназначени да подобрят сътрудничеството между държавите членки в областта на заетостта.
(3)
Настоящото решение следва да има за цел насърчаване на сътрудничеството между държавите членки в областите, за които отговорят ПСЗ. С него се придава официален характер и се засилва неофициалното сътрудничество между ПСЗ посредством съществуващата Европейска мрежа на ръководителите на ПСЗ, в която са се съгласили да участват всички държави членки. Пълната потенциална стойност на Мрежата се изразява в постоянното участие на всички държави членки. За това участие следва да бъде уведомен секретариатът на Мрежата.
(4)
В съответствие с член 148, параграф 4 от Договора с Решение 2010/707/ЕС (3) Съветът прие насоки за политиките за заетост на държавите членки, които продължиха да се прилагат през периода 2011-2013 г. Тези интегрирани насоки служат за ориентир на държавите членки при разработването на техните национални програми за реформи и при изпълнението на реформи. Интегрираните насоки са в основата на конкретните препоръки за всяка държава, които Съветът отправя до държавите членки съгласно посочения член. През последните години тези препоръки включваха конкретни препоръки относно функционирането и капацитета на ПСЗ и относно ефективността на политиките за активизиране на пазара на труда в държавите членки.
(5)
Би било полезно конкретните препоръки за всяка държава да бъдат допълнително подкрепени от надеждна, основана на доказателства последваща информация за успешното изпълнение на политиките и сътрудничество между ПСЗ на държавите членки. За тази цел Мрежата следва да провежда конкретни инициативи, като например въвеждането на общи, основани на доказателства системи за сравнителен анализ, свързани с това дейности за взаимно обучение, взаимопомощ между членовете на Мрежата и изпълнението на стратегически действия за модернизиране на ПСЗ. Конкретните знания, натрупани в рамките на Мрежата и от отделните ѝ членове, следва да се използват и за предоставяне на данни за развитието на политиките в областта на заетостта, при поискване от страна на Европейския парламент, Съвета, Комисията или Комитета по заетостта.
(6)
По-задълбоченото и по-целенасочено сътрудничество между ПСЗ следва да доведе до по-добро споделяне на най-добри практики. Мрежата следва да свърже констатациите, основани на сравнителния анализ, и дейностите за взаимно обучение по начин, позволяващ разработването на систематичен, динамичен и интегриран процес на възприемане на добрия опит.
(7)
Мрежата следва да работи в тясно сътрудничество с Комитета по заетостта съгласно член 150 от Договора и следва да допринася за работата на Комитета по заетостта, като предоставя фактически доказателства и доклади за политиките, прилагани от ПСЗ. Резултатите от работата на Мрежата, предназначени за Европейския парламент следва да се предоставят чрез секретариата, а за Съвета - чрез Комитета по заетостта, без никакви промени и когато е целесъобразно - придружени от коментари. По-специално, съчетанието на знанията в рамките на Мрежата относно аспектите на изпълнението на политиките за заетост и анализите чрез съпоставка на ПСЗ могат да бъдат полезни за лицата, които вземат решения за политиките, както на равнището на Съюза, така и на национално равнище при оценката и разработването на политиките за заетост.
(8)
В областите на отговорност на ПСЗ Мрежата следва да допринася за изпълнението на политическите инициативи в областта на заетостта, като например на препоръката на Съвета от 22 април 2013 г. за създаване на гаранция за младежта (4). Мрежата следва да оказва подкрепа и за инициативи, насочени към по-добро съответствие между търсенето и предлагането на умения, достойна и постоянна работа, засилена доброволна мобилност на работната ръка и улесняване на прехода от образованието и обучението към заетостта, включително чрез подкрепа за дейностите по осигуряване на професионално ориентиране и повишената прозрачност на уменията и квалификациите. Дейностите на Мрежата следва да включват също така анализ и оценка на политиките за активизиране на пазара на труда, включително на насочените към уязвимите социални групи и социалното изключване.
(9)
Мрежата следва да задълбочи сътрудничеството между членовете си, да разработи съвместни инициативи, насочени към обмена на информация и най-добри практики във всички области на дейност на ПСЗ, да извършва анализи чрез съпоставка и да дава консултации, както и да насърчава новаторските подходи при предоставянето на услуги в областта на заетостта. Създаването на Мрежата ще даде възможност да се извърши всеобхватно, основано на доказателства и ориентирано към ефективността сравнение на всички ПСЗ, което ще доведе до установяване на най-добрите практики в областите, в които ПСЗ предоставят услуги. Тези резултати следва да допринесат за подобряването на разработването и предоставянето на услуги в областта на заетостта в рамките на конкретните отговорности на ПСЗ. Инициативите на Мрежата следва да подобрят ефективността на ПСЗ и да дадат възможност за по-ефективно изразходване на публичните средства. Мрежата следва също така да си сътрудничи с други доставчици на услуги в областта на заетостта.
(10)
Мрежата следва да определи в своята годишна работна програма техническите подробности за сравнителния анализ на ПСЗ и свързания с това процес на взаимно обучение, и по-специално методиката за възприемане на добрия опит, на основата на показателите за сравнителен анализ, съдържащи се в приложението към настоящото решение, за оценка на резултатите от работата на ПСЗ, контекстуалните променливи, изискванията за предоставяне на данни, както и инструментите за учене от интегрираната програма за взаимно обучение. Областите на сравнителен анализ следва да бъдат определени в настоящото решение. Държавите членки запазват компетентността по вземане на решение дали да се включат на доброволна основа в допълнителни дейности за възприемане на добрия опит в други области.
(11)
На Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от Договора с цел изменение на приложението относно показателите за сравнителен анализ. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище, и по-специално с експерти от ПСЗ. При подготвянето и съставянето на делегирани актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(12)
Поради многообразието от модели, задачи и форми на предоставяне на услуги от страна на ПСЗ всяка държава членка трябва да определи измежду членовете на висшето ръководство на ПСЗ един член и един заместник-член на управителния съвет на Мрежата (наричан по-долу „управителният съвет“). Избраният член или заместник-член следва да представлява в управителния съвет останалите ПСЗ от своята държава членка, когато това е приложимо. Ако за някоя държава членка, по причини от конституционен характер, е невъзможно да посочи само една ПСЗ, следва да бъдат определени и другите съответни ПСЗ, като броят им се сведе до минимум и без да се променя правилото, че една държава членка има право на един глас в управителния съвет. Членовете на управителния съвет следва да полагат всички усилия да осигурят отразяване на мненията и опита на местните и регионалните органи в дейностите на Мрежата и да информират тези органи за посочените дейности. Членовете на управителния съвет следва да имат правомощия да вземат решения от името на техните ПСЗ. С цел да се гарантира участието на всички ПСЗ в работата на Мрежата дейностите следва да бъдат достъпни за участие на ПСЗ на всички равнища.
(13)
С цел осигуряване на повишено съответствие между общите задачи на ПСЗ и действителното положение на пазара на труда Мрежата следва да разполага с най-актуални данни за безработицата на ниво NUTS 3 от общата класификация на териториалните единици за статистически цели.
(14)
Мрежата следва да се основава на опита и да замени съществуващата неофициална консултативна група на Европейската мрежа на ръководителите на ПСЗ, която Комисията подкрепя от 1997 г. насам и чиито становища бяха взети предвид в настоящото решение. Ключовите области за действие, набелязани от тази консултативна група в документа ѝ, озаглавен „Стратегия на ПСЗ за 2020 г.“, следва да допринесат за модернизирането и укрепването на ПСЗ.
(15)
Мрежата следва да осигурява взаимопомощ в полза на своите членове и следва да им съдейства при предоставянето на взаимна подкрепа в процеса на модернизирането на организационните структури и предоставянето на услуги чрез развиване на сътрудничеството, по-специално обмена на знания, провеждането на учебни посещения и обмена на персонал.
(16)
Мрежата и нейните инициативи следва да бъдат финансирани от раздел PROGRESS/заетост на Програмата на Европейския съюз за заетост и социални иновации (EaSI), създадена с Регламент (ЕС) № 1296/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), в рамките на бюджетните кредити, определени от Европейския парламент и от Съвета.
(17)
Във връзка с проектите, разработвани от Мрежата или набелязани по време на дейностите за взаимно обучение и впоследствие приложени в отделните ПСЗ, държавите членки следва да имат достъп до финансиране от Европейския социален фонд (ЕСФ), Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР) и „Хоризонт 2020“ - рамковата програма на Съюза за научни изследвания и иновации (2014-2020 г.), създадена с Регламент (ЕС) № 1291/2013 на Европейския парламент и на Съвета (6).
(18)
Следва да се гарантира, че Мрежата допълва, без да заменя или дублира, действията, предприемани като част от Европейската стратегия по заетостта по смисъла на дял IX от Договора, и по-специално действията на Комитета по заетостта и неговите инструменти, например Рамката за съвместна оценка, както и Програмата за взаимно обучение. Освен това за постигането на полезни взаимодействия Комисията следва да осигури тясното сътрудничество между секретариата на Мрежата и секретариата на Комитета по заетостта.
(19)
Настоящото решение зачита основните права и съблюдава принципите, признати с Хартата на основните права на Европейския съюз (наричана по-долу „Хартата“). Решението има по-специално за цел да осигури пълно зачитане на правото на достъп до безплатни услуги за намиране на работа и да насърчава прилагането на член 29 от Хартата,
ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Създаване на Мрежата
Създава се Мрежа на публичните служби по заетостта (ПСЗ) на равнището на Съюза за периода от 17 юни 2014 г. до 31 декември 2020 г. (наричана по-долу „Мрежата“). Мрежата осъществява инициативите, предвидени в член 4.
Мрежата се състои от:
а)
ПСЗ, определени от държавите членки;
б)
Комисията.
Комитетът по заетостта има статут на наблюдател.
Държавите членки с автономни ПСЗ на местно и регионално равнище осигуряват подходящото представителство на тези ПСЗ в конкретните инициативи на Мрежата.
Член 2
Определение на понятието „възприемане на добрия опит“
За целите на настоящото решение и дейностите на Мрежата „възприемане на добрия опит“ означава процес на създаване на систематична и интегрирана връзка между сравнителния анализ и дейностите за взаимно обучение, който се състои от набелязване на добрите постижения чрез основани на показатели системи за сравнителен анализ, включващи събиране на данни, валидиране на данните, консолидиране и оценки на данните с подходяща методика и използване на констатациите за осъществяване на реални, основани на доказателства дейности за взаимно обучение, в това число модели на добри или на най-добри практики.
Член 3
Цели
Целта на настоящото решение е да се насърчи сътрудничеството между държавите членки в областта на заетостта посредством Мрежата в областите, за които ПСЗ отговарят, за да се допринесе за осъществяването на „Европа 2020“ и за изпълнението на съответните политики на Съюза, като по този начин се оказва подкрепа за:
а)
най-уязвимите социални групи с високи равнища на безработица, особено по-възрастните работници и младите хора, които не работят, не учат и не се обучават;
б)
достойна и постоянна работа;
в)
по-доброто функциониране на пазарите на труда в ЕС;
г)
откриване на случаи на недостиг на умения и предоставяне на информация за техния мащаб и място, както и постигане на по-добро съответствие между уменията на търсещите работа и нуждите на работодателите;
д)
по-добро интегриране на пазарите на труда;
е)
повишена доброволна географска и професионална мобилност на справедлива основа за посрещане на конкретните нужди на пазара на труда;
ж)
приобщаване на лицата, изключени от пазара на труда, като част от борбата със социалното изключване;
з)
анализ и оценка на инициативите за активизиране на пазара на труда и тяхното ефективно и ефикасно осъществяване.
Член 4
Инициативи на Мрежата
1. В областите, за които ПСЗ отговарят, Мрежата осъществява по-специално следните инициативи:
а)
развиване и осъществяване на основано на доказателства възприемане на добрия опит от ПСЗ в целия Съюз с цел сравняване посредством подходяща методика на резултатите от тяхната работа в следните области:
i)
принос за намаляване на безработицата във всички възрастови групи и в уязвимите групи;
ii)
принос за намаляване на продължителността на безработицата и за намаляване на незаетостта, така че да се намери решение на дългосрочната и структурната безработица, както и на социалното изключване;
iii)
попълване на незаетите работни места (включително чрез доброволна мобилност на работната ръка);
iv)
удовлетвореност на клиентите от услугите на ПСЗ.
б)
предоставяне на взаимопомощ както под формата на партньорски, така и под формата на групови дейности, чрез сътрудничество, обмен на информация, опит и персонал между членовете на Мрежата, включително - при поискване от съответната държава членка или от съответната ПСЗ - оказване на подкрепа за изпълнението на свързаните с ПСЗ конкретни препоръки за всяка държава, отправени от Съвета;
в)
принос за модернизирането и укрепването на ПСЗ в ключови области в съответствие с целите по заетостта и социалните цели на „Европа - 2020“;
г)
изготвяне на доклади по искане на Европейския парламент, Съвета или Комисията или по собствена инициатива;
д)
принос за осъществяването на съответните инициативи по линия на политиките;
е)
приемане и изпълнение на годишната ѝ работна програма, в която са изложени работните ѝ методи, очакваните резултати и подробностите във връзка с осъществяването на възприемането на добрия опит;
ж)
насърчаване и споделяне на най-добрите практики за определяне на младите хора, които не работят, не учат и не се обучават, и за развитие на инициативи за гарантиране на придобиването на необходимите умения от тези млади хора, за да навлязат и останат на пазара на труда.
Във връзка с инициативата по първа алинея, буква а) при сравнителния анализ се използват определените в приложението показатели. Мрежата взема също така активно участие в осъществяването на тези дейности чрез споделяне на данни, знания и практики. Държавите членки запазват своята компетентност за вземане на решение дали да се включат на доброволна основа в допълнителни дейности за възприемане на добрия опит в области, различни от посочените в буква а), подточки i) - iv).
2. Мрежата въвежда механизъм за докладване във връзка с всички инициативи, изброени в параграф 1. Членовете на Мрежата докладват ежегодно на управителния съвет в рамките на прилагането на този механизъм.
Член 5
Сътрудничество
Мрежата поставя началото на сътрудничество със съответните заинтересовани страни на пазара на труда, включително с останалите доставчици на услуги в областта на заетостта, и когато е целесъобразно - със социалните партньори, с организациите, представляващи безработни лица или уязвими групи, с неправителствените организации, работещи в областта на заетостта, с регионалните и местните органи, с Европейската мрежа за разработване на политики за професионално ориентиране през целия живот и с частните служби по заетостта, като ги включва в съответните дейности и заседания на Мрежата и обменя с тях информация и данни.
Член 6
Работа на Мрежата
1. Мрежата се управлява от управителен съвет. Всяка държава членка определя в управителния съвет по един член и един заместник-член от висшето ръководство на своите съответни ПСЗ. Комисията също назначава един член и един заместник-член в управителния съвет. Заместник-членовете в управителния съвет заместват съответните членове всеки път, когато това е необходимо.
Комитетът по заетостта определя, измежду членовете си и съгласно процедурния си правилник, един представител, който има статут на наблюдател в управителния съвет, което не включва участие на заседанията на управителния съвет в ограничен състав. Управителният съвет може да заседава в ограничен състав с участието на един член от държава членка и един член от Комисията, освен по въпроси от дневния ред, свързани с годишната работна програма. В процедурния правилник на управителния съвет се установяват допълнителни подробни правила относно провеждането на заседания в ограничен състав.
2. Управителният съвет назначава председател и двама заместник-председатели измежду членовете си, определени от държава членка. Председателят представлява Мрежата. При необходимост председателят се замества от заместник-председател.
3. Управителният съвет приема с единодушно решение своя процедурен правилник. Посоченият процедурен правилник съдържа, наред с другото, правилата за вземане на решения от управителния съвет, разпоредбите за назначаването и мандата на председателя и заместник-председателите на управителния съвет.
4. Управителният съвет приема с мнозинство:
а)
годишната работна програма на Мрежата, включително създаването на работни групи и определянето на езиковия режим на заседанията на Мрежата;
б)
техническата рамка за извършване на сравнителния анализ и дейностите за взаимно обучение като част от годишната работна програма на Мрежата, която включва методиката за възприемане на добрия опит въз основа на показателите за сравнителен анализ, съдържащи се в приложението към настоящото решение, с цел съпоставяне на резултатите от работата на ПСЗ, контекстуалните променливи, изискванията за предоставяне на данни и инструментите за учене от интегрираната програма за взаимно обучение;
в)
годишния доклад на Мрежата. Този доклад се изпраща на Европейския парламент и на Съвета и се публикува.
5. Управителният съвет се подпомага от секретариат, осигурен и установен в рамките на Комисията. Секретариатът подготвя заседанията на управителния съвет, годишната работна програма и годишния доклад на Мрежата, като си сътрудничи с председателя и заместник-председателите. Секретариатът работи в тясно сътрудничество със секретариата на Комитета по заетостта.
Член 7
Финансова подкрепа за насърчителните мерки по настоящото решение
Общият размер на ресурсите, отделени за изпълнението на настоящото решение, се определя в рамките на раздел PROGRESS/заетост на EaSI, като годишните бюджетни кредити се разрешават от Европейския парламент и от Съвета в границите на финансовата рамка.
Член 8
Изменение на приложението относно показателите за сравнителен анализ
На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 9 за изменение на приложението, съдържащо показателите за сравнителен анализ.
Член 9
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Делегирането на правомощия, посочено в член 8, се предоставя на Комисията от 17 юни 2014 г. до 31 декември 2020 г.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 8, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и на Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 8, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 10
Преглед
До 18 юни 2017 г. Комисията представя доклад за прилагането на настоящото решение на Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите. В доклада се прави по-специално оценка на това до каква степен Мрежата е допринесла за постигането на целите, определени в член 3, и дали е изпълнила своите задачи. Освен това в доклада се прави оценка на начина, по който е разработен и приложен от Мрежата сравнителният анализ в областите, посочени в член 4, параграф 1, буква а), подточки i) - iv).
Член 11
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 12
Адресати
Адресати на настоящото решение са държавите членки.
Съставено в Брюксел на 15 май 2014 година.
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 573/2014/EU,
annettu 15 päivänä toukokuuta 2014,
julkisten työvoimapalvelujen tehostetusta yhteistyöstä
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 149 artiklan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon,
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Eurooppa-neuvosto hyväksyi 17 päivänä kesäkuuta 2010 antamissaan päätelmissä työllisyyttä ja älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan Eurooppa 2020 -strategian, jäljempänä ’Eurooppa 2020 -strategia’. Eurooppa-neuvosto vaati kaikkien unionin välineiden ja toimintalinjojen käyttöönottoa yhteisten tavoitteiden tueksi ja kehotti jäsenvaltioita tehostamaan koordinoituja toimia. Julkiset työvoimapalvelut ovat osaltaan keskeisesti edistämässä Eurooppa 2020 -strategian työllisyyden yleistavoitteen saavuttamista. Sen mukaan työllisyysaste nostetaan 20-64-vuotiaiden naisten ja miesten osalta 75 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä erityisesti nuorisotyöttömyyttä vähentämällä.
(2)
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’perussopimus’, 45 artiklassa turvataan työntekijöiden vapaa liikkuvuus unionissa, ja sen 46 artiklassa vahvistetaan puolestaan toimenpiteet tämän vapauden toteuttamiseksi etenkin varmistamalla julkisten työvoimaviranomaisten kiinteä yhteistoiminta. Tällä päätöksellä perustettavan julkisten työvoimapalvelujen verkoston, jäljempänä ’verkosto’, olisi maantieteellisen liikkuvuuden yleisten näkökohtien lisäksi katettava myös monenlaisia tavoitteita ja aloitteita; verkosto toteuttaa kannustavia toimia, jotka on suunniteltu parantamaan jäsenvaltioiden yhteistyötä työllisyyden alalla.
(3)
Tällä päätöksellä olisi tarkoitus kannustaa jäsenvaltioita tekemään keskenään yhteistyötä julkisten työvoimapalvelujen vastuualueilla. Päätöksellä virallistetaan nykyisen julkisten työvoimapalvelujen johtajien eurooppalaisen verkoston välityksellä tehtävä epävirallinen julkisten työvoimapalvelujen yhteistyö, johon kaikki jäsenvaltiot ovat sopineet osallistuvansa, ja lujitetaan tätä yhteistyötä. Verkoston täysi potentiaalinen arvo saavutetaan kaikkien jäsenvaltioiden jatkuvalla osallistumisella. Osallistumisesta olisi ilmoitettava verkoston sihteeristölle.
(4)
Neuvosto vahvisti perussopimuksen 148 artiklan 4 kohdan mukaisesti päätöksellä 2010/707/EU (3) jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivat, joita on noudatettu vuosina 2011-2013. Näissä yhdennetyissä suuntaviivoissa annetaan jäsenvaltioille ohjausta niiden kansallisten uudistusohjelmien määrittelyssä ja uudistusten toteuttamisessa. Yhdennetyt suuntaviivat muodostavat perustan niille maakohtaisille suosituksille, joita neuvosto antaa jäsenvaltioille edellä mainitun artiklan nojalla. Viime vuosina kyseisiin suosituksiin on sisältynyt erityisiä suosituksia julkisten työvoimapalvelujen toiminnasta ja valmiuksista samoin kuin jäsenvaltioiden aktiivisen työmarkkinapolitiikan tehokkuudesta.
(5)
Maakohtaiset suositukset saisivat enemmän tukea vankemmasta näyttöpohjasta, politiikan täytäntöönpanon onnistumista koskevasta palautteesta ja jäsenvaltioiden julkisten työvoimapalvelujen yhteistyöstä. Verkoston olisi tätä varten toteutettava konkreettisia aloitteita, kuten yhteisiä näyttöön perustuvia vertailuanalyysijärjestelmiä, vastaavia keskinäisen oppimisen toimia, verkoston jäsenten keskinäistä avunantoa ja strategisia toimia julkisten työvoimapalvelujen nykyaikaistamiseksi. Verkoston ja sen yksittäisten jäsenten erityisosaamista olisi hyödynnettävä myös siten, että ne toimittaisivat Euroopan parlamentin, neuvoston, komission tai työllisyyskomitean (EMCO) pyynnöstä selvityksiä työllisyyspolitiikan kehittämistä varten.
(6)
Julkisten työvoimapalvelujen yhteistyön lisäämisen ja tarkemman kohdentamisen olisi parannettava parhaiden käytäntöjen jakamista. Verkoston olisi yhdistettävä vertailuanalyysiin ja keskinäiseen oppimiseen perustuvat havainnot siten, että mahdollistetaan järjestelmällisen, dynaamisen ja integroidun vertailuoppimisprosessin syntyminen.
(7)
Verkoston olisi tehtävä tiivistä yhteistyötä työllisyyskomitean kanssa perussopimuksen 150 artiklan nojalla ja osallistuttava sen työhön toimittamalla sille tosiasioihin perustuvaa näyttöä ja raportteja julkisten työvoimapalvelujen täytäntöönpanemista politiikoista. Verkoston Euroopan parlamentille osoittamat tiedot olisi toimitettava sihteeristön kautta ja neuvostolle osoittamat tiedot työllisyyskomitean kautta muuttamattomina ja tarvittaessa huomautusten kera. Erityisesti verkoston tiedot työllisyyspolitiikan toteuttamiseen liittyvistä näkökohdista ja julkisia työvoimapalveluja vertaileva analyysi voisivat tukea unionin ja kansallisen tason päättäjiä työllisyyspolitiikan arvioinnissa ja muotoilussa.
(8)
Verkoston olisi osallistuttava julkisten työvoimapalvelujen vastuualueilla työllisyyteen liittyvien politiikka-aloitteiden toteuttamiseen; tällainen on esimerkiksi 22 päivänä huhtikuuta 2013 annettu neuvoston suositus nuorisotakuun perustamisesta (4). Verkoston olisi lisäksi tuettava aloitteita, joilla pyritään parempaan osaamisen kohtaantoon, ihmisarvoiseen ja kestävään työhön, työvoiman vapaaehtoisen liikkuvuuden edistämiseen sekä helpottamaan siirtymistä koulutuksesta työelämään muun muassa tukemalla ohjauksen tarjoamista ja parantamalla osaamisen ja pätevyyksien läpinäkyvyyttä. Verkoston olisi arvioitava ja arvotettava aktiivisia työmarkkinapolitiikkoja, mukaan lukien haavoittuviin sosiaaliryhmiin ja sosiaaliseen syrjäytymiseen kohdistetut politiikat.
(9)
Verkoston olisi tehostettava jäsentensä keskinäistä yhteistyötä ja kehitettävä yhteisiä aloitteita, jotka koskevat tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihtamista kaikilla julkisten työvoimapalvelujen kattamilla aloilla, vertailuanalyyseja ja neuvontaa samoin kuin innovatiivisten käytäntöjen edistämistä työvoimapalvelujen tarjoamisessa. Verkoston perustamisen ansiosta pystytään tekemään kattava, näyttöön perustuva ja tulossuuntautunut vertailu kaikista julkisista työvoimapalveluista ja kartoittamaan näin parhaat käytännöt julkisten työvoimapalvelujen tarjoamien palvelujen aloilla. Näiden tulosten olisi autettava suunnittelemaan työvoimapalvelujen rakennetta ja tarjoamista kullakin vastuualueella. Verkoston toteuttamien aloitteiden olisi parannettava julkisten työvoimapalvelujen vaikuttavuutta ja tehostettava julkista varainkäyttöä. Verkoston olisi myös toimittava yhteistyössä muiden työvoimapalvelujen tarjoajien kanssa.
(10)
Verkoston olisi määriteltävä vuotuisessa työohjelmassaan julkisten työvoimapalvelujen vertailuanalyysien ja niihin liittyvän keskinäisen oppimisen tekniset yksityiskohdat, kuten erityisesti tämän päätöksen liitteen mukainen vertailuanalyysi-indikaattoreihin perustuva vertailuoppimismenetelmä julkisten työvoimapalvelujen suorituskyvyn arvioimiseksi, kontekstimuuttujat, tietojen toimittamiseen liittyvät vaatimukset sekä integroituun keskinäisen oppimisen ohjelmaan liittyvät oppimisvälineet. Tässä päätöksessä olisi määriteltävä vertailuanalyysin alat. Jäsenvaltiot ovat toimivaltaisia päättämään, osallistuvatko ne vapaaehtoisesti lisäksi muilla aloilla toteutettaviin vertailuoppimistoimiin.
(11)
Komissiolle olisi liitteen muuttamiseksi vertailuanalyysi-indikaattoreiden osalta siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, mikä koskee erityisesti julkisten työvoimapalvelujen asiantuntijoita. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.
(12)
Koska julkisten työvoimapalvelujen toimintamallit, tehtävät ja palvelujen tarjoamisen muodot vaihtelevat, on jäsenvaltioiden tehtävänä nimetä julkisten työvoimapalvelujen ylemmän johdon keskuudesta yksi jäsen ja yksi varajäsen julkisten työvoimapalvelujen verkoston johtokuntaan, jäljempänä ’johtokunta’. Jäsenen tai varajäsenen olisi tapauksen mukaan edustettava johtokunnassa myös jäsenvaltionsa muita julkisia työvoimapalveluja. Jos jäsenvaltion ei ole perustuslaillisista syistä mahdollista nimetä ainoastaan yhtä julkisista työvoimapalveluista vastaavaa viranomaista, olisi nimettävä useampi asiaankuuluva viranomainen siten, että niiden lukumäärä pidetään mahdollisimman pienenä ja säilytetään sääntö, jonka mukaan johtokunnassa on yksi ääni kutakin jäsenvaltiota kohti. Johtokunnan jäsenten olisi kaikin tavoin pyrittävä varmistamaan, että paikallis- ja alueviranomaisten näkemykset ja kokemukset sisällytetään verkoston toimintaan ja että nämä viranomaiset saavat kaiken tiedon julkisten työvoimapalvelujen toiminnasta. Johtokunnan jäsenillä olisi oltava valta tehdä päätöksiä lähettäjäorganisaationsa puolesta. Jotta voidaan varmistaa, että kaikki julkiset työvoimapalvelut osallistuvat verkostoon, toimien pitäisi olla avoimia julkisten työvoimapalvelujen osallistumiseen kaikilla tasoilla.
(13)
Jotta julkisten työvoimapalvelujen yhteiset tehtävät saataisiin vastaamaan tarkasti työmarkkinoiden tilannetta, verkostolla olisi oltava mahdollisimman ajantasaiset työttömyysluvut NUTS-tason 3 osalta.
(14)
Verkoston olisi hyödynnettävä komission vuodesta 1997 tukeman EU:n ja ETA:n nykyisen epävirallisen neuvoa-antavan julkisten työvoimapalvelujen johtajien eurooppalaisen verkoston asiantuntijaryhmän kokemuksia ja korvattava kyseinen ryhmä. Kyseisen neuvoa-antavan ryhmän näkemykset on otettu huomioon tässä päätöksessä. Tämän neuvoa-antavan ryhmän asiakirjassa ”PES Strategy 2020” määrittämien keskeisten toiminta-alojen olisi osaltaan edistettävä julkisten työvoimapalvelujen nykyaikaistamista ja vahvistamista.
(15)
Verkoston olisi tarjottava keskinäistä apua jäsenilleen ja autettava niitä tukemaan toisiaan organisaatiorakenteiden ja palvelujen tarjoamisen nykyaikaistamisessa tehostamalla yhteistyötä ja etenkin osaamisen siirtoa, opintovierailuja ja henkilöstövaihtoa.
(16)
Verkostoa ja sen aloitteita olisi tuettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1296/2013 (5) perustetun työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevan Euroopan unionin ohjelman (EaSI) Progress-ohjelmaa ja työllisyyttä koskevasta lohkosta Euroopan parlamentin ja neuvoston vahvistamien määrärahojen puitteissa.
(17)
Kun kyse on hankkeista, jotka verkosto kehittää tai jotka määritetään keskinäiseen oppimiseen liittyvissä toimissa ja toteutetaan yksittäisissä julkisissa työvoimapalveluissa, jäsenvaltioilla olisi oltava käytettävissään rahoitusta Euroopan sosiaalirahastosta (ESR), Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1291/2013 (6) perustetusta tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta Horisontti 2020.
(18)
Verkoston olisi varmistettava, että se täydentää eikä korvaa tai toista perussopimuksen IX osastossa tarkoitetulla tavalla Euroopan työllisyysstrategian osana toteutettavia toimia, erityisesti työllisyyskomitean toimia ja sen välineitä, kuten yhteistä arviointikehystä, samoin kuin keskinäisen oppimisen ohjelmaa. Lisäksi komission olisi synergioiden aikaansaamiseksi varmistettava, että verkoston sihteeristö tekee tiivistä yhteistyötä työllisyyskomitean sihteeristön kanssa.
(19)
Tässä päätöksessä kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjassa, jäljempänä ’perusoikeuskirja’, tunnustettuja periaatteita. Tässä päätöksessä pyritään erityisesti varmistamaan, että oikeutta maksuttomiin työnvälityspalveluihin noudatetaan tarkasti, ja edistämään perusoikeuskirjan 29 artiklan soveltamista,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Verkoston perustaminen
Perustetaan unionin laajuinen julkisten työvoimapalvelujen verkosto, jäljempänä ’verkosto’, 17 päivästä kesäkuuta 201431 päivään joulukuuta 2020 ulottuvaksi kaudeksi. Verkosto toteuttaa 4 artiklassa määritellyt aloitteet.
Verkostoon kuuluvat:
a)
jäsenvaltioiden nimeämät julkiset työvoimapalvelut
b)
komissio.
Työllisyyskomitealla on tarkkailija-asema.
Jäsenvaltioiden, joilla on alue- ja paikallistason itsenäisiä julkisia työvoimapalveluja, on varmistettava niiden riittävä edustus verkoston eri aloitteissa.
2 artikla
Vertailuoppimisen määritelmä
Tässä päätöksessä ja verkoston toiminnassa ’vertailuoppimisella’ tarkoitetaan vertailuanalyysiin ja keskinäiseen oppimiseen liittyvien toimien yhdistämistä järjestelmällisesti ja integroidusti määrittämällä hyviä suoritustasoja käyttäen indikaattoreihin perustuvia vertailuanalyysijärjestelmiä, muun muassa tiedonkeruuta, tietojen validointia, tietojen konsolidointia ja arviointia asianmukaisten menetelmien avulla, sekä hyödyntämällä havaintoja konkreettisissa ja tietopohjaisissa keskinäiseen oppimiseen liittyvissä toimissa, mukaan lukien hyvät tai parhaat toimintamallit.
3 artikla
Tavoitteet
Tämän päätöksen tavoitteena on kannustaa verkoston avulla jäsenvaltioita työllisyysalan yhteistyöhön julkisten työvoimapalvelujen vastuualueilla Eurooppa 2020 -strategian sekä asiaankuuluvien unionin politiikkojen täytäntöönpanon edistämiseksi ja siten tukea
a)
kaikkein haavoittuvimpia sosiaaliryhmiä, joiden työttömyysaste on korkea, erityisesti ikääntyneitä työntekijöitä sekä työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevia nuoria;
b)
ihmisarvoista ja kestävää työtä;
c)
EU:n työmarkkinoiden toiminnan parantamista;
d)
osaamisvajeiden tunnistamista ja niiden laajuutta ja esiintymisalueita koskevien tietojen antamista sekä työnhakijoiden osaamisen ja työnantajien tarpeiden parempaa vastaavuutta;
e)
työmarkkinoiden yhdentymisen tehostamista;
f)
vapaaehtoisen, oikeudenmukaisuuteen perustuvan maantieteellisen ja ammatillisen liikkuvuuden lisäämistä tiettyihin työmarkkinatarpeisiin vastaamiseksi;
g)
työmarkkinoiden ulkopuolella olevien henkilöiden integroitumista osana sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa;
h)
aktiivisten työmarkkina-aloitteiden ja niiden vaikuttavan ja tehokkaan täytäntöönpanon arviointia.
4 artikla
Verkoston aloitteet
1. Verkoston on julkisten työvoimapalvelujen vastuualueilla toteutettava erityisesti seuraavat aloitteet:
a)
unionin laajuisen näyttöön perustuvan vertailuoppimisen kehittäminen ja toteuttaminen julkisten työvoimapalvelujen kesken, jotta voidaan asianmukaisten menetelmien avulla verrata niiden toimia seuraavilla aloilla:
i)
pyrkimykset vähentää kaikkien ikäryhmien ja haavoittuvien ryhmien työttömyyttä;
ii)
pyrkimykset lyhentää työttömyyden kestoa ja vähentää työvoiman ulkopuolella olevien määrää, jotta voidaan puuttua pitkäaikais- ja rakennetyöttömyyteen sekä sosiaaliseen syrjäytymiseen;
iii)
avoimien työpaikkojen täyttäminen (myös työvoiman vapaaehtoisen liikkuvuuden avulla);
iv)
julkisten työvoimapalvelujen asiakastyytyväisyys.
b)
keskinäisen avun tarjoaminen joko vertais- tai ryhmätoimien muodossa ja verkoston jäsenten välisellä yhteistyöllä, tietojen, kokemusten ja henkilöstön vaihdoilla, mukaan luettuna tuki neuvoston antamien julkisiin työvoimapalveluihin liittyvien maakohtaisten suositusten toteuttamiseen asianomaisen jäsenvaltion tai julkisen työvoimapalvelun pyynnöstä;
c)
julkisten työvoimapalvelujen nykyaikaistamisen ja vahvistamisen edistäminen keskeisillä aloilla Eurooppa 2020 -strategian työllisyyttä koskevien ja sosiaalisten tavoitteiden mukaisesti;
d)
raporttien laatiminen joko Euroopan parlamentin, neuvoston tai komission pyynnöstä tai omasta aloitteestaan;
e)
asiaankuuluvien politiikka-aloitteiden toteuttamiseen osallistuminen;
f)
vuotuisen työohjelman, jossa määritetään sen työskentelymenetelmät, tulostavoitteet ja vertailuoppimisen toteuttamiseen liittyvät yksityiskohdat, hyväksyminen ja toteuttaminen;
g)
niiden parhaiden käytäntöjen määrittäminen ja jakaminen, joiden avulla voidaan löytää työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevat nuoret ja kehittää aloitteita sen varmistamiseksi, että nämä nuoret saavat tarvittavat taidot, jotka auttavat heitä pääsemään työmarkkinoille ja pysymään siellä.
Ensimmäisen alakohdan a alakohdassa säädetyn aloitteen osalta vertailuanalyysissä käytetään liitteessä esitettyjä indikaattoreita. Lisäksi verkosto osallistuu aktiivisesti näiden toimien toteuttamiseen jakamalla tietoja, osaamista ja käytäntöjä. Jäsenvaltiot ovat toimivaltaisia päättämään, osallistuvatko ne vapaaehtoisesti myös muilla kuin a alakohdan i-iv alakohdassa luetelluilla aloilla toteutettavaan vertailuoppimiseen;
2. Verkosto laatii kaikkiin 1 kohdassa lueteltuihin toimenpiteisiin liittyvän raportointijärjestelmän. Verkoston jäsenet raportoivat mainittua raportointijärjestelmää käyttäen vuosittain johtokunnalle.
5 artikla
Yhteistyö
Verkosto käynnistää yhteistyön asiaankuuluvien työmarkkinoiden sidosryhmien kanssa, mukaan luettuina muut työvoimapalvelujen tarjoajat ja tarvittaessa työmarkkinaosapuolet, työttömiä henkilöitä tai haavoittuvia ryhmiä edustavat järjestöt, työllisyysalalla toimivat valtiosta riippumattomat järjestöt, alue- ja paikallisviranomaiset, eurooppalainen elinikäisen ohjauksen politiikkaverkosto ja yksityiset työvoimapalvelut ottamalla ne mukaan asiaankuuluviin verkoston toimiin ja kokouksiin ja vaihtamalla tietoja.
6 artikla
Verkoston toiminta
1. Verkostoa hallinnoi johtokunta. Jäsenvaltiot nimeävät johtokuntaan julkisten työvoimapalvelujen ylemmän johdon keskuudesta yhden jäsenen ja yhden varajäsenen. Myös komissio nimittää johtokuntaan yhden jäsenen ja yhden varajäsenen. Johtokunnan varajäsenet korvaavat varsinaiset jäsenet tarvittaessa.
Työllisyyskomitea nimeää jäsentensä joukosta ja työjärjestyksensä mukaisesti johtokuntaan yhden edustajan, jolla on tarkkailijan asema muissa paitsi rajoitetussa kokoonpanossa järjestettävissä kokouksissa. Lukuun ottamatta vuosittaista työohjelmaa koskevia kohtia johtokunta voi kokoontua rajoitetussa kokoonpanossa, jolloin kokoukseen osallistuu yksi jäsen kustakin jäsenvaltiosta ja yksi jäsen komissiosta. Työjärjestyksessä annetaan tarkempia määräyksiä rajoitetussa kokoonpanossa kokoontumisesta.
2. Johtokunta nimittää puheenjohtajan ja kaksi varapuheenjohtajaa jäsenvaltioiden nimeämien johtokunnan jäsenten keskuudesta. Puheenjohtaja edustaa verkostoa. Varapuheenjohtaja korvaa puheenjohtajan tarvittaessa.
3. Johtokunta vahvistaa yksimielisellä päätöksellä työjärjestyksensä. Tämä työjärjestys sisältää muun muassa johtokunnan päätöksentekomenettelyt sekä johtokunnan puheenjohtajan ja varapuheenjohtajien nimittämistä ja toimikautta koskevat määräykset.
4. Johtokunta vahvistaa enemmistöpäätöksellä
a)
verkoston vuotuisen työohjelman, joka sisältää työryhmien perustamisen ja verkoston kokousten kielijärjestelyt;
b)
verkoston vuotuiseen työohjelmaan kuuluvan, vertailuanalyysiin ja keskinäiseen oppimiseen liittyvien toimien toteuttamista varten laaditun teknisen kehyksen, johon kuuluvat muun muassa tämän päätöksen liitteen mukaisiin vertailuanalyysi-indikaattoreihin perustuva vertailuoppimismenetelmä, jolla arvioidaan julkisten työvoimapalvelujen suorituskykyä, kontekstimuuttujat, tietojen toimittamiseen liittyvät vaatimukset sekä integroituun keskinäisen oppimisen ohjelmaan liittyvät oppimisvälineet;
c)
verkoston vuosikertomuksen, joka toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle ja julkaistaan.
5. Johtokuntaa avustaa komission järjestämä ja komissiossa toimiva sihteeristö. Sihteeristö valmistelee yhteistyössä puheenjohtajan ja varapuheenjohtajien kanssa johtokunnan kokoukset, verkoston vuotuisen työohjelman ja vuosikertomuksen. Sihteeristö tekee tiivistä yhteistyötä työllisyyskomitean sihteeristön kanssa.
7 artikla
Edistämistoimenpiteen rahoitustuki
Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavat kokonaismäärärahat vahvistetaan EaSI-ohjelman Progress/työllisyyttä koskevan lohkon puitteissa. Sen vuotuiset määrärahat hyväksyy Euroopan parlamentti ja neuvosto rahoituskehyksen rajoissa.
8 artikla
Vertailuanalyysi-indikaattoreita koskevan liitteen muuttaminen
Siirretään komissiolle valta antaa vertailuanalyysi-indikaattoreita koskevan liitteen muuttamiseksi delegoituja säädöksiä 9 artiklan mukaisesti.
9 artikla
Siirretyn säädösvallan käyttäminen
1. Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.
2. Siirretään komissiolle 17 päivästä kesäkuuta 201431 päivään joulukuuta 2020 8 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.
3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 8 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.
4. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
5. Edellä olevan 8 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.
10 artikla
Uudelleentarkastelu
Komissio antaa viimeistään 18 päivänä kesäkuuta 2017 Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle kertomuksen tämän päätöksen soveltamisesta. Kertomuksessa on erityisesti arvioitava, missä määrin verkosto on edistänyt 3 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamista ja onko se täyttänyt tehtävänsä. Siinä on arvioitava myös sitä, miten verkosto on kehittänyt ja toteuttanut vertailuanalyysiä 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan i-iv alakohdassa tarkoitetuilla aloilla.
11 artikla
Voimaantulo
Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
12 artikla
Osoitus
Tämä päätös on osoitettu jäsenvaltioille.
Tehty Brysselissä 15 päivänä toukokuuta 2014.