РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1343/2013 НА СЪВЕТА
от 12 декември 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на пероксосулфати (персулфати) с произход от Китайската народна република след провеждането на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 2, 5 и 6 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 1184/2007 на Съвета (2) беше наложено окончателно антидъмпингово мито върху вноса на персулфати с произход от Китайската народна република („КНР“), Тайван и Съединените американски щати („първоначалното разследване“ и „първоначалните мерки“). Мерките спрямо КНР бяха под формата на адвалорно мито от 71,8 % за всички дружества с изключение на двама китайски производители износители, за които бяха определени индивидуални мита.
2. Започване на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките
(2)
На 10 октомври 2012 г. Комисията обяви с известие („известието за започване на процедура“) (3), публикувано в Официален вестник на Европейския съюз, започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на персулфати с произход от КНР.
(3)
Преразглеждането беше започнато след обосновано искане, подадено от двама европейски производители, RheinPerChemie GmbH & Co. KG и United Initiators GmbH & Co. KG („заявителите“), които представляват 100 % от общото производство на персулфати в Съюза.
(4)
Като основание за искането беше посочено, че изтичането на срока на действие на мерките по всяка вероятност ще доведе до повторно възникване на дъмпинга и вредата за промишлеността на Съюза.
3. Разследване
3.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(5)
Разследването относно продължаването или повторното възникване на дъмпинга обхвана периода от 1 октомври 2011 г. до 30 септември 2012 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“, или „РПП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността за продължаване или повторно възникване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на РПП („разглеждания период“).
3.2. Страни, засегнати от разследването
(6)
Заявителите, производителите износители в КНР, несвързаните вносители и ползвателите, за които се знаеше, че са засегнати, както и производителите в евентуалните държави, които можеха да бъдат избрани за държава аналог, и представителите на КНР бяха официално уведомени от Комисията за започване на преразглеждането с оглед изтичането на срока на действие на мерките. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят писмено становищата си и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на процедурата.
(7)
Предвид потенциално големия брой производители износители в КНР и несвързани вносители в Съюза, имащи отношение към разследването, в известието за започване на процедурата беше предвидено изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - съответно да я изготви, съгласно член 17 от основния регламент горепосочените страни бяха приканени да заявят интереса си в срок до 15 дни от публикуване на известието за започване на процедурата и да предоставят на Комисията поисканата в известието информация.
(8)
Нито един от вносителите не заяви своя интерес.
(9)
Само един производител износител от КНР отговори на въпросника. Поради това не беше необходимо да се изготвя извадка от производители износители.
(10)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които беше известно, че са засегнати, както и до онези, които заявиха своя интерес в сроковете, посочени в известието за започване на процедурата. Отговори бяха получени от двама производители от Съюза, един производител износител в КНР и един производител в Турция, която се счита за потенциална държава аналог.
(11)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и за преценка на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
производители от Съюза
-
RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Германия
-
United Initiators GmbH & Co. KG, Германия
б)
Производител износител в КНР
United Initiators (Shanghai) Co., Ltd., Шанхай (4)
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(12)
Разглежданият продукт е същият като този, обхванат от първоначалното разследване, а именно пероксосулфати (персулфати), в това число калиев пероксимоносулфат сулфат („разглеждан продукт“), понастоящем класирани в кодове по КН 2833 40 00 и ex 2842 90 80.
(13)
Разглежданият продукт се използва като инициатор или окислител в редица приложения. Например, използва се като инициатор на полимеризация при производството на полимери, ецващ реактив при производството на печатни платки, за козметика за коса, при обезскробване на текстил, в производството на хартия, като средство за почистване на зъбни протези и като дезинфектант.
(14)
Както и при първоначалното разследване, при настоящото разследване се потвърди, че разглежданият продукт и продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар на КНР, както и продуктът, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики, както и еднакви основни приложения и следователно се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ДЪМПИНГА
1. Общи бележки
(15)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше проучено дали към момента съществува дъмпинг и дали има вероятност дъмпингът да продължи или да възникне повторно при евентуално изтичане на срока на действащите мерки върху вноса на някои стоки от КНР.
(16)
Както се обяснява в съображение 9, само един китайски производител износител оказа съдействие на разследването, като той не е изнасял разглеждания продукт за Съюза по време на РПП. Както се посочва по-долу в съображение 22 и както се обяснява подробно в съображения 51 - 53, разследването показа, че на практика целият внос от КНР по време на РПП е извършен от единия износител, като при първоначалното разследване за този внос беше установено, че не е дъмпингов, и съответно той не е предмет на настоящото преразглеждане. Поради това в този случай не беше възможно да се направи анализ на дъмпинга.
2. Развитие на вноса, в случай че мерките бъдат отменени
(17)
С цел да се оцени вероятността от повторно възникване на дъмпинга под внимание бяха взети информацията, предоставена от съдействащия китайски производител износител, информацията, събрана в съответствие с член 18 от основния регламент, както и наличните факти по отношение на несъдействащите производители износители. Наличните факти бяха открити в искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, в информацията, публикувана в рамките на преразглеждане с оглед изтичане на срока, започнато през март 2013 г. от Съединените американски щати (САЩ) (5), в статистическите данни, с които разполага Комисията, т.е. месечните данни, които са предоставени от държавите членки съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент („базата данни по член 14, параграф 6“) и в данните за вноса на Евростат.
а) Цени и обем на вноса в Съюза от КНР и други трети държави
(18)
Наличните данни в разследването показват, че на практика целият внос от КНР по време на РПП е извършен от един китайски износител, за когото при първоначалното разследване (6) не беше установен дъмпинг. Поради това този внос не е предмет на антидъмпингови мерки. Цените на този внос са останали по-ниски от цените на промишлеността на Съюза по време на посочения период.
(19)
Въпреки факта, че цените на китайския внос в Съюза са нараснали с 29 % през разглеждания период, те са били все пак ниски и са подбивали цените на промишлеността на Съюза през РПП. Продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза също са се увеличили, но с по-слабо изразено покачване от 7 %.
(20)
Единственият съдействащ китайски износител, който подлежи на настоящите антидъмпингови мерки, не е изнасял разглеждания продукт за Съюза по време на РПП. Разследването показа обаче, че той е изнасял на дъмпингови цени за пазарите на трети страни, и че неговите цени са били дори по-ниски от тези на настоящия внос от КНР на пазара на Съюза. Това показва, че износителите от Китай продължават да извършват дъмпинг и че техните цени са ниски.
(21)
Пазарът на Съюза включва основно внос от три държави: Китай, Турция и САЩ, всяка от които представлява между 8 % и 10 % от пазарния дял, и двама производители от Съюза с пазарен дял от около 65 до 75 %. Разследването показа, че САЩ са продължили да присъстват на пазара на Съюза и са представлявали около една трета от общия внос по време на РПП. Вносните цени на САЩ са били средно с 10 % по-високи от вносните цени на КНР. Тази констатация, съчетана с наблюдаваното подбиване на цените на промишлеността на Съюза, показва, че китайският внос е продължил да упражнява натиск за намаляване на продажните цени в Съюза.
(22)
Както се посочва по-горе в съображение 18, китайският внос по време на РПП е бил осъществяван от един износител, за когото по време на първоначалното разследване е установено, че не извършва дъмпинг. Между 2009 г. и РПП обемът на този внос се е увеличил с 24 %, а съответният пазарен дял е нараснал от 8 % на 9,6 % от общото потребление на Съюза през същия период.
(23)
Следва да се припомни, че през периода 1995-2001 г. бяха наложени антидъмпингови мерки върху персулфатите от КНР. След отмяната на мерките обемът на вноса от КНР се е увеличил от под 200 тона през 2001 г. на над 4 000 тона през 2003 г., след което се е увеличил повече от два пъти на почти 9 000 тона през 2006 г. С други думи, за няколко години китайският внос е превзел повече от 20 % от пазара на Съюза. За периода 2003 - 2006 г. потреблението се е увеличило със 7 %, а китайският пазарен дял се е удвоил. Това показва, че при отсъствието на антидъмпингови мерки китайските износители са способни да заемат значителен пазарен дял на пазара на Съюза.
(24)
С оглед на горепосочените факти и съображения, по-специално реакцията на Китай на отмяната на мерките на пазара на Съюза през 2001 г., нивото на китайските цени по време на РПП и продължаващите дъмпингови практики на пазарите на трети държави, се счита, че съществува вероятност в краткосрочен план китайския внос на ниски цени да бъде подновен в големи количества на пазара на Съюза, ако настоящите мерки бъдат отменени.
б) Ценово поведение на китайските производители на други експортни пазари
(25)
Както беше посочено в съображение 16 по-горе, съдействащото китайско дружество не е изнасяло за Съюза по време на РПП и не беше възможно да се сравнят неговите нормални стойности на вътрешния пазар с експортните цени за Съюза. Беше направена оценка обаче, както е посочено в съображение 24 по-горе, на това дали износът на дружеството за трети страни е извършен на дъмпингови цени през РПП. Тъй като при първоначалното разследване на дружеството беше предоставено третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТУПИ), нормалната стойност беше определена въз основа на собствените му данни.
(26)
За трите вида на разглеждания продукт, за които продажбите на вътрешния пазар са били представителни и извършени при обичайни търговски условия, средните нормални стойности бяха определени въз основа на цените, заплатени от независими клиенти на вътрешния пазар. За един вид на продукта нормалната стойност трябваше да бъде конструирана въз основа на разходите за производство в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент. Разходите на дружеството за производство и реализация, общите и административните разходи и печалбата, реализирана от продажби на вътрешния пазар при обичайни търговски условия, в съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент бяха използвани за определяне на нормалната стойност на този вид.
(27)
Сравнението между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена на база цена франко завод за трети държави, определена на база на представените и проверени данни, показва среднопретеглен дъмпингов марж в размер на 9,4 %.
(28)
По отношение на ценовото поведение наличието на антидъмпингови мерки в Индия и в САЩ също е ясна индикация за дъмпинговите практики от страна на китайските производители износители на други пазари.
в) Привлекателност на пазара на Съюза
(29)
Разследването показа, че съдействащото китайско дружество е изнасяло за широк кръг от трети държави като Бразилия, Индонезия, Малайзия, Южна Африка, Южна Корея, Тайван, Тайланд и Обединените арабски емирства. Експортните цени на съдействащото китайско дружество за трети пазари бяха сравнени с нивото на продажните цени на промишлеността на Съюза и с вносната цена за КНР по време на РПП на пазара на Съюза. Това сравнение показва, че съдействащият китайски износител значително е подбивал цените (в размер до 40 %) на промишлеността на Съюза по време на РПП.
(30)
Този анализ показва, от една страна, че цените на пазара на Съюза са по-високи и следователно той е много привлекателен и, от друга страна, че цените, предложени от други китайски износители са по-ниски от цената в момента на китайския внос на пазара на Съюза.
(31)
Също така следва да се отбележи, че нормалните стойности на съдействащото дружество по време на РПП са били като цяло по-ниски от продажните цени на промишлеността на Съюза. Това потвърждава привлекателността на пазара на Съюза, тъй като той очевидно би генерирал по-високи печалби за китайските производители. Ниското равнище на цените в Китай изглежда не е поради някаква друга причина, а поради големия капацитет и предлагане на разглеждания продукт.
(32)
Както се посочва по-горе в съображение 28, някои пазари на трети държави, като САЩ и Индия, са станали по-малко привлекателни за китайските износители поради съществуването на антидъмпингови мерки. Освен това е установено, че в относително изражение другите пазари на трети държави предлагат по-ниски цени, отколкото пазара на Съюза. По отношение на другите пазари на трети държави, на които няма мерки - там доставките се осъществяват от предприятия, които се намират на тези пазари, поради което евентуалният свободен капацитет в КНР по всяка вероятност ще бъде използван за износ за пазара на Съюза.
(33)
Въз основа на горепосоченото се очаква китайският внос да бъде подновен в по-големи обеми и да упражнява по-голям ценови натиск върху пазара на Съюза, ако настоящите мерки бъдат отменени.
г) Производствен капацитет и свръхкапацитет, които могат да се използват за износ
(34)
В съответствие с член 18 от основния регламент и при липсата на друга налична информация, анализът на свободния капацитет в КНР се основава на наличните факти, а именно ограничената информация, предоставена от съдействащия китайски производител износител относно състоянието на пазара в КНР, от промишлеността на Съюза и на публично достъпната информация на нивото на петима основни производители, идентифицирани в КНР, и данните, събрани на етапа на започването на процедурата. Беше установено, че информацията, предоставена от тези източници, е последователна.
(35)
Въз основа на тази информация се приема, че в КНР е наличен над 100 хиляди тона производствен капацитет, което представлява около три пъти обема на потреблението на Съюза през РПП.
(36)
Въз основа на степента на използване на производствения капацитет на съдействащия производител бе направен изводът, че има потенциално значителен наличен капацитет в КНР, който може да бъде използван за увеличаване на производството и пренасочването му към пазара на Съюза, ако се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мерки да изтече.
д) Заключение относно вероятността за повторно възникване на дъмпинга
(37)
С оглед на гореизложеното се стигна до извода, че съществува вероятност дъмпингът да се повтори, ако се допусне срокът на действие на настоящите мерки да изтече. По-специално равнището на нормалните стойности, установени в Китай, дъмпинговото поведение от страна на съдействащия производител на пазарите на трети държави, съществуването на антидъмпингови мерки спрямо китайските износители в Индия и САЩ, привлекателността на пазара на Съюза в сравнение с други пазари и наличието на значителен производствен капацитет в КНР сочат, че има вероятност от повторно възникване на дъмпинга, в случай че съществуващите мерки бъдат отменени.
Г. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Определяне на промишлеността на Съюза
(38)
В настоящото разследване се потвърди, че персулфати се произвеждат само от двама производители в Съюза. Те представляват 100 % от общото производство на Съюза по време на РПП. Двамата производители подкрепиха искането за преразглеждане и оказаха съдействие при разследването.
(39)
Следователно тези две дружества представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
2. Предварителни бележки
(40)
За да се запази поверителността съгласно член 19 от основния регламент, данните, които се отнасят до двамата производители от Съюза са представени под формата на индекси или диапазони от стойности.
(41)
Информацията относно вноса беше анализирана на равнище код по КН за трите основни вида на сходния продукт, амониев персулфат, натриев персулфат и калиев персулфат, и на ниво код по ТАРИК за четвъртия вид, калиев пероксимоносулфат. Анализът на вноса беше допълнен от данните, събрани в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент.
3. Потребление на Съюза
(42)
Потреблението на Съюза беше установено на основата на обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза и на данни от Евростат за вноса, на ниво код по КН и код по ТАРИК.
(43)
Потреблението на Съюза през РПП е било малко по-високо в сравнение с началото на разглеждания период. Имало е увеличение от 22 %, наблюдавано между 2009 г. и 2010 г., но след това потреблението е отбелязало траен спад с около 18 %.
Таблица 1
Потребление
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Потребление (в тонове)
25 000 - 35 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
25 000 - 35 000
Индекс (2009 г. = 100)
100
122
114
103
Източник: Отговори на въпросника, данни от Евростат, базата данни по член 14, параграф 6
4. Обем, цени и пазарен дял на вноса от КНР
(44)
Обемът и пазарният дял на вноса от КНР са анализирани въз основа на данни от Евростат и данните, събрани съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент.
(45)
Сравнението на горепосочените бази данни показва, че целият внос от КНР е с произход от едно дружество, за което при първоначалното разследване беше установено, че не е извършвало дъмпинг. Вследствие на това пазарният дял на дъмпинговия внос от КНР и развитието на цените не могат да бъдат анализирани.
(46)
Освен това, тъй като китайските производители износители с наложени антидъмпингови мерки не са изнасяли разглеждания продукт за Съюза по време на РПП, не беше възможно да се изчисли подбиването на цените за КНР.
5. Внос от други трети държави
(47)
Обемът на вноса и цените и пазарният дял от други държави през разглеждания период са показани в таблицата по-долу. Те са определени въз основа на статистическа информация, предоставена на ниво код по КН и ТАРИК. Поради съображения за поверителност, както се обяснява в съображение 40 по-горе, цифрите, свързани с пазарния дял, са дадени под формата на индекси.
Таблица 2
Внос от други трети държави
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Турция
Обем на вноса (в тонове)
2 326
3 002
2 360
3 026
Индекс (2009 г = 100)
100
129
101
130
Цена (EUR/тон)
1 137
1 010
1 130
1 158
Индекс (2009 г = 100)
100
89
99
102
Пазарен дял
Индекс
100
106
89
126
САЩ
Обем на вноса (в тонове)
3 662
3 951
4 156
2 556
Индекс (2009 г = 100)
100
108
114
70
Цена (EUR/тон)
1 053
1 170
1 201
1 099
Индекс (2009 г = 100)
100
111
114
104
Пазарен дял
Индекс
100
88
100
68
Други трети държави
Обем на вноса (в тонове)
1 652
1 605
1 420
1 105
Индекс (2009 г = 100)
100
97
86
67
Цена (EUR/тон)
1 443
1 518
1 605
1 738
Индекс (2009 г = 100)
100
105
111
120
Пазарен дял
Индекс
100
80
76
65
Общо трети страни
Обем на вноса (в тонове)
7 640
8 558
7 936
6 687
Индекс (2009 г = 100)
100
112
104
88
Цена (EUR/тон)
1 163
1 179
1 252
1 231
Индекс (2009 г = 100)
100
101
108
106
Пазарен дял
Индекс
100
92
91
85
Източник: Евростат и ТАРИК
(48)
Обемът на вноса от други трети държави на пазара на Съюза е намалял с около 12 % по време на разглеждания период, а средната цена се е увеличила с 6 % по време на същия период. Пазарният дял, изгубен от други трети страни, е бил зает частично от китайския внос и от промишлеността на Съюза. През същия период промишлеността на Съюза е отбелязала увеличение на цените средно със 7 %, както е посочено в съображение 64 по-долу.
6. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
6.1. Предварителни бележки
(49)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи всички икономически фактори и показатели, които имат влияние върху състоянието на промишлеността на Съюза.
6.2. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(50)
Производството на промишлеността на Съюза се е увеличило значително по време на разглеждания период. Това увеличение е било най-ясно изразено между 2009 г. и 2010 г., когато производството се е увеличило с 32 процентни пункта. След това то се е запазило стабилно, като е намаляло леко в периода между 2011 г. и РПП.
Таблица 3
Общо производство в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производство (в тонове)
20 000 - 30 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
Индекс (2009 г = 100)
100
132
135
125
Източник: Отговори на въпросника
(51)
Производственият капацитет е останал стабилен през разглеждания период. Тъй като производството се е увеличило в периода 2009-2011 г., използването на капацитета е отбелязало общо увеличение от 34 %. Тази тенденция се е променила през РПП, тъй като спадът в производството е довел и до намаляване на използването на капацитета с шест процентни пункта, както е показано по-долу:
Таблица 4
Производство, капацитет и използване на капацитета
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
Индекс (2009 г = 100)
100
101
101
101
Използване на капацитета
60 %
79 %
81 %
75 %
Индекс (2009 г = 100)
100
131
134
124
Източник: Отговори на въпросника
6.3. Складови наличности
(52)
Въпреки че нивото на складовите наличности на промишлеността на Съюза се е увеличило значително между 2009 г. и РПП, то остава сравнително ниско спрямо нивото на производство.
Таблица 5
Крайни запаси
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Складови наличности в края на отчетния период (в тонове)
500 - 1 500
1 000 - 2 000
2 000 - 3 000
1 500 - 2 500
Индекс (2009 г = 100)
100
144
227
184
Източник: Отговори на въпросника
6.4. Обем на продажбите
(53)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза за несвързани клиенти е следвала тенденцията на потреблението, като е достигнала своята максимална стойност през 2010 г., след което е последвал спад през следващите години до края на РПП. За разглеждания период обемът на продажбите се е увеличил с 6 %.
Таблица 6
Продажби за несвързани клиенти
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Обем (тонове)
15 000 - 25 000
20 000 - 30 000
20 000 - 30 000
15 000 - 25 000
Индекс (2009 г = 100)
100
122
113
106
Източник: Отговори на въпросника
6.5. Пазарен дял
(54)
Тъй като обемът на продажбите за Съюза е следвал тенденцията на потреблението, пазарният дял на промишлеността на Съюза се е запазил сравнително стабилен през разглеждания период.
Таблица 7
Пазарен дял на Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
Индекс (2009 г = 100)
100
100
100
103
Източник: Отговори на въпросника, данни от Евростат и ТАРИК
6.6. Растеж
(55)
Както бе обяснено по-горе, нарастването на потреблението в Съюза е било ограничено до 3 процентни пункта по време на разглеждания период. Промишлеността на Съюза е постигнала леко увеличение на обема на своите продажби и пазарния си дял през същия период.
6.7. Заетост и производителност
(56)
Равнището на заетост за промишлеността на Съюза е останало стабилно между 2009 г. и РПП. Производителността на един работник, измерена като произведена продукция в тонове на заето лице, обаче се е увеличила видимо през този период в съответствие с тенденцията в производството. По-долу са представени подробни данни:
Таблица 8
Обща заетост и обща производителност в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Индекс на заетите лица
100
100
103
101
Индекс на производителността
100
132
131
124
Източник: Отговори на въпросника
6.8. Единични продажни цени
(57)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти в Съюза са нараснали със 7 % между 2009 г. и РПП. Това 7-процентно увеличение на средната продажна цена на промишлеността на Съюза може да се обясни с промяна в продуктовия асортимент, продаван по време на разглеждания период. Дори като се вземе предвид потенциалната разлика в продуктовия асортимент, тази цена е била значително по-висока от цената на съдействащия китайски производител за износа му за трети държави.
Таблица 9
Единична продажна цена на Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Единична продажна цена на Съюза (EUR/тон)
1 100 - 1 300
1 100 - 1 300
1 200 - 1 400
1 200 - 1 400
Индекс (2009 г = 100)
100
100
105
107
Източник: Отговори на въпросника
6.9. Рентабилност
(58)
През 2009 г. рентабилността на промишлеността на Съюза е била близо до нулевата. След това, през периода 2010 г. - РПП, рентабилността се е запазила над 10 %. Внезапният скок в индекса на рентабилността между 2009 г. и 2010 г. се дължи на много ниската база през 2009 г., която е била критична година за промишлеността на Съюза. Отбелязаната през 2011 г. висока рентабилност е резултат от извънредна възможност за икономии, която няма да се повтори в бъдеще. Това вече се вижда в намаляването на рентабилността през РПП, което се запазва като тенденция.
Таблица 10
Рентабилност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Рентабилност на продажбите на Съюза
Индекс (2009 г = 100)
100
2 400
3 336
1 854
Източник: Отговори на въпросника
6.10. Инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
(59)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза е била в състояние да поддържа високо ниво на инвестициите за целия разглеждан период.
(60)
Възвръщаемостта на инвестициите следва тенденциите по отношение на рентабилността през 2009 г. и 2011 г., като няма представителна стойност, както е пояснено в съображение 58 по-горе.
Таблица 11
Инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
Индекс (2009 г = 100)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Инвестиции
100
71
110
99
Възвръщаемост на инвестициите
100
3 166
4 647
2 455
Източник: Отговори на въпросника
6.11. Паричен поток и способност за привличане на капитали
(61)
Паричните потоци, които оказват въздействие върху способността на промишлеността да самофинансира дейностите си, изразени като процент от оборота от разглеждания продукт, са следвали тенденция, подобна на тази на рентабилността. Те са отбелязали значително подобрение до 2011 г., но са спаднали по време на РПП.
Таблица 12
Паричен поток
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Паричен поток
Индекс (2009 г = 100)
100
288
381
172
Източник: Отговори на въпросника
6.12. Възнаграждения
(62)
Докато броят на лицата, заети в промишлеността на Съюза остава стабилен, тяхното възнаграждение се е увеличило с 12 % през разглеждания период.
6.13. Размер на дъмпинговия марж
(63)
Както е обяснено по-горе, по време на разглеждания период няма дъмпингов внос от КНР, поради което размерът на дъмпинговия марж не може да бъде определен.
6.14. Възстановяване от предишен дъмпинг
(64)
Като се вземе предвид липсата на дъмпингов внос на ниски цени от КНР, относително високата степен на използване на капацитета и нарастването на пазарния дял, постигнати от промишлеността на Съюза, нейното равнище на рентабилност и положителното развитие на някои финансови показатели, се заключава, че промишлеността на Съюза се е възстановила от въздействието на предишния дъмпинг по време на разглеждания период. Възстановяването обаче е станало наскоро, като се наблюдава известен спад на различните показатели за вредата, като например рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и инвестициите на пазара на Съюза по време на РПП.
7. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(65)
Разследването показа, че вносът на ниски цени от КНР на дъмпингови продукти на пазара на Съюза е спрял веднага след налагането на първоначалните мерки през 2007 г. и не е съществувал по време на разглеждания период и на РПП. Вносът от КНР на пазара на Съюза е с произход от единствения китайски производител, за когото по време на първоначалното разследване е установено, че не извършва дъмпинг. Това е позволило на промишлеността на Съюза да постигне високо ниво на производство, да увеличи обема на продажбите си, средните продажни цени, пазарния дял и своята рентабилност и да подобри цялостното си финансово състояние.
(66)
Поради това се стигна до заключението, че промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда по време на РПП. Предвид намаляването на потреблението и влошаването на някои показатели за вредата по време на РПП, както е описано по-горе, състоянието на промишлеността на Съюза все още е уязвимо.
Д. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. Предварителни бележки
(67)
С цел да се оцени вероятността от повторно възникване на вредата, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше анализирано потенциалното въздействие на китайския внос върху пазара на Съюза и промишлеността на Съюза.
(68)
Анализът се съсредоточи върху свободния капацитет в КНР и поведението на китайските износители на пазарите на третите държави и на пазара на Съюза.
2. Свободен капацитет в КНР
(69)
Съгласно информацията, събрана и проверена по време на разследването, се счита, че в Китай е наличен капацитет за производство на разглеждания продукт в размер на около 100 хиляди тона. Освен това има няколко малки производители, разпръснати в страната, с които тази цифра става още по-голяма.
(70)
Поради липсата на съдействие от страна на китайските износители няма налична информация, показваща точния процент на свободния капацитет, който би могъл да бъде използван за износ на разглеждания продукт на пазара на Съюза. Разследването обаче показа, че единственият съдействащ китайски производител разполага със свободен капацитет от около 30 %. Екстраполирането на тази информация за всички китайски дружества би означавало, че понастоящем в КНР съществува свободен капацитет от над 30 хиляди тона.
(71)
Въз основа на гореизложеното, дори ако китайските дружества не работят с пълния си капацитет, 20 - 25 хиляди тона от разглеждания продукт биха могли да бъдат налични за износ от КНР. Предвид направените констатации и заключенията, посочени в съображения от 22 до 44 по-горе, е ясно, че ако действието на мерките не бъде продължено, наличният свободен капацитет в Китай ще бъде предназначен за износ за пазара на Съюза. Този потенциален допълнителен обем на износа следва да се разглежда в контекста на потреблението в Съюза от около 25 000 - 35 000 тона по време на РПП.
3. Износ от КНР
(72)
Както се посочва в съображение 20 по-горе, разследването показа, че китайския износ за трети държави се е осъществявал на дъмпингови цени. Освен това резултатите от преразглежданията с оглед изтичането на срока на действие на мерките, извършени от съответните органи в САЩ и в Индия, доведоха до препоръката действащите антидъмпингови мерки върху персулфати от КНР да бъдат продължени. В тази ситуация се очаква свободният производствен капацитет на китайските износители да се използва предимно за продуктите, предназначени за износ на пазара на Съюза, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече. Както се обяснява в съображение 32 по-горе, при положение, че доставките за други пазари на трети държави, които не са засегнати от мерките, вече са осигурени от дружества, които присъстват на тези пазари, целият свободен капацитет в КНР по всяка вероятност ще бъдат използван за износ на разглеждания продукт на пазара на Съюза.
(73)
Като се вземе предвид предишният дъмпингов внос от страна на китайските износители, довел до налагането на действащите мерки, и настоящият дъмпинг, упражняван от тях в трети държави, може да се направи заключението, че този износ за Съюза ще бъдат осъществен на дъмпингови цени.
(74)
Освен това, както се посочва в съображение 23 по-горе, следва да се припомни, че през периода 1995 - 2001 г. бяха наложени антидъмпингови мерки срещу износа на персулфати от КНР. Тъй като тези мерки не са били продължени, вносът от КНР е нараснал от по-малко от 200 тона през 2001 г. на почти 10 хиляди тона през 2006 г. и съответно е заел над 20 % от пазара на Съюза.
4. Заключение
(75)
С оглед на констатациите от разследването, а именно по отношение на свободния капацитет в КНР, продължаващия дъмпинг от страна на Китай за трети държави, ограничената възможност на китайските износители да продават на други основни пазари на трети държави, както и тяхната доказана способност да пренасочат износа си към пазара на Съюза, се счита, че отмяната на мерките би отслабила позицията на промишлеността на Съюза на нейния основен пазар и нанесената вреда би възникнала повторно поради евентуалния китайския внос на дъмпингови цени. Няма причини да се смята, че подобряването на резултатите на промишлеността на Съюза поради действащите мерки ще се запази или ще се засили, ако мерките бъдат отменени. Напротив, съществуват благоприятни условия за вероятното изместване на вноса от КНР към пазара на Съюза на дъмпингови цени и в значителни количества, което вероятно ще подкопае положителното развитие на пазара на Съюза, постигнато през разглеждания период. Евентуалният китайски дъмпингов внос би бил в състояние да упражни натиск върху продажните цени на промишлеността на Съюза, вследствие на което тя ще изгуби пазарен дял и това би оказало отрицателно въздействие върху финансовите резултати на промишлеността на Съюза, която все още е нестабилна, както се обяснява в съображение 66 по-горе.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(76)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше разгледан въпросът дали запазването на съществуващите мерки би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза се извърши въз основа на оценка на интересите на различните съответни субекти, а именно промишлеността от Съюза, вносителите и ползвателите. На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(77)
Тъй като настоящото разследване е преразглеждане на съществуващите мерки, това даде възможност за оценка на евентуално несъразмерно отрицателно въздействие на съществуващите антидъмпингови мерки върху заинтересованите страни.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(78)
В съображение 70 по-горе беше заключено, че състоянието на промишлеността на Съюза вероятно ще се влоши значително, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече. Следователно продължаването на мерките ще бъде от полза за промишлеността на Съюза, тъй като така производителите от Съюза ще са в състояние да поддържат обема на своите продажби, пазарния си дял, рентабилността и положителното икономическо състояние на промишлеността като цяло. Съответно прекратяването на мерките би застрашило сериозно жизнеспособността на промишлеността на Съюза, тъй като има причини да се очаква пренасочване на вноса от КНР към пазара на Съюза на дъмпингови цени и в значителни обеми, което би довело до повторно възникване на вредата.
3. Интерес на ползвателите
(79)
Нито един от 44-те ползватели, с които беше установен контакт, не предостави отговори на въпросника и не оказа съдействие. Ползвателите не оказаха съдействие и при първоначалното разследване. При липсата на заинтересованост от страна на ползвателите се стигна до заключението, че запазването на мерките няма да засегне техния интерес. Освен това разследването показа, че въздействието на разглеждания продукт върху разходите за производните продукти е твърде ограничено и запазването на мерките няма да има отрицателно въздействие върху сектора на ползвателите на продукта. Разследването също така разкри, че поради естеството на продукта, както и поради наличието на няколко източника на доставки на пазара, ползвателите могат лесно да сменят доставчиците си.
4. Интерес на вносителите
(80)
Нито един от 14-те вносители, с които беше установен контакт, не предостави отговори на въпросника и не оказа съдействие. Вносителите не оказаха съдействие и при първоначалното разследване. При липсата на заинтересованост от страна на вносителите се стигна до заключението, че запазването на мерките няма да засегне техния интерес. Разследването разкри, че вносителите могат лесно да закупуват от различни източници, които понастоящем съществуват на пазара, по-специално от промишлеността на Съюза, износителите от САЩ и китайските износители, които продават на недъмпингови цени.
5. Заключение
(81)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че няма наложителни причини, свързани с интереса на Съюза, настоящите антидъмпингови мерки да не бъдат запазени.
Ж. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(82)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. Също така на страните беше даден срок да представят коментарите си след разгласяване на тази информация. Изявленията и мненията им бяха надлежно взети предвид, когато това беше обосновано.
(83)
От гореизложеното следва, че както е предвидено в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, които са приложими към вноса на определени пероксосулфати (персулфати) с произход от КНР и са наложени с Регламент (ЕО) № 1184/2007 на Съвета, следва да се запазят.
(84)
За да се сведат до минимум рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, се счита, че в този случай са необходими специални мерки, за да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговите мита. Тези специални мерки, които се отнасят само за дружествата, за които е предвидено индивидуално мито, включват следното: на митническите органи на държавите членки трябва да се представи валидна търговска фактура, която да отговаря на изискванията по приложението към настоящия регламент. Към вноса, който не е придружен от такава фактура, се прилага остатъчното антидъмпингово мито, приложимо за всички други производители.
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на пероксосулфати (персулфати), в това число калиев пероксимоносулфат сулфат, които попадат под кодове по КН 2833 40 00 и ex 2842 90 80 (код по ТАРИК 2842908020) и са с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd., Shanghai
0,0 %
A820
United Initiators Shanghai Co., Ltd
24,5 %
A821
Всички останали дружества
71,8 %
A999
3. Прилагането на индивидуалните митнически ставки, определени за дружествата, изброени в параграф 2, зависи от представянето пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, определени в приложението. Ако такава фактура не се представи, се прилага митническата ставка, приложима за категорията „всички останали дружества“.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 12 декември 2013 година.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1343/2013,
annettu 12 päivänä joulukuuta 2013,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien peroksosulfaattien (persulfaattien) tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan ja 11 artiklan 2, 5 ja 6 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, jonka se on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvoston asetuksella (EY) N:o 1184/2007 (2) otettiin käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, Taiwanista ja Amerikan yhdysvalloista peräisin olevien peroksosulfaattien (persulfaattien) tuonnissa, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’ ja ’alkuperäiset toimenpiteet’. Toimenpiteet toteutettiin Kiinan osalta 71,8 prosentin suuruisen arvotullin muodossa kaikkien muiden paitsi kahden kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, joille myönnettiin yksilöllinen tulli.
2. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano
(2)
Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä10 päivänä lokakuuta 2012 julkaistulla ilmoituksella (3), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Kiinasta peräisin olevien persulfaattien tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta.
(3)
Tarkastelu pantiin vireille sen jälkeen, kun kaksi eurooppalaista tuottajaa (RheinPerChemie GmbH & Co. KG ja United Initiators GmbH & Co. KG), jäljempänä ’pyynnön esittäjät’, oli esittänyt asiaa koskevan perustellun pyynnön sellaisten unionin tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa 100 prosenttia persulfaattien tuotannosta unionissa.
(4)
Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon toistumiseen.
3. Tutkimus
3.1 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso
(5)
Polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2011 ja 30 päivän syyskuuta 2012 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi ajanjakson 1 päivästä tammikuuta 2009 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
3.2 Tutkimuksen osapuolet
(6)
Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjille, Kiinassa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, etuyhteydettömille tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, mahdollisissa vertailumaissa toimiville tuottajille ja Kiinan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(7)
Koska tutkimuksessa oli potentiaalisesti mukana huomattava määrä Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia ja unionissa toimivia etuyhteydettömiä tuojia, vireillepanoilmoituksessa esitettiin otantamenetelmän käyttöä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti 15 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot.
(8)
Yksikään tuoja ei ilmoittautunut.
(9)
Vain yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja vastasi kyselyyn. Sen vuoksi vientiä harjoittavista tuottajista ei ollut tarpeen valita otosta.
(10)
Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan tai jotka olivat ilmoittautuneet vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Vastaukset saatiin kahdelta unionin tuottajalta, yhdeltä kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta ja yhdeltä tuottajalta Turkista, jota pidettiin mahdollisena vertailumaana.
(11)
Komissio hankki ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
a)
Unionin tuottajat
-
RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Saksa
-
United Initiators GmbH & Co. KG, Saksa
b)
Vientiä harjoittava tuottaja Kiinassa
United Initiators (Shanghai) Co. Ltd, Shanghai (4)
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
(12)
Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli peroksosulfaatit (persulfaatit), myös kaliumperoksomonosulfaatit, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 2833 40 00 ja ex 2842 90 80, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.
(13)
Tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään initiaattorina tai hapettavana aineena monissa sovelluksissa. Esimerkkejä ovat käyttö polymerisaation initiaattorina polymeerien tuotannossa, syövytteenä painettujen piirilevyjen tuotannossa, hiuskosmetiikassa, tekstiilien suunnittelussa, paperintuotannossa sekä hammasproteesien puhdistusaineena ja desinfiointiaineena.
(14)
Tutkimuksessa vahvistettiin alkuperäisen tutkimuksen tavoin, että tarkasteltavana olevalla tuotteella, Kiinan kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä tuotteella ja unionin tuotannonalan unionissa tuottamalla ja myymällä tuotteella on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset, minkä vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti samankaltaisina tuotteina.
C. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. Yleisiä huomioita
(15)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkasteltiin, esiintyikö polkumyyntiä tutkimuksen tekohetkellä ja olisiko todennäköistä, että polkumyynti jatkuisi tai toistuisi, mikäli tiettyjen Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden voimassaolo päättyisi.
(16)
Kuten edellä 9 kappaleessa selitetään, vain yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja teki tutkimuksessa yhteistyötä, ja se ei vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kuten jäljempänä 22 kappaleessa mainitaan ja myöhemmin 51-53 kappaleessa yksityiskohtaisemmin selitetään, tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla periaatteessa koko Kiinasta tuleva tuonti oli peräisin yhdeltä viejältä, jonka ei alkuperäisessä tutkimuksessa todettu tuovan tuotetta polkumyynnillä ja joka ei ole tämän tarkastelun kohteena. Näin olleen polkumyynnistä ei pystytty tässä tapauksessa tekemään analyysiä.
2. Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan
(17)
Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä arvioitaessa otettiin huomioon yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan toimittamat tiedot, perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti kerätyt tiedot ja yhteistyöstä kieltäytyneistä vientiä harjoittavista tuottajista käytettävissä olevat tiedot. Käytettävissä olevilla tiedoilla tarkoitetaan toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä olevia tietoja, Amerikan yhdysvaltojen, jäljempänä ’Yhdysvallat’, maaliskuussa 2013 käynnistämän toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun (5) yhteydessä julkaistuja tietoja, komission käytettävissä olevia tilastoja eli perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisia jäsenvaltioiden kuukausittain toimittamia tietoja (14 artiklan 6 kohdan mukaiset tiedot) ja Eurostatin tuontitietoja.
a) Kiinasta ja muista kolmansista maista unioniin tulevan tuonnin hinnat ja määrät
(18)
Tutkimuksessa käytettävissä olevista tiedoista kävi ilmi, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla periaatteessa koko Kiinasta tuleva tuonti oli peräisin yhdeltä kiinalaiselta viejältä (6), jonka ei alkuperäisessä tutkimuksessa todettu tuovan tuotetta polkumyynnillä. Tähän tuontiin ei sen vuoksi sovelleta polkumyyntitoimenpiteitä. Kyseisellä ajanjaksolla kyseisen tuonnin hinnat olivat unionin tuotannonalan hintoja alhaisemmat.
(19)
Vaikka Kiinasta unioniin tulevan tuonnin hinnat nousivat tarkastelujaksolla 29 prosenttia, ne olivat silti alhaiset ja alittivat unionin tuotannonalan hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonalan myyntihinnat unionin markkinoilla nousivat niin ikään mutta vähemmän, vain 7 prosenttia.
(20)
Ainoa yhteistyössä toiminut kiinalainen viejä, johon sovelletaan voimassa olevia polkumyyntitulleja, ei vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että se vei tuotetta polkumyynnillä kolmansien maiden markkinoille ja että sen hinnat olivat vielä alhaisemmat kuin Kiinasta tulevan tuonnin hinnat unionin markkinoilla tällä hetkellä. Tämä on merkki siitä, että kiinalaiset viejät jatkavat polkumyyntiä ja että niiden hinnat ovat alhaiset.
(21)
Unionin markkinoille tuotetta tuodaan lähinnä kolmesta maasta. Kiinan, Turkin ja Yhdysvaltojen kunkin markkinaosuus on noin 8-10 prosenttia, ja kahden unionin tuottajan markkinaosuus on noin 65-75 prosenttia. Tutkimuksessa todettiin, että Yhdysvallat tuo tuotetta edelleen unionin markkinoille ja että sen osuus koko tuonnista oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla noin kolmannes. Yhdysvaltojen tuontihinnat olivat keskimäärin 10 prosenttia korkeammat kuin Kiinan tuontihinnat. Tästä päätelmästä yhdessä unionin tuotannonalan hintojen alittavuutta koskevan huomion kanssa käy ilmi, että Kiinasta tuleva tuonti loi hinnanlaskupainetta unionissa.
(22)
Kuten edellä 18 kappaleessa mainitaan, tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla koko Kiinasta tuleva tuonti oli peräisin yhdeltä kiinalaiselta viejältä, jonka ei alkuperäisessä tutkimuksessa todettu tuovan tuotetta polkumyynnillä. Vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä kyseisen tuonnin määrä lisääntyi 24 prosenttia ja vastaava markkinaosuus nousi 8 prosentista 9,6 prosenttiin unionin kokonaiskulutuksesta samalla ajanjaksolla.
(23)
On syytä huomata, että vuosina 1995-2001 Kiinasta tuleviin persulfaatteihin sovellettiin polkumyyntitoimenpiteitä. Kun kyseiset toimenpiteet kumottiin, Kiinasta tulevan tuonnin määrä lisääntyi vuoden 2001 alle 200 tonnista yli 4 000 tonniin vuonna 2003, minkä jälkeen tuonti enemmän kuin kaksinkertaistui 9 000 tonniin vuonna 2006. Toisin sanoen tuonti Kiinasta valtasi yli 20 prosenttia unionin markkinoista muutamassa vuodessa. Vuosina 2003-2006 kulutus kasvoi 7 prosenttia, mutta Kiinan markkinaosuus kaksinkertaistui. Tämä osoittaa, että kiinalaiset viejät voivat saada haltuunsa merkittävän markkinaosuuden unionin markkinoista silloin, kun polkumyyntitoimenpiteitä ei sovelleta.
(24)
Kun otetaan huomioon edellä esitetyt tosiasiat ja huomiot - erityisesti Kiinan reaktio unionin markkinoilla toimenpiteiden kumoamisen jälkeen vuonna 2001, kiinalaisten hintojen taso tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja polkumyynnin jatkuminen kolmansilla markkinoilla - katsotaan, että lyhyellä aikavälillä halpatuonti Kiinasta palaisi unionin markkinoille, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.
b) Kiinalaisten tuottajien hinnoittelukäytännöt muilla vientimarkkinoilla
(25)
Kuten edellä 16 kappaleessa todetaan, yhteistyössä toiminut kiinalainen yritys ei tuonut tuotetta unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, minkä vuoksi sen kotimarkkinoiden normaaliarvoa ei voitu verrata unioniin suuntautuneen viennin hintoihin. Sen sijaan arvioitiin, kuten edellä 24 kappaleessa todetaan, tapahtuiko yrityksen vienti kolmansiin maihin polkumyynnillä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Koska yritykselle myönnettiin alkuperäisessä tutkimuksessa markkinatalouskohtelu, normaaliarvo määritettiin yrityksen omien tietojen perusteella.
(26)
Niiden tarkasteltavana olevan tuotteen kolmen tuotelajin osalta, joiden kotimarkkinamyynti oli edustavaa ja tapahtui tavanomaisessa kaupankäynnissä, keskimääräinen normaaliarvo määritettiin riippumattomien asiakkaiden kotimarkkinoilla maksamien hintojen perusteella. Yhden tuotelajin osalta normaaliarvo oli määritettävä tuotantokustannusten perusteella perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Kyseisen tuotelajin normaaliarvo määritettiin yrityksen tuotantokustannusten, myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä saavutetun voiton perusteella perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti.
(27)
Keskimääräisen painotetun normaaliarvon ja keskimääräisen painotetun vientihinnan (määritetty kolmansiin maihin suuntautuvan viennin osalta ilmoitettujen ja tarkastettujen tietojen perusteella vapaasti tehtaalla -tasolla) välisen vertailun mukaan keskimääräinen painotettu polkumyyntimarginaali on 9,4.
(28)
Hinnoittelukäytäntöjen osalta se, että Intiassa ja Yhdysvalloissa sovelletaan polkumyyntitoimenpiteitä, on selkeä osoitus kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien muilla markkinoilla harjoittamasta polkumyynnistä.
c) Unionin markkinoiden houkuttelevuus
(29)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että yhteistyössä toiminut kiinalainen yritys vei tuotetta useisiin kolmansiin maihin, muun muassa Brasiliaan, Indonesiaan, Malesiaan, Etelä-Afrikkaan, Etelä-Koreaan, Taiwaniin, Thaimaahan ja Yhdistyneisiin arabiemiirikuntiin. Näin ollen yhteistyössä toimineen kiinalaisen yrityksen kolmansiin maihin suuntautuneen viennin hintoja verrattiin unionin tuotannonalan myyntihintoihin ja Kiinasta tulevan tuonnin hintoihin unionin markkinoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Vertailun mukaan yhteistyössä toimineen kiinalaisen yrityksen hinnat alittivat huomattavasti, jopa 40 prosenttia, unionin tuotannonalan hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(30)
Tämä osoittaa ensinnäkin, että hinnat unionin markkinoilla ovat korkeammat ja siten erittäin houkuttelevat, ja toisaalta, että muiden kiinalaisten viejien tarjoamat hinnat ovat alhaisemmat kuin Kiinasta tulevan tuonnin tämänhetkiset hinnat unionin markkinoilla.
(31)
On syytä huomata myös, että yhteistyössä toimineen yrityksen normaaliarvot olivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla yleisesti alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan myyntihinnat. Tämä vahvistaa sen, että unionin markkinat ovat houkuttelevat, koska kiinalaiset tuottajat saisivat sieltä parempaa voittoa. Kiinan alhaiseen hintatasoon ei vaikuttaisi olevan muita syitä kuin käytettävissä oleva kapasiteetti ja tarkasteltavana olevan tuotteen tarjonta.
(32)
Kuten edellä 28 kappaleessa todetaan, tietyt kolmansien maiden markkinat, kuten Yhdysvallat ja Intia, eivät ole enää niin houkuttelevia kiinalaisille viejille, koska niillä sovelletaan polkumyyntitoimenpiteitä. Lisäksi näillä kolmansien maiden markkinoilla hintataso on suhteellisesti alhaisempi kuin unionin markkinoilla. Muilla kolmansien maiden markkinoilla, joilla ei sovelleta toimenpiteitä, tuotetta tarjoavat jo kyseisillä markkinoilla toimivat yritykset, joten Kiinan mahdollinen käyttämätön kapasiteetti kohdennettaisiin todennäköisesti unionin markkinoille suuntautuvaan vientiin.
(33)
Edellä esitetyn perusteella oletetaan, että unionin markkinoille ilmestyisi Kiinasta laajamittaista tuontia, joka aiheuttaisi hintapaineita unionin markkinoilla, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.
d) Tuotantokapasiteetti ja vientiä varten käytettävissä oleva kapasiteetti
(34)
Perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti muiden tietojen puuttuessa Kiinan käyttämättömän kapasiteetin analysoinnissa käytettiin käytettävissä olevia tietoja eli yhteistyössä toimineelta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta Kiinan markkinatilanteesta saatuja tietoja, unionin tuotannonalan toimittamia tietoja, viidestä tärkeimmästä kiinalaisesta tuottajasta yleisesti saatavilla olevia tietoja ja vireillepanovaiheessa kerättyjä tietoja. Mainituista lähteistä saatujen tietojen katsottiin olevan johdonmukaisia.
(35)
Näiden tietojen perusteella arvioidaan, että Kiinassa on käytettävissä olevaa kapasiteettia yli 100 000 tonnia, mikä on kolminkertainen määrä suhteessa unionin kulutukseen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(36)
Yhteistyössä toimineen tuottajan kapasiteetin käyttöasteen perusteella katsottiin, että Kiinassa on potentiaalisesti käytettävissä merkittävä määrä kapasiteettia, joka voitaisiin käyttää tuotannon lisäämiseen ja ohjaamiseen unionin markkinoille, jos polkumyyntitoimenpiteiden annetaan raueta.
e) Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät
(37)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että polkumyynnin toistuminen on todennäköistä, jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta. Erityisesti Kiinaa varten määritetyt normaaliarvot, yhteistyössä toimineen tuottajan polkumyyntikäyttäytyminen kolmansien maiden markkinoilla, kiinalaisiin viejiin kohdistuvien polkumyyntitoimenpiteiden soveltaminen Intiassa ja Yhdysvalloissa, unionin markkinoiden houkuttelevuus verrattuna muihin markkinoihin ja huomattava käytettävissä oleva tuotantokapasiteetti Kiinassa viittaavat siihen, että polkumyynnin toistuminen on todennäköistä, jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta.
D. TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA
1. Unionin tuotannonalan määritelmä
(38)
Tutkimuksessa vahvistui, että unionissa persulfaatteja tuottaa vain kaksi tuottajaa. Ne muodostivat 100 prosenttia unionin kokonaistuotannosta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Molemmat tuottajat tukivat tarkastelupyyntöä ja tekivät yhteistyötä tutkimuksessa.
(39)
Näiden kahden yrityksen katsotaan näin ollen muodostavan unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’.
2. Alustava huomio
(40)
Perusasetuksen 19 artiklassa tarkoitetun luottamuksellisuuden suojaamiseksi näitä kahta unionin tuottajaa koskevat tiedot esitetään indeksoituna tai vaihteluväleinä.
(41)
Tuontia koskevat tiedot on analysoitu samankaltaisen tuotteen kolmen pääasiallisen tuotelajin (ammoniumpersulfaatti, natriumpersulfaatti ja kaliumpersulfaatti) osalta CN-koodien tasolla ja neljännen tuotelajin (kaliumperoksomonosulfaatti) osalta Taric-koodin tasolla. Tuonnin analyysia täydennettiin perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan nojalla kerätyillä tiedoilla.
3. Unionin kulutus
(42)
Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoille myymien määrien ja Eurostatin tuontitietojen perusteella CN-koodien ja Taric-koodien tasolla.
(43)
Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin kulutus oli hiukan suurempi kuin tarkastelujakson alussa. Vuosien 2009 ja 2010 välillä kulutus kasvoi 22 prosenttia, mutta myöhemmin kulutus laski tasaisesti noin 18 prosentilla.
Taulukko 1
Kulutus
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kulutus (tonnia)
25 000-35 000
35 000-45 000
35 000-45 000
25 000-35 000
Indeksi (2009 = 100)
100
122
114
103
Lähde: Kyselyvastaukset, Eurostat, 14 artiklan 6 kohdassa tarkoitetut tiedot.
4. Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä, hinta ja markkinaosuus
(44)
Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus analysoitiin Eurostatin ja perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti kerättyjen tietojen perusteella.
(45)
Edellä mainittujen tietojen vertailu osoittaa, että koko Kiinasta tuleva tuonti on peräisin yhdeltä yritykseltä, jonka ei alkuperäisessä tutkimuksessa todettu tuovan tuotetta polkumyynnillä. Sen vuoksi Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaosuutta ja hintakehitystä ei voitu analysoida.
(46)
Koska sellaiset kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat, joihin sovelletaan polkumyyntitoimenpiteitä, eivät vieneet tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, Kiinan osalta ei voitu määrittää myöskään hintojen alittavuutta.
5. Tuonti muista kolmansista maista
(47)
Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään muista maista tulevan tuonnin tuontimäärät ja -hinnat sekä markkinaosuus tarkastelujaksolla. Ne määritettiin CN-koodien ja Taric-koodien tasolla saatujen tilastotietojen perusteella. Edellä 40 kappaleessa mainitun luottamuksellisuuden vuoksi markkinaosuutta koskevat tiedot esitetään indeksoituina.
Taulukko 2
Tuonti muista kolmansista maista
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Turkki
Tuonti (tonnia)
2 326
3 002
2 360
3 026
Indeksi (2009 = 100)
100
129
101
130
Hinta (euroa/tonni)
1 137
1 010
1 130
1 158
Indeksi (2009 = 100)
100
89
99
102
Markkinaosuus
Indeksi
100
106
89
126
Yhdysvallat
Tuonti (tonnia)
3 662
3 951
4 156
2 556
Indeksi (2009 = 100)
100
108
114
70
Hinta (euroa/tonni)
1 053
1 170
1 201
1 099
Indeksi (2009 = 100)
100
111
114
104
Markkinaosuus
Indeksi
100
88
100
68
Muut kolmannet maat
Tuonti (tonnia)
1 652
1 605
1 420
1 105
Indeksi (2009 = 100)
100
97
86
67
Hinta (euroa/tonni)
1 443
1 518
1 605
1 738
Indeksi (2009 = 100)
100
105
111
120
Markkinaosuus
Indeksi
100
80
76
65
Kolmannet maat yhteensä
Tuonti (tonnia)
7 640
8 558
7 936
6 687
Indeksi (2009 = 100)
100
112
104
88
Hinta (euroa/tonni)
1 163
1 179
1 252
1 231
Indeksi (2009 = 100)
100
101
108
106
Markkinaosuus
Indeksi
100
92
91
85
Lähde: Eurostat ja Taric.
(48)
Tarkastelujaksolla tuonnin määrä muista kolmansista maista unioniin laski noin 12 prosenttia, ja samalla ajanjaksolla keskimääräinen hinta nousi 6 prosenttia. Muiden kolmansien maiden menettämän markkinaosuuden ottivat haltuunsa osittain tuonti Kiinasta ja osittain unionin tuotannonala. Samalla ajanjaksolla unionin tuotannonala nosti hintojaan keskimäärin 7 prosenttia, kuten jäljempänä 64 kappaleessa todetaan.
6. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
6.1 Alustavat huomautukset
(49)
Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, joilla on vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen.
6.2 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(50)
Unionin tuotannonalan tuotanto kasvoi tarkastelujakson aikana huomattavasti. Kasvu oli erityisen merkittävä vuodesta 2009 vuoteen 2010, jolloin kasvua oli 32 prosenttiyksikköä. Tämän jälkeen kasvu pysyi vakaana laskien hiukan vuoden 2011 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.
Taulukko 3
Unionin kokonaistuotanto
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotanto (tonnia)
20 000-30 000
25 000-35 000
25 000-35 000
25 000-35 000
Indeksi (2009 = 100)
100
132
135
125
Lähde: Kyselyvastaukset.
(51)
Tuotantokapasiteetti pysyi tarkastelujakson aikana vakaana. Koska tuotanto kasvoi ajanjaksolla 2009-2011, kapasiteetin käyttöaste nousi 34 prosenttia. Tämä kehityssuuntaus muuttui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, koska tuotannon väheneminen alensi myös kapasiteetin käyttöastetta 6 prosenttiyksiköllä, kuten jäljempänä esitetään.
Taulukko 4
Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotantokapasiteetti (tonnia)
35 000-45 000
35 000-45 000
35 000-45 000
35 000-45 000
Indeksi (2009 = 100)
100
101
101
101
Kapasiteetin käyttöaste
60 %
79 %
81 %
75 %
Indeksi (2009 = 100)
100
131
134
124
Lähde: Kyselyvastaukset.
6.3 Varastot
(52)
Vaikka unionin tuotannonalan varastojen määrä lisääntyi huomattavasti vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, se oli suhteellisen alhainen tuotantotasoon verrattuna.
Taulukko 5
Loppuvarastot
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Loppuvarastot (tonnia)
500-1 500
1 000-2 000
2 000-3 000
1 500-2 500
Indeksi (2009 = 100)
100
144
227
184
Lähde: Kyselyvastaukset.
6.4 Myyntimäärä
(53)
Unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin markkinoilla riippumattomille asiakkaille noudatteli kulutuksen kehitystä ollen huipussaan vuonna 2010, jonka jälkeisinä vuosina suuntaus oli laskeva tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun asti. Tarkastelujaksolla myyntimäärä nousi 6 prosenttia.
Taulukko 6
Myynti riippumattomille asiakkaille
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Määrä (tonnia)
15 000-25 000
20 000-30 000
20 000-30 000
15 000-25 000
Indeksi (2009 = 100)
100
122
113
106
Lähde: Kyselyvastaukset.
6.5 Markkinaosuus
(54)
Koska myyntimäärä unionissa noudatteli kulutuksen kehitystä, unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi suhteellisen vakaana tarkastelujaksolla.
Taulukko 7
Unionin markkinaosuus
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin tuotannonalan markkinaosuus
65 %-75 %
65 %-75 %
65 %-75 %
65 %-75 %
Indeksi (2009 = 100)
100
100
100
103
Lähde: Kyselyvastaukset, Eurostat ja Taric.
6.6 Kasvu
(55)
Kuten edellä selitettiin, unionin kulutuksen kasvu oli tarkastelujaksolla vain 3 prosenttiyksikköä. Samalla ajanjaksolla unionin tuotannonala pystyi kasvattamaan myyntimääräänsä ja markkinaosuuttaan jonkin verran.
6.7 Työllisyys ja tuottavuus
(56)
Unionin tuotannonalan työntekijämäärä pysyi vakaana vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Samaan aikaan tuottavuus työntekijää kohti (mitattuna tuotoksena tonni/työntekijä) kuitenkin kasvoi huomattavasti tuotannon kehityksen mukaisesti. Yksityiskohtaiset tiedot esitetään jäljempänä.
Taulukko 8
Unionin kokonaistyöllisyys ja -tuottavuus
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Työntekijäindeksi
100
100
103
101
Tuottavuusindeksi
100
132
131
124
Lähde: Kyselyvastaukset.
6.8 Yksikkömyyntihinnat
(57)
Unionin tuotannonalan yksikkömyyntihinnat riippumattomille asiakkaille kasvoivat vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 7 prosenttia. Unionin tuotannonalan 7 prosentin keskimääräinen hinnannousu selittyy tarkastelujaksolla myydyn tuotevalikoiman muuttumisella. Vaikka otetaan huomioon mahdolliset tuotevalikoiman erot, unionin tuotannonalan hinta oli huomattavasti korkeampi kuin yhteistyössä toimineen kiinalaisen tuottajan kolmansiin maihin suuntautuneessa viennissä veloittama hinta.
Taulukko 9
Unionin tuotannonalan myynnin yksikköhinnat
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin tuotannonalan myynnin yksikköhinta (euroa/tonni)
1 100-1 300
1 100-1 300
1 200-1 400
1 200-1 400
Indeksi (2009 = 100)
100
100
105
107
Lähde: Kyselyvastaukset.
6.9 Kannattavuus
(58)
Vuonna 2009 unionin tuotannonalan kannattavuus oli lähellä kannattavuusrajaa. Vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä kannattavuus pysytteli 10 prosentissa. Yhtäkkinen hyppäys kannattavuusindeksissä vuoden 2009 ja 2010 välillä johtuu hyvin matalasta tasosta vuonna 2009, joka oli kriittinen vuosi unionin tuotannonalalle. Vuoden 2011 kannattavuus oli tulosta erityisistä kustannussäästöistä, jotka eivät toistu tulevaisuudessa. Tämä näkyi jo tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kannattavuuden heikentymisenä, joka on kehityssuuntaus jatkossakin.
Taulukko 10
Kannattavuus
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kannattavuus (myynti unionissa)
Indeksi (2009 = 100)
100
2 400
3 336
1 854
Lähde: Kyselyvastaukset.
6.10 Investoinnit ja sijoitetun pääoman tuotto
(59)
Tutkimus osoitti, että unionin tuotannonala pystyi säilyttämään investointien tason korkealla koko tarkastelujakson ajan.
(60)
Sijoitetun pääoman tuotto noudatteli tarkasti kannattavuuden kehitystä vuonna 2009, kun taas vuosi 2011 ei edustanut tavanomaista kehitystä, kuten 58 kappaleessa selitetään.
Taulukko 11
Investoinnit ja sijoitetun pääoman tuotto
Indeksi (2009 = 100)
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Investoinnit
100
71
110
99
Sijoitetun pääoman tuotto
100
3 166
4 647
2 455
Lähde: Kyselyvastaukset.
6.11 Kassavirta ja pääoman saanti
(61)
Kassavirta, joka vaikuttaa tuotannonalan kykyyn rahoittaa toimintansa itse, ilmaistuna prosenttiosuutena tarkasteltavana olevan tuotteen liikevaihdosta, noudatteli samansuuntaista kehitystä kuin kannattavuus. Se parani huomattavasti vuoteen 2011 saakka mutta laski tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
Taulukko 12
Kassavirta
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kassavirta
Indeksi (2009 = 100)
100
288
381
172
Lähde: Kyselyvastaukset.
6.12 Palkat
(62)
Unionin tuotannonalalla työskentelevien työntekijöiden määrä pysyi vakaana, mutta palkat nousivat tarkastelujaksolla 12 prosenttia.
6.13 Polkumyyntimarginaalin suuruus
(63)
Kuten edellä selitettiin, Kiinasta tarkastelujaksolla tullut tuonti ei tapahtunut polkumyynnillä, minkä vuoksi polkumyyntimarginaalin suuruutta ei voitu arvioida.
6.14 Toipuminen aiemmasta polkumyynnistä
(64)
Kun otetaan huomioon Kiinasta tulevan halpatuonnin puuttuminen, suhteellisen korkea kapasiteetin käyttöaste, unionin tuotannonalan markkinaosuuden kasvu ja sen kannattavuuden taso sekä tiettyjen taloudellisten indikaattoreiden myönteinen kehitys, voidaan päätellä, että unionin tuotannonala toipui tarkastelujaksolla aiemmasta polkumyynnistä. Toipuminen on kuitenkin tapahtunut hiljattain, ja tiettyjen vahinkoindikaattoreiden, kuten kannattavuuden, kassavirran, sijoitetun pääoman tuoton ja investointien, osalta unionin markkinoilla oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla nähtävissä heikentymistä.
7. Unionin tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät
(65)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että Kiinasta unionin markkinoille tuleva halpatuonti loppui heti sen jälkeen, kun alkuperäiset toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2007, eikä sitä esiintynyt tarkastelujaksolla tai tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kiinasta unioniin tuleva tuonti on peräisin yhdeltä ainoalta kiinalaiselta tuottajalta, jonka ei alkuperäisessä tutkimuksessa todettu tuovan tuotetta polkumyynnillä. Tämän vuoksi unionin tuotannonala pystyi saavuttamaan korkean tuotannon tason, lisäämään myyntimääriään, nostamaan keskimääräistä myyntihintaansa, kasvattamaan markkinaosuuttaan ja lisäämään kannattavuuttaan sekä parantamaan yleisesti taloudellista tilannettaan.
(66)
Sen vuoksi katsotaan, että unionin tuotannonalalle ei aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kun otetaan huomioon kulutuksen vähentyminen ja edellä mainittu tiettyjen vahinkoindikaattoreiden heikentyminen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, katsotaan, että unionin tuotannonala on edelleen haavoittuva.
E. VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. Alustavat huomautukset
(67)
Jotta voitiin arvioida vahingon toistumisen todennäköisyys siinä tapauksessa, että toimenpiteiden annetaan raueta, Kiinasta tulevan tuonnin mahdollisia vaikutuksia unionin markkinoihin ja unionin tuotannonalaan tarkasteltiin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
(68)
Analyysissä keskityttiin Kiinassa käytettävissä olevaan kapasiteettiin ja kiinalaisten viejien käyttäytymiseen niin kolmansien maiden markkinoilla kuin unionin markkinoilla.
2. Käyttämätön kapasiteetti Kiinassa
(69)
Tutkimuksen aikana kerättyjen ja tarkistettujen tietojen perusteella arvioidaan, että Kiinassa on käytettävissä noin 100 000 tonnia kapasiteettia tarkasteltavana olevan tuotteen tuottamiseen. Lisäksi ympäri maata on useita pieniä tuottajia, jotka vielä kasvattavat mainittua lukua.
(70)
Koska kiinalaiset viejät eivät tehneet yhteistyötä, käytettävissä ei ole tarkkoja tietoja siitä käyttämättömän kapasiteetin määrästä, joka voitaisiin käyttää tarkasteltavana olevan tuotteen vientiin unionin markkinoille. Tutkimus osoitti kuitenkin, että ainoalla yhteistyössä toimineella kiinalaisella tuottajalla on noin 30 prosenttia käyttämätöntä kapasiteettia. Tämän tiedon ekstrapoloiminen kaikkiin kiinalaisiin yrityksiin tarkoittaisi, että Kiinassa on tällä hetkellä yli 30 000 tonnia käyttämätöntä kapasiteettia.
(71)
Edellä esitetyn perusteella Kiinasta voitaisiin viedä tarkasteltavana olevaa tuotetta 20 000-25 000 tonnia, vaikka kiinalaiset yritykset eivät toimisikaan täydellä kapasiteetilla. Kun otetaan huomioon tehdyt havainnot ja edellä 22-44 kappaleessa esitetyt päätelmät, on selvää, että jos toimenpiteiden voimassaoloa ei jatketa, Kiinassa käytettävissä oleva kapasiteetti suunnataan vientiin unionin markkinoille. Tämän potentiaalisen lisäviennin kohdalla olisi pidettävä mielessä, että unionin kulutus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 25 000-35 000 tonnia.
3. Vienti Kiinasta
(72)
Kuten edellä 20 kappaleessa todetaan, tutkimuksessa kävi ilmi, että Kiinan vienti kolmansiin maihin tapahtui polkumyyntihinnoin. Lisäksi Yhdysvaltojen ja Intian asianomaisten viranomaisten suorittamissa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevissa tarkasteluissa suositeltiin, että Kiinasta peräisin olevien persulfaattien tuontiin sovellettavien toimenpiteiden voimassaoloa olisi jatkettava. Tässä tilanteessa katsotaan, että kiinalaisten viejien vapaa tuotantokapasiteetti käytettäisiin pääasiassa tuotantoon unionin markkinoille suuntautuvaa vientiä varten, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Kuten edellä 32 kappaleessa selitetään, muilla kolmansien maiden markkinoilla, joilla ei sovelleta toimenpiteitä, tarkasteltavana olevaa tuotetta tarjoavat jo kyseisillä markkinoilla toimivat yritykset, joten Kiinan mahdollinen käyttämätön kapasiteetti kohdennettaisiin todennäköisesti unionin markkinoille suuntautuvaan tarkasteltavana olevan tuotteen vientiin.
(73)
Kun otetaan huomioon kiinalaisten viejien aiemmin harjoittama polkumyynti, joka johti voimassa olevien toimenpiteiden käyttöön ottoon, ja niiden polkumyyntikäyttäytyminen kolmansissa maissa, voidaan päätellä, että kyseinen vienti unioniin tapahtuisi polkumyyntihinnoin.
(74)
Lisäksi, kuten edellä 23 kappaleessa todetaan, on syytä huomata, että vuosina 1995-2001 Kiinan persulfaattien vientiin sovellettiin polkumyyntitoimenpiteitä. Kun näiden toimenpiteiden voimassaoloa ei jatkettu, tuonti Kiinasta lisääntyi vuoden 2001 alle 200 tonnista lähes 10 000 tonniin vuonna 2006, minkä seurauksena kyseisen tuonnin osuus unionin markkinoista oli yli 20 prosenttia.
4. Päätelmät
(75)
Tutkimuksessa tehtyjen huomioiden, joita ovat Kiinassa käytettävissä oleva ylimääräinen kapasiteetti, Kiinan polkumyynti kolmansiin maihin, kiinalaisten viejien rajoitetut mahdollisuudet myydä muille tärkeille kolmansien maiden markkinoille ja niiden todistettu mahdollisuus ohjata vientiä unionin markkinoille, perusteella katsotaan, että toimenpiteiden kumoaminen heikentäisi unionin tuotannonalan asemaa sen ydinmarkkinoilla ja että sille aiheutunut vahinko todennäköisesti toistuisi Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin seurauksena. Ei ole syytä uskoa, että toimenpiteiden voimassaolosta johtunut unionin tuotannonalan tuloksen paraneminen jatkuisi tai lisääntyisi, jos toimenpiteet kumotaan. Päinvastoin olosuhteiden perusteella on todennäköistä, että Kiinasta tuleva tuonti kohdennettaisiin unionin markkinoille polkumyyntihinnoin ja laajamittaisena, mikä heikentäisi unionin markkinoilla tarkastelujaksolla saavutettua myönteistä kehitystä. Kiinasta todennäköisesti polkumyyntihinnoin tapahtuva tuonti aiheuttaisi painetta laskea unionin tuotannonalan myyntihintoja ja pienentäisi sen markkinaosuutta, mikä puolestaan vaikuttaisi kielteisesti unionin tuotannonalan taloudelliseen tulokseen sen ollessa edelleen haavoittuva, kuten edellä 66 kappaleessa todetaan.
F. UNIONIN ETU
1. Johdanto
(76)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, onko nykyisten toimenpiteiden voimassa pitäminen kaiken kaikkiaan unionin edun mukaista. Unionin edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista, kuten unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien eduista, tehtyyn arviointiin. Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
(77)
Koska kyseessä on voimassa olevia toimenpiteitä koskeva tarkastelu, siinä voitiin arvioida voimassa olevien toimenpiteiden mahdollisia kielteisiä vaikutuksia eri osapuoliin.
2. Unionin tuotannonalan etu
(78)
Edellä 70 kappaleessa todettiin, että unionin tuotannonalan tilanne todennäköisesti heikentyisi voimakkaasti, jos polkumyyntitoimenpiteiden annettaisiin raueta. Sen vuoksi toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen hyödyttäisi unionin tuotannonalaa, koska tällöin unionin tuottajien myyntimäärät, markkinaosuus, kannattavuus ja sen myönteinen yleinen taloudellinen tilanne todennäköisesti pysyisi ennallaan. Sen sijaan toimenpiteiden voimassaolon päättyminen uhkaisi vakavasti unionin tuotannonalan elinkelpoisuutta, koska on syytä olettaa, että Kiinasta tuleva tuonti kohdennettaisiin unionin markkinoille polkumyyntihinnoin ja laajamittaisena, mikä johtaisi vahingon toistumiseen.
3. Käyttäjien etu
(79)
Yksikään 44 käyttäjästä, joihin otettiin yhteyttä, ei vastannut kyselylomakkeeseen eikä toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. Käyttäjät eivät toimineet yhteistyössä myöskään alkuperäisessä tutkimuksessa. Koska käyttäjät eivät osoittaneet kiinnostusta, katsottiin, että toimenpiteiden voimassa pitäminen ei olisi vastoin niiden etua. Lisäksi tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkasteltavana olevan tuotteen vaikutus jatkojalostustuotteiden kustannuksiin on varsin marginaalinen ja että toimenpiteiden pitäminen voimassa ei vaikuttaisi kielteisesti käyttäjäteollisuuteen. Tutkimus osoitti myös, että tuotteen luonteesta ja siitä johtuen, että tuotetta on saatavilla useista eri lähteistä, käyttäjät voivat helposti vaihtaa toimittajaa.
4. Tuojien etu
(80)
Yksikään 14 tuojasta, joihin otettiin yhteyttä, ei vastannut kyselylomakkeeseen eikä toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. Tuojat eivät toimineet yhteistyössä myöskään alkuperäisessä tutkimuksessa. Koska tuojat eivät osoittaneet kiinnostusta, katsottiin, että toimenpiteiden voimassa pitäminen ei olisi vastoin niiden etua. Tutkimuksessa kävi ilmi, että tuojat voivat helposti ostaa eri lähteistä, joita markkinoilla on tällä hetkellä tarjolla, muun muassa unionin tuotannonalalta, yhdysvaltalaisilta viejiltä ja muuhun kuin polkumyyntihintaan myyviltä kiinalaisilta viejiltä.
5. Päätelmät
(81)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, ettei ole pakottavia unionin etua koskevia syitä olla jatkamatta nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloa.
G. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
(82)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiottiin suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Toimitetut tiedot ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon aina, kun se oli perusteltua.
(83)
Edellä esitetyn perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Kiinasta peräisin olevien tiettyjen peroksosulfaattien (persulfaattien) tuonnissa asetuksella (EY) N:o 1184/2007 käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden soveltamista olisi jatkettava.
(84)
Tullien väliset suuret erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi katsotaan tässä tapauksessa tarvittavan erityisiä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan varmistaa polkumyyntitullien asianmukainen soveltaminen. Näitä erityissäännöksiä sovelletaan vain yrityksiin, joiden osalta otetaan käyttöön yksilöllinen tulli, ja ne käsittävät sellaisen pätevän kauppalaskun esittämisen jäsenvaltioiden tulliviranomaisille, joka täyttää tämän asetuksen liitteessä esitetyt vaatimukset. Tuontiin, jonka yhteydessä ei esitetä tällaista kauppalaskua, on sovellettava kaikkiin muihin tuottajiin sovellettavaa jäännöspolkumyyntitullia,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia peroksosulfaatteja (persulfaatteja), myös kaliumperoksomonosulfaattia, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 2833 40 00 ja ex 2842 90 80 (Taric-koodi 2842908020).
2. Alla lueteltujen yritysten valmistamien, 1 kohdassa mainittujen tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:
Yritys
Polkumyyntitulli
Taric-lisäkoodi
ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd, Shanghai
0,0 %
A820
United Initiators Shanghai Co., Ltd
24,5 %
A821
Kaikki muut yritykset
71,8 %
A999
3. Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritettyjen yksilöllisten polkumyyntitullien soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää liitteessä esitetyt vaatimukset. Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 12 päivänä joulukuuta 2013.