РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 490/2013 НА КОМИСИЯТА
от 27 май 2013 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедурата
(1)
На 29 август 2012 г. с известие („Известие за започване на антидъмпингова процедура“), публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Европейската комисия обяви започването на антидъмпингова процедура във връзка с вноса в Съюза на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия (наричани по-долу „засегнатите държави“).
(2)
Разследването бе започнато въз основа на жалба, подадена на 17 юли 2012 г. от European Biodiesel Board (наричано по-долу „жалбоподателят“) от името на производители, които представляват повече от 60 % от общото производство на биодизел в Съюза. В жалбата се съдържаха prima facie доказателства за извършван дъмпинг по отношение на посочения продукт и за произтичащата от това съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за започване на разследването.
(3)
На 30 януари 2013 г. Комисията въведе регистрационен режим за вноса на същия продукт с произход от засегнатите държави с Регламент (ЕС) № 79/2013 на Комисията от 28 януари 2013 г. (3)
(4)
На 10 ноември 2012 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4), Комисията обяви започването на антисубсидийна процедура във връзка с вноса в Съюза на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия и започна отделно разследване.
2. Разследван период
(5)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2011 г. до 30 юни 2012 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Разглеждането на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
3. Страни, засегнати от разследването
(6)
Комисията уведоми по официален път за започването на процедурата жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители в Аржентина и Индонезия, известните вносители, доставчиците, дистрибуторите, ползвателите и асоциациите, за които е известно, че са засегнати, и властите на Аржентина и Индонезия. С известието за започване на процедурата всички страни, заинтересовани от разследването, бяха приканени да се свържат с Комисията и да заявят своя интерес.
(7)
На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на процедурата.
(8)
Жалбоподателят, производителите износители в Аржентина и Индонезия, вносителите и официалните власти в Аржентина и Индонезия изразиха своите становища. Всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха конкретни основания за това, получиха такава възможност.
3.1. Съставяне на извадка
(9)
Предвид големия брой производители износители в Аржентина и Индонезия, несвързани вносители в Съюза и производители от Съюза, участващи в разследването, и с цел приключване на разследването в рамките на определения срок, Комисията обяви в известието за започване на процедура, че е възможно да ограничи до приемлив брой производителите износители в Аржентина и Индонезия, несвързаните вносители и производителите в Съюза, които евентуално ще бъдат разследвани, като подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент (този процес се нарича също „съставяне на извадка“).
3.2. Съставяне на извадка от производители износители в Аржентина
(10)
За да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо съставянето на извадка и ако това е така - да направи съответен подбор, всички производители износители в Аржентина бяха приканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване на процедурата информация.
(11)
Десет производители износители или групи от производители износители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. Две дружества обаче съобщиха, че не са имали износ за Съюза (или че изобщо не са произвели никакви количества) през РП.
(12)
Останалите осем (групи от) производители износители си поделят целия обем на износа за Съюза през РП.
(13)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от трима производители износители или групи от производители износители въз основа на най-големия представителен обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, чието разследване обективно беше възможно в рамките на наличното време. Подбраната извадка съставляваше 86 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза през РП, отчетен от осмината производители износители, упоменати в съображение 12 по-горе.
(14)
В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха консултирани във връзка с подбора на извадката всички известни производители износители, също както и асоциацията на производителите в Аржентина и аржентинските официални власти, като от тях не са постъпили никакви възражения.
3.3. Индивидуално разследване
(15)
Нито едно аржентинско дружество, невключено в извадката, не поиска индивидуално разследване на основание член 17, параграф 3 от основния регламент.
3.4. Съставяне на извадка от производители износители в Индонезия
(16)
За да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо съставянето на извадка и ако това е така - да направи съответен подбор, всички производители износители в Индонезия бяха приканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване на процедурата информация.
(17)
Осем производители износители или групи от производители износители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. Три дружества обаче съобщиха, че не са имали износ за Съюза през РП.
(18)
Останалите пет (групи от) производители износители си поделят целия обем на износа за Съюза през РП.
(19)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четирима производители износители или групи от производители износители въз основа на най-големия представителен обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, чието разследване обективно беше възможно в рамките на наличното време. Подбраната извадка съставляваше 99 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза през РП, отчетен от петимата производители износители, упоменати в съображение 18 по-горе.
(20)
В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха консултирани всички известни производители износители, също както и индонезийските официални власти, като от тях не са постъпили никакви възражения.
3.5. Индивидуално разследване
(21)
Нито едно индонезийско дружество, невключено в извадката, не поиска индивидуално разследване на основание член 17, параграф 3 от основния регламент.
3.6. Съставяне на извадка от несвързани вносители
(22)
За да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо съставянето на извадка и ако това е така - да направи съответен подбор, всички несвързани вносители бяха приканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване на процедурата информация. Никой от вносителите обаче не оказа съдействие при разследването.
3.7. Съставяне на извадка от производители от Съюза
(23)
Комисията обяви в известието за започване на процедурата, че е извършила подбор на извадка от производители от Съюза. Тази извадка се състоеше от осмина производители от Съюза, за които още преди да започне разследването беше известно на Комисията, че произвеждат биодизел. Комисията подбра тази извадка въз основа на производствения обем, обема на продажбите и географското местоположение. Включените в извадката производители от Съюза съставляваха 27 % от производството на Съюза.
(24)
Освен това в известието за започване на процедурата заинтересованите страни бяха приканени да изложат своите становища по отношение на предварителната извадка. След публикуването на предложената извадка, две от дружествата, които бе предвидено да бъдат включени в извадката, оттеглиха своето съдействие и бяха заменени с други две дружества. Промишлеността на Съюза също така излезе с коментара, че поради големия брой малки и средни предприятия - производители на биодизел, поне едно от тях би трябвало да бъде включено в извадката. Това искане беше прието.
(25)
Извадката се счита за представителна за промишлеността на Съюза.
3.8. Отговори на въпросника
(26)
Изпратени бяха въпросници на тримата включени в извадката производители износители или групи от производители в Аржентина, на четиримата включени в извадката производители износители или групи от производители в Индонезия и на осемте включени в извадката производители от Съюза.
(27)
Получени бяха отговори на въпросника от седемте включени в извадката производители износители или групи от производители в Аржентина и Индонезия, от осемте включени в извадката производители от Съюза и от трима ползватели.
3.9. Проверки на място
(28)
Комисията издири и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
производители на територията на Съюза
-
Bio-Oils Huelva S.L., Хуелва, Испания
-
Biocom Energia S.L., Валенсия, Испания
-
Diester Industrie S.A.S., Париж, Франция
-
Elin Biofuels S.A., Кифисия, Гърция
-
Novaol S.R.L., Милано, Италия
-
Perstorp BioProducts A.B., Стенунгсунд, Швеция
-
Preol A.S., Ловосице, Чешка република
-
VERBIO Vereinigte BioEnergie A.G., Лайпциг, Германия
б)
производители износители в Аржентина
-
Louis Dreyfus Commodities S.A., Буенос Айрес („LDC“);
-
група от свързани дружества „Renova“:
-
Molinos Rio de la Plata S.A., Буенос Айрес („Molinos“);
-
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I., Бахия Бланка („Oleaginosa“);
-
Renova S.A., Бахия Бланка („Renova“);
-
Vicentin S.A.I.C., Авеланеда („Vicentin“);
-
група от свързани дружества „Т6“:
-
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Росарио („AGD“);
-
Bunge Argentina S.A., Буенос Айрес („Bunge“);
-
T6 Industrial S.A., Puerto General San Martín, Санта Фе („T6“).
в)
търговци извън ЕС, свързани с производители износители в Аржентина
-
Molinos Overseas, Монтевидео, Уругвай („Molinos Overseas“);
-
Louis Dreyfus Commodities Suisse, Женева, Швейцария („LDC Suisse“);
г)
производители износители в Индонезия
-
PT. Ciliandra Perkasa, Джакарта, Индонезия („CPL“)
-
PT. Musim Mas, Медан, Индонезия („PTMM“)
-
PT. Pelita Agung Agrindustri, Медан, Индонезия („РАА“)
-
група от свързани дружества („Wilmar“), PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, PT. Wilmar Nabati Indonesia;
-
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, Медан, Индонезия („WBI“)
-
PT. Wilmar Nabati Indonesia, Медан, Индонезия („WINA“)
д)
търговци извън ЕС, свързани с производители износители в Индонезия
-
First Resources Limited, Suntex Tower Three, Сингапур („FRL“)
-
IM Biofuel Pte Ltd, Gateway West, Сингапур („IMBS“)
-
Inter-continental Oils and Fats Pte Ltd, Gateway West, Сингапур („ICOF“)
-
Virgen Oils & Fats Pte Ltd, Marina Bay Financial Centre, Сингапур („VOF“)
-
Wilmar Trading Pte Ltd, Neil road, Сингапур
е)
вносители в Съюза, свързани с аржентински и индонезийски износители
-
Campa Iberia S.A.U., Тарагона, Испания („CAMPA“)
-
IM Biofuel Italy S.R.L., Милано, Италия („IMBI“)
-
Louis Dreyfus Commodities España S.A., Мадрид, Испания („LDC Испания“);
-
Losur Overseas S.A., Мадрид, Испания („Losur“);
-
Wilmar Europe Trading B.V., Barendrecht, Нидерландия („WET BV“) (5)
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(29)
Разглежданият продукт е моноалкилни естери на мастни киселини и/или парафинови газьоли, получени посредством синтез и/или хидрообработка, от неизкопаем източник, в чист вид или включени в смес, с произход от Аржентина и Индонезия, понастоящем класирани в кодове по КН ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 и ex 3826 00 90 („разглежданият продукт“, обикновено наричан „биодизел“).
(30)
Разследването показа, че биодизелът, произведен в Аржентина, е изключително от вида „соев метилов естер“ (СМЕ), получен от соево масло, и че биодизелът, произведен в Индонезия, е изключително от вида „палмов метилов естер“ (ПМЕ), получен от палмово масло, докато биодизелът, произведен в Съюза, е предимно от вида „метилов естер от семена на рапица“ (рапичен метилов естер, РМЕ), но също и от други суровини, включително отпадъчни масла, както и необработени масла.
(31)
СМЕ, ПМЕ и РME принадлежат изцяло към категорията на метиловите естери на мастни киселини (МЕМК). Терминът „естер“ препраща към трансестерификацията на растителните масла, а именно смесването на маслото с алкохол, при което се получава биодизел, а като страничен продукт - и глицерин. Терминът „метил“ препраща към метанола, който е най-често използваният алкохол в този процес.
(32)
Биодизелът на основата на СМЕ и този на основата на ПМЕ биха могли да бъдат използвани в чистия им вид, но в общия случай те биват смесвани, било помежду им, било с РME, преди да бъдат използвани в Европейския съюз. Причината за смесването на СМЕ с ПМЕ е, че СМЕ в чистия му вид не отговаря на европейския стандарт EN 14214 по отношение на йодното и цетановото число. Причината за смесването на ПМЕ (и СМЕ) с РМЕ е, че ПМЕ и СМЕ имат по-висока гранична температура на филтруемост през студен филтър (СFРР) от РМЕ и поради това не са подходящи за използване в чистия им вид през зимните месеци в студените райони на Европейския съюз.
(33)
Смесите на биодизели с минерален дизел в крайна сметка се използват в транспортния сектор като гориво в дизеловите двигатели на пътни превозни средства, като автомобили, камиони, автобуси, а така също и влакове. Биодизелите в чистия им вид или смесени с минерални дизели могат да се използват и като топливно гориво в домашни, търговски или промишлени топливни котли, както и като гориво в генератори за производство на електроенергия.
2. Сходен продукт
(34)
Разследването показа, че разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Аржентина и Индонезия, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат сходни основни физически, химически и технически характеристики и употреби. По тази причина временно се приема, че те са сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. Искане за изключване на продукти
(35)
Един индонезийски производител поиска фракциите на метилови естери да се изключат от обхвата на продукта, предмет на процедурата. Фракционната дестилация на метиловите естери на мастни киселини ги разделя на съставки с различни химически характеристики и с различна крайна употреба. Въпросният производител заяви, че разделените на фракции метилови естери, произвеждани и изнасяни от дружеството за ЕС, не са биодизел и не се използват като гориво, а за други промишлени приложения. Той заяви също така, че суровината, използвана за тези разделени на фракции метилови естери, е кокосово масло или масло от палмови ядки, а не сурово палмово масло, което обикновено се използва за производство на биодизел в Индонезия.
(36)
Фракциите на метилови естери спадат към описанието на разглеждания продукт, тъй като те си остават метилови естери на мастни киселини и са произведени от суровини, които се използват за производството на биодизел. Въпреки че сами по себе си те не отговарят на европейския стандарт (EN 14214), те могат да се смесват с други биодизели с цел създаването на смес, която да отговаря на този стандарт. Абсолютно същото съждение е приложимо и за биодизела на основата на палмов метилов естер, който сам по себе си не отговаря на европейския стандарт без смесване. Ето защо този аргумент се отхвърля.
(37)
Един европейски вносител на метилови естери на мастни киселини на основата на масло от палмови ядки с произход от Индонезия поиска да се ползва с митнически облекчения като краен потребител на своя внос, който не е бил предназначен за използване като гориво, а за преработка в ненаситен мастен алкохол.
(38)
Митническите облекчения, свързани с крайната употреба, са режим, който се прилага от националните митнически администрации и при който митата, платими при вноса, са предмет на облекчения въз основа на крайната удостоверена употреба на внасяните суровини. Режимът е уреден с разпоредбите за прилагане на Митническия кодекс на Общността (6).
(39)
Това искане ще бъде разгледано на окончателния етап от разследването, след като Комисията получи становищата на заинтересованите страни за това доколко целесъобразно е едно такова искане, що се отнася до вноса на метилови естери на мастни киселини на основата на масло от палмови ядки, непредназначени да бъдат използвани като гориво. Тези становища следва да дадат отговор на въпроса дали подобно облекчение би могло да се използва за заобикаляне на евентуалните окончателни мита, ако бъдат наложени такива, и за въздействието върху вноса на биодизел, непредназначен за използване като гориво, от държави, които вече са обект на мерки.
В. ДЪМПИНГ
1. Аржентина
1.1. Нормална стойност
(40)
Комисията първоначално провери, по отношение на всеки включен в извадката производител износител, дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти в Аржентина е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на експортните продажби на разглеждания продукт за Съюза през РП в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Комисията установи, че при всяко включено в извадката дружество или група от дружества, общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на експортните продажби за Съюза пред РП.
(41)
След това Комисията определи, по отношение на всяко включено в извадката дружество или група от дружества, видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са еднакви или сравними с видовете, които се продават за износ за Съюза.
(42)
За всеки вид на продукта, продаван от отделните включени в извадката дружества или групи от дружества на техния вътрешен пазар и счетен за идентичен или сравним с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, бе преценено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта бяха сметнати за достатъчно представителни в случаите, когато общият обем на продажбите на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар през РП съставлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите за износ в Съюза на съпоставимия вид на продукта.
(43)
Впоследствие Комисията провери за всяко включено в извадката дружество или група от дружества дали продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар са направени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като за всеки вид на продукта беше установен делът на продажбите с печалба на независими клиенти на вътрешния пазар през РП.
(44)
Разследването показа, че аржентинският пазар е силно регулиран от държавата. Смесването на изкопаем дизел с биодизел е задължително в Аржентина (7-процентно съдържание на биодизел през РП). Необходимото общо количество биодизел, за да се отговори на това изискване за смесите, е разпределено под формата на квоти между определен брой аржентински производители на биодизел. Нефтените компании са длъжни да закупуват биодизел именно от тези произвеждащи биодизел аржентински дружества, за да отговорят на изискването за задължително смесване. Цената се определя от държавата и се публикува от аржентинското Министерство на енергетиката. През РП тази държавно определена референтна цена е изчислена по сложна формула, която отчита производствени разходи (суровини, транспортни и други разходи) и осигурява реализирането на определена печалба. Параметрите, използвани при определянето на референтната цена, са установени на основата на разчетните разходи на най-неефективния производител, намираш се в най-отдалечения район на тази държава, което е довело до значителна рентабилност за аржентинските производители.
(45)
При тези условия продажбите на вътрешния пазар не бяха сметнати за осъществявани при обичайни търговски условия, а нормалната стойност на сходния продукт трябваше да бъде временно конструирана в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент посредством добавяне към собствените производствени разходи на дружеството през разследвания период на извършените разходи за реализация, общи и административни разходи („РОА“), както и на разумен марж на печалбата. Жалбоподателите изтъкнаха, че системата от диференцирани експортни данъчни ставки в Аржентина понижава цената на соевите зърна и соевото масло и по този начин изкривява разходите на производителите на биодизел. На този етап Комисията не разполага с достатъчно информация, за да вземе решение относно това, кой би бил най-подходящият отговор на това твърдение. Въпросът за това дали разходите достоверно отразяват разходите, свързвани с производството на разглеждания продукт, ще бъде допълнително разгледан на етапа на окончателните мерки, както и в хода на текущото разследване на субсидирането.
(46)
Предвид преобладаващите пазарни условия, описани в съображение 44 по-горе, Комисията счита, че размерът на печалбата не може да се основава на действителните данни за включените в извадката дружества. Поради това размерът на печалбата, използван при конструирането на нормалната стойност, бе установен в съответствие с разпоредбата на член 2, параграф 6, буква в) от основния регламент на основата на разумния размер на печалбата, която би могла да постигне една новосъздадена и иновативна капиталоемка промишленост от този вид при нормални условия на конкуренция в рамките на свободен и отворен пазар, а именно 15 % на основата на оборота.
1.2. Експортна цена
(47)
Включените в извадката производители износители са изнасяли за Съюза било директно за несвързани клиенти, било чрез свързани дружества.
(48)
Когато разглежданият продукт е бил директно изнасян за независими клиенти в Съюза, експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент въз основа на действително платените или платими цени за разглеждания продукт.
(49)
Когато експортните продажби за Съюза са били извършвани чрез свързани търговски дружества, находящи се на територията на Съюза, експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цената, на която внесеният продукт е бил за първи път препродаден на независими клиенти в Съюза. В тези случаи бяха извършени корекции по отношение на всички разходи, направени между вноса и препродажбата, и за реализиране на печалба. За целите на това изчисление беше счетено за разумно ниво на печалбата от 5 % въз основа на оборота.
1.3. Сравнение
(50)
Нормалната стойност и експортната цена на включените в извадката производители износители бяха сравнени на база франко завода.
(51)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, надлежно бяха отчетени под формата на корекции разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(52)
Въз основа на това бяха направени корекции за разходи за транспорт, навло и застраховки, обработка, товарене и допълнителни разходи, износни мита и комисиони във всички случаи, в които беше установено, че се отразяват върху сравнимостта на цените.
(53)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани чрез свързани търговски дружества, находящи се извън Съюза, Комисията проучи въпроса дали тези свързани търговци следва да бъдат разглеждани като отдел за експортни продажби на този производител износител или като агент, работещ на базата на комисиона.
(54)
Едно търговско дружество беше тясно свързано с производителя износител и изцяло контролирано от него, нямаше никакви правомощия да договаря, нито да влияе върху цените или условията на доставка, и търгуваше изключително с продукти, произведени от производителя износител в Аржентина. Поради това то беше счетено за отдел за експортни продажби на този производител износител и не бе направена корекция за комисионите. При едно търговско дружество, находящо се извън ЕС, беше установено, че има по-свободни връзки с производителя износител в Аржентина, не е под негов контрол и търгува с определен брой други продукти, произведени от други производители. В този случай беше счетено, че търговското дружество упражнява функции, подобни на тези на търговец, работещ на базата на комисиона. Вследствие на това експортните продажни цени бяха коригирани в съответствие с член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент, за да се вземе предвид условната надценка, получена от търговеца.
(55)
Действителната разлика между продажните цени, определени от производителя износител в Аржентина за свързания търговец, и продажните цени, определени от свързаните търговци за първия независим клиент в ЕС, не беше използвана при изчисляването на корекцията. Корекцията беше изчислена на основата на разходите за реализация, общите и административните разходи на свързания търговец, както и на разумен размер на печалбата. Действителната печалба на дружеството не беше счетена за достоверна, предвид характера на връзката между дружествата.
1.4. Дъмпингов марж
(56)
По отношение на включените в извадката производители износители среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт беше сравнена със среднопретеглената експортна цена, в съответствие с предвиденото в член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(57)
Среднопретегленият дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж беше изчислен въз основа на маржовете, установени за тримата включени в извадката производители износители.
(58)
По отношение на всички други производители износители в Аржентина дъмпинговият марж беше определен въз основа на наличните факти, в съответствие с член 18 от основния регламент. За целта най-напред беше установена степента на съдействие, като обемът на износа за Съюза, посочен от оказалите съдействие производители износители, беше сравнен със съответните статистически данни на Евростат за вноса. Тъй като нивото на съдействие беше много високо при 100 % от общия износ за Съюза през РП, остатъчният дъмпингов марж, приложим за всички други производители износители в Аржентина, беше определен на ниво, съответстващо на нивото, установено за включения в извадката оказал съдействие производител износител с най-високия дъмпингов марж.
(59)
Установените по този начин временни дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са, както следва:
Дъмпингов марж
Дружество
Временен дъмпингов марж
Louis Dreyfus Commodities S.A.
7,2 %
Група „Renova“ (Molinos Rio de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. и Vicentin S.A.I.C.)
6,8 %
Група „T6“ (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.)
10,6 %
Други оказали съдействие дружества
7,9 %
Всички останали дружества
10,6 %
2. Индонезия
2.1. Нормална стойност
(60)
Комисията първоначално провери, по отношение на всеки включен в извадката производител износител, дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти в Индонезия е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на експортните продажби на разглеждания продукт за Съюза през РП в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Комисията установи, че, с изключение на двама износители производители, продажбите на вътрешния пазар не са представителни.
(61)
По отношение на производителите износители с всеобща представителност Комисията впоследствие определи видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са еднакви или сравними с видовете, които се продават за износ за Съюза.
(62)
При тези идентични или сравними видове на продукта беше проверено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха сметнати за достатъчно представителни, когато общият обем на продажбите на този вид на продукта от производителите износители на вътрешния пазар на независими клиенти през РП е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза. Що се отнася до производителите износители с глобална представителност, не бяха установени представителни продажби, нито каквито и да било продажби на вътрешния пазар на изнасяния вид на продукта.
(63)
Поради това за всички производители износители нормалната стойност на сходния продукт бе временно конструирана в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент посредством добавяне към собствените производствени разходи на дружеството през разследвания период на извършените разходи за реализация, общи и административни разходи („РОА“), както и на разумен марж на печалбата. Жалбоподателите изтъкнаха, че системата от диференцирани експортни данъчни ставки в Индонезия понижава цената на палмовото масло и по този начин изкривява разходите на производителите на биодизел. На този етап Комисията не разполага с достатъчно информация, за да вземе решение относно това, кой би бил най-подходящият отговор на това твърдение. Въпросът за това дали разходите достоверно отразяват разходите, свързвани с производството на разглеждания продукт, ще бъде допълнително разгледан на етапа на окончателните мерки, както и в хода на текущото разследване на субсидирането.
(64)
Разследването показа, че индонезийският вътрешен пазар на биодизел е силно регулиран от държавата. Изцяло държавното нефто- и газодобивно дружество Pertamina далеч изпреварва по мащабите на своята дейност останалите дружества, присъстващи на вътрешния пазар (повече от 90 % от закупуваните количества биодизел на вътрешния пазар от включените в извадката производители). Pertamina е задължена от държавата да смесва с изкопаеми горива биогоривата, предназначени за продажба в нейните газостанции. Ежемесечно индонезийското Министерство на търговията по административен път фиксира т.нар. „цена HPE“ (наречена още „еталонна експортна цена“), използвана при изчисляването на месечното ниво на износните мита. Pertamina закупува биодизел по цената HPE, определена от индонезийското правителство.
(65)
При тези условия нямаше как размерът на печалбата да се основава на действителните данни, подадени от дружествата, включени в извадката, поради това че продажбите на вътрешния пазар не бяха сметнати за осъществени при обичайни търговски условия. Поради това размерът на печалбата, използван при конструирането на нормалната стойност, бе установен в съответствие с разпоредбата на член 2, параграф 6, буква в) от основния регламент на основата на разумния размер на печалбата, която би могла да постигне една новосъздадена и иновативна капиталоемка промишленост от този вид при нормални условия на конкуренция в рамките на свободен и отворен пазар, а именно 15 % на основата на оборота.
2.2. Експортна цена
(66)
Включените в извадката производители износители са изнасяли за Съюза било директно за несвързани клиенти, било чрез свързани дружества.
(67)
Когато разглежданият продукт е бил директно изнасян за независими клиенти в Съюза, експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент въз основа на действително платените или платими цени за разглеждания продукт.
(68)
Когато експортните продажби за Съюза са били извършвани чрез свързани търговски дружества, находящи се на територията на Съюза, експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цената, на която внесеният продукт е бил за първи път препродаден на независими клиенти в Съюза. В тези случаи бяха извършени корекции по отношение на всички разходи, направени между вноса и препродажбата, като беше счетено за разумно ниво на печалбата от 5 % въз основа на оборота.
(69)
Допълнителните суми, фактурирани на клиентите в една държава членка, които след покупката на биодизел желаеха да се възползват от предвиденото в действащата нормативна уредба „двойно отчитане“ на биодизела (7), не бяха счетени за част от експортната цена. Тези допълнителни суми не са свързани с разглеждания продукт сам по себе си, а по-скоро с предоставянето на документи от свързания вносител, за да получи държавен сертификат, който да даде възможност на клиента на вносителя да изпълни необходимите условия за смесване само на половината биодизел (като се има предвид, че този биодизел може да бъде отчетен „двойно“).
2.3. Сравнение
(70)
Нормалната стойност и експортната цена на включените в извадката производители износители бяха сравнени на база франко завода.
(71)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, надлежно бяха отчетени под формата на корекции разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(72)
Въз основа на това бяха направени корекции за разходи за транспорт, навло и застраховки, обработка, товарене и допълнителни разходи, разходи за кредити, износни мита, разноски за експертни становища, банкови такси и комисиони във всички случаи, в които беше установено, че се отразяват върху сравнимостта на цените.
(73)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани чрез свързани търговски дружества, находящи се извън Съюза, Комисията проучи въпроса дали тези свързани търговци следва да бъдат разглеждани като отдел за експортни продажби на този производител износител или като агент, работещ на базата на комисиона.
(74)
За едно дружество или група от дружества бе установено, че е сключило(а) договор със свързано търговско дружество за търговия, наред с други неща, с биодизел срещу комисиона. В този случай беше счетено, че свързаният търговец следва да се третира като агент, работещ на базата на комисиона и поради това експортните продажни цени бяха коригирани в съответствие с член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент, за да се вземе предвид надценката, получена от търговеца.
(75)
При един производител износител разглежданият продукт (ПМЕ) е бил смесен с РМЕ, преди да бъде продаден на първия независим клиент. Поради това, в съответствие с член 2, параграф 10, буква а) беше направена корекция, за да се отчетат различията във физическите характеристики на разглеждания продукт.
2.4. Дъмпингов марж
(76)
По отношение на включените в извадката производители износители среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт беше сравнена със среднопретеглената експортна цена, в съответствие с предвиденото в член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(77)
Среднопретегленият дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж беше изчислен въз основа на маржовете, установени за включените в извадката производители износители, като не беше взет под внимание маржът на производителя износител с нулев дъмпингов марж.
(78)
По отношение на всички други производители износители в Индонезия дъмпинговият марж беше определен въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За целта най-напред беше установена степента на съдействие, като обемът на износа за Съюза, посочен от оказалите съдействие производители износители, беше сравнен със съответните статистически данни на Евростат за вноса. Тъй като нивото на съдействие беше много високо при 99 % от общия износ за Съюза през РП, остатъчният дъмпингов марж, приложим за всички други производители износители в Индонезия, беше определен на ниво, съответстващо на нивото, установено за включения в извадката оказал съдействие производител износител с най-високия дъмпингов марж.
(79)
Установените по този начин временни дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са, както следва:
Дъмпингов марж
Дружество
Временен дъмпингов марж
PT. Ciliandra Perkasa
0,0 %
PT. Musim Mas
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri
5,3 %
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia
9,6 %
PT. Wilmar Nabati Indonesia
9,6 %
Други оказали съдействие дружества
6,5 %
Всички останали дружества
9,6 %
Г. ВРЕДА
1. Определение за промишленост на Съюза и за производство на Съюза
(80)
Сходният продукт се произвежда от 254 производителя от Съюза. Те представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и ще се наричат по-долу „промишлеността на Съюза“.
(81)
Получени бяха твърдения, че значителен брой от крупните производители от Съюза са свързани с износители в Аржентина и/или внасят биодизел от Аржентина, и поради това следва да се изключат от определението за промишленост на Съюза.
(82)
След разследване, три дружества бяха изключени от определението за промишленост на Съюза поради зависимостта им от вноса с произход от засегнатите държави, когато вносът достигна съответно 63 %, 85 % и 71 % от собственото им производство през РП. Други две дружества бяха изключени, тъй като не са произвеждали биодизел през разследвания период. Данни от тези дружества изобщо не бяха използвани в разделите по-долу. Беше направено временното заключение, че не са налице основания за изключването на които и да било други производители от Съюза от определението за промишленост на Съюза.
(83)
За установяване на общия обем на производството в Съюза през РП беше използвана цялата налична информация за промишлеността на Съюза, включително предоставената в жалбата информация и събраните от Комисията данни от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това. Въз основа на тази информация бе установено, че общият обем на производството на Съюза е бил около 9 052 871 тона през РП. Както е посочено по-горе, в извадката бяха включени осем производители от Съюза, което представлява 27 % от общия обем на производството на сходния продукт в Съюза.
2. Потребление на Съюза
Таблица 1
Потребление на Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
В тонове
11 165 831
11 538 511
11 159 706
11 728 400
Индекс 2009 г. = 100
100
103
100
105
Източник:
Евростат, данни от промишлеността на Съюза
(84)
Потреблението в Съюза беше установено на базата на обема на общото производство на Съюза на пазара на Съюза на всички производители от Съюза, минус изнесените от тях количества, плюс вноса от Аржентина и Индонезия и вноса от други трети държави.
(85)
Обемът на вноса от Аржентина и Индонезия беше получен от данните на Евростат за различните кодове по КН, в които е бил класиран продуктът.
(86)
Въз основа на гореизложеното, потреблението на биодизел в Съюза се е увеличило с 5 % между 2009 г. и края на РП.
3. Кумулативна оценка на въздействието на вноса от засегнатите държави
(87)
В съответствие с предвиденото в член 3, параграф 4 от основния регламент, въздействието на вноса от двете държави може бъде оценено кумулативно, само ако са изпълнени две условия.
(88)
Първото условие е дъмпинговият марж по отношение на вноса от двете държави да е по-висок от маржа de minimis и обемът на този внос да не е несъществен. Дъмпинговият марж, определен във връзка с вноса от Аржентина и Индонезия, е надвишавал прага de minimis, определен в член 9, параграф 3 от основния регламент, а обемът на вноса от всяка от засегнатите държави не е бил несъществен по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент, като пазарният дял през РП е от 10,8 % и 8,5 % съответно.
(89)
Второто условие е внесените продукти да са в конкуренция както помежду си, така и със сходния продукт на Съюза. Биодизелът, внесен от Аржентина и Индонезия, се смесва с минерален дизел от същите търговски дружества и се продава на клиенти в целия Съюз в пряка конкуренция с биодизела, произведен от промишлеността на Съюза.
(90)
С оглед на гореизложеното, беше направено временно заключение, че са изпълнени всички критерии по член 3, параграф 4 от основния регламент и че вносът с произход от Аржентина и Индонезия следва да се разглежда кумулативно за целите на анализа на вредата.
4. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатите държави
Таблица 2
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Внос от Аржентина
Тонове
853 589
1 179 285
1 422 142
1 263 230
Индекс 2009 г. = 100
100
138
167
148
Пазарен дял
7,6 %
10,2 %
12,7 %
10,8 %
Индекс 2009 г. = 100
100
135
167
141
Внос от Индонезия
Тонове
157 915
495 169
1 087 518
995 663
Индекс 2009 г. = 100
100
314
689
631
Пазарен дял
1,4 %
4,3 %
9,7 %
8,5 %
Индекс 2009 г. = 100
100
303
689
600
Общ пазарен дял
9,1 %
14,5 %
22,5 %
19,3 %
Индекс 2009 г. = 100
100
160
248
213
Източник:
Евростат
(91)
Обемът на вноса от Аржентина и Индонезия се е увеличил значително от 2009 г. до РП, като вносът, произхождащ от Индонезия, нараства с по-бързи темпове от вноса с произход от Аржентина. Пазарният дял се е увеличил от 9,1 % на 19,3 % през същия период.
5. Цени на вноса от засегнатите държави и подбиване на цените
5.1. Динамика на цените
Таблица 3
Цена на вноса (в EUR/тон)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Аржентина
629
730
964
967
Индекс 2009 г. = 100
100
116
153
154
Индонезия
597
725
864
863
Индекс 2009 г. = 100
100
121
145
145
Общо
624
728
920
921
Индекс 2009 г. = 100
100
117
147
148
Източник:
Евростат
(92)
Въпреки че вносните цени са се повишили през разглеждания период, по-специално между 2010 и 2011 година, цените на биодизела както от Аржентина, така и от Индонезия останаха по-ниски от цените на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
5.2. Подбиване на цените
(93)
С цел определяне на подбиването на цените през РП, коригираните на ниво франко завода и фактурирани на несвързани клиенти на пазара на Съюза среднопретеглени продажни цени на включените в извадката производители от Съюза бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени на вноса от включените в извадката аржентински и индонезийски производители към първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани с действащите мита и разходите, последващи вноса.
(94)
Направено бе сравнение между СМЕ от Аржентина и ПМЕ от Индонезия и продукта, произвеждан и продаван на пазара на Съюза, като за негова основа бе използвана граничната температура на филтруемост през студен филтър (СFРР), т.е. температурата, при която биодизелът се превръща обратно в мазнина и не може да се използва като гориво.
(95)
Всички продажби от Аржентина в ЕС са били при СFРР от 0 °С. Поради това тези продажби бяха сравнени с продажбите на производителите от Съюза на биодизел при CFPP от 0 °С.
(96)
Всички продажби от Индонезия в ЕС са били при CFPP от 13 °С. Предвид твърде малкия обем на продажбите на производителите от Съюза при тази CFPP - понеже ПМЕ от Индонезия почти винаги се смесва с друг вид биодизел от други източници, преди да бъде продаден на първия независим клиент, - прибягването до пряко сравнение не беше счетено за разумно. Поради това експортната цена на ПМЕ от Индонезия при CFPP от 13 °С беше коригирана нагоре до цена при CFPP от 0 °С, въз основа на ценовите различия на пазара на Съюза между продажбите на ПМЕ при CFPP от 13 °С, произвеждан от промишлеността на Съюза, и средната цена на биодизела при CFPP от 0 °С.
(97)
Въз основа на описаната по-горе методология разликата между цените на продуктите от Аржентина и Индонезия и цените в Съюза, изразена като процент от среднопретеглената цена франко завода на промишлеността на Съюза, т.е. маржът на подбиване на цените, варира в диапазона от 2,5 до 9,1 %.
6. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(98)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент изследването на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически показатели, определени за промишлеността на Съюза през анализирания период.
(99)
Както бе споменато по-горе, с оглед анализа на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, бяха използвани проверените данни за включените в извадка производители от Съюза.
(100)
За целите на анализа на вредата Комисията правеше разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вреда. Комисията анализира макроикономическите показатели за разглеждания период въз основа на предоставените от промишлеността на Съюза данни, отнасящи се до всички производители от Съюза. Комисията анализира микроикономическите показатели въз основа на проверените данни, събрани от нея от включените в извадката производители от Съюза.
(101)
Следните макроикономически показатели бяха оценени въз основа на информация, свързана с всички производители на биодизел в Съюза: производство, производствен капацитет, натоварване на мощностите, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност, размер на дъмпинговия марж и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг.
(102)
Следните микроикономически показатели бяха оценени въз основа на информацията за включените в извадката производители на биодизел в Съюза: средни цени за единица продукция, разходи за единица продукция, разходи за труд, стокови запаси, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали.
7. Макроикономически показатели
7.1. Производствен капацитет, производство и натоварване на мощностите
Таблица 4
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Производствен капацитет (в тонове)
20 359 000
21 304 000
21 517 000
22 227 500
Индекс 2009 г. = 100
100
105
106
109
Производствен обем (в тонове)
8 745 693
9 367 183
8 536 884
9 052 871
Индекс 2009 г. = 100
100
107
98
104
Натоварване на мощностите
43 %
44 %
40 %
41 %
Индекс 2009 г. = 100
100
102
92
95
Източник:
Данни, предоставени от промишлеността на Съюза
(103)
Производството на промишлеността на Съюза се е увеличило през разглеждания период, успоредно с потреблението. Равнището на капацитета се е запазило сравнително стабилно по-специално между 2010 г. и РП. Поради това натоварването на мощностите е останало на ниско ниво през целия период. Промишлеността на Съюза не е била в състояние да усвои вече изградените мощности, нито да се възползва в каквато и да било степен от разширените мощности през разглеждания период в очакване на евентуалното въздействие от налагането на мерки срещу САЩ, или от предвиденото въвеждане на системи от квоти и разширяването на правомощията от някои държави членки.
7.2. Обем на продажбите и пазарен дял
Таблица 5
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите (в тонове)
9 454 786
9 607 731
8 488 073
9 294 137
Индекс 2009 г. = 100
100
102
90
98
Пазарен дял
84,7 %
83,3 %
76,1 %
79,2 %
Индекс 2009 г. = 100
100
98
90
94
Източник:
Данни, предоставени от промишлеността на Съюза
(104)
Обемът на продажбите към несвързани дружества в Съюза е останал по-скоро стабилен през този период. Предвид слабото увеличение на потреблението през този период, тази стабилност на обема на продажбите е довела до намаляване на пазарния дял (намаление с 5,5 процентни пункта), в полза на вноса от разглежданите държави.
7.3. Растеж
(105)
Ръстът при промишлеността на Съюза намира отражение в нейните показатели за обема, като производство, продажби, и особено в пазарния ѝ дял. Въпреки нарастването на потреблението през анализирания период, пазарният дял на производителите от Съюза не се е увеличил успоредно с потреблението. През този период пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалявал, докато обемът на вноса е растял. През същия период вносът от Индонезия и Аржентина е успял да увеличи с 10 процентни пункта пазарния си дял. Обстоятелството, че промишлеността на Съюза не е могла в пълна степен да се възползва от разрастването на пазара, като цяло е оказало отрицателно въздействие върху икономическото ѝ състояние.
7.4. Заетост и производителност
Таблица 6
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Заетост - Еквивалент на пълно работно време (ЕПРВ)
1 858
2 055
2 061
2 079
Индекс 2009 г. = 100
100
111
111
112
Производителност (в тонове/ЕПРВ)
4 707
4 558
4 142
4 354
Индекс 2009 г. = 100
100
97
88
93
Източник:
Данни, предоставени от промишлеността на Съюза
(106)
Тъй като производството на биодизел е капиталоемка промишленост, която не изисква много работна ръка в производствения процес, и предвид обстоятелството, че сегашното производство на биодизел в голямата си част е възложено на подизпълнители, броят на хората, заети в производството, не е голям. Предвид наблюдаваното през периода слабо увеличение на обема на производството, то е съпътствано и от увеличение на заетостта.
(107)
Поради по-бързите темпове на увеличение на заетостта в сравнение с производството, производителността е намаляла със 7 процентни пункта между 2009 г. и края на РП.
7.5. Величина на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(108)
Промишлеността на Съюза понасяше вреда вследствие дъмпинговия внос от САЩ до 2009 г., когато започва разследваният период в рамките на настоящата процедура. Митата, които са в сила по отношение на вноса от САЩ, бяха замислени така, че да осигуряват равнопоставеност, която да позволи на промишлеността на Съюза да бъде в лоялна конкуренция с този внос и да се възстанови от претърпяната вреда.
(109)
Това очевидно така и не се случи. Промишлеността на Съюза понастоящем носи по-малко приходи отколкото през 2009 г. и е загубила известен пазарен дял, дори от 2009 г. насам, в полза на вноса от Аржентина и Индонезия, които подбиват цените в Съюза. Наблюдава се спад в натоварването на мощностите, независимо от това че потреблението в Съюза се е увеличило. Така и не станахме свидетели на възстановяване от предишния дъмпинг.
(110)
Дъмпинговите маржове за производителите износители в Аржентина и Индонезия са пояснени по-горе в раздела за дъмпинга. По отношение на един производител износител в Индонезия, чийто внос от Индонезия е с малък обем, не беше установено да е извършвал дъмпинг. Що се отнася до останалите производители износители в Индонезия и всички производители износители в Аржентина обаче беше установено, че извършват дъмпинг по отношение на биодизела на пазара на Съюза. Нещо повече, предвид количествата и цените на дъмпинговия внос от двете засегнати държави, въздействието на действителния дъмпингов марж не може да се смята за незначително.
8. Микроикономически показатели
8.1. Средни цени за единица продукция, разходи за единица продукция и разходи за заплати
Таблица 7
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Цена за единица продукция (EUR/t)
797
845
1 096
1 097
Индекс 2009 г. = 100
100
106
137
138
Цена за единица продукция (EUR/t)
760
839
1 089
1 116
Индекс 2009 г. = 100
100
110
143
147
Разходи за заплати (в EUR/ЕПРВ)
57 391
63 490
62 141
61 004
Индекс 2009 г. = 100
100
111
108
106
Източник:
отговори на въпросника, получени от включените в извадката производители от Съюза
(111)
Независимо от факта, че през разглеждания период промишлеността на Съюза е била в състояние да увеличи продажните си цени, поради лошата рапична реколта през 2011 г. производствените разходи са нараснали до такава степен, че не е можело да бъдат покрити от увеличение на продажните цени. Икономически неизгодно е било за промишлеността на Съюза да внася алтернативни суровини от Аржентина и Индонезия поради съществуващите данъчни режими в тези държави и затова тя е била принудена да прибегне до внос на готов биодизел, за да останат разходите ѝ на ниско ниво и по този начин да се намалят общите загуби.
(112)
В същото време разходите за заплати в дружествата, включени в извадката, са се увеличили през разглеждания период, принуждавайки отново дружествата да намират начини за намаляване на съвкупната им разходна тежест.
8.2. Стокови запаси
Таблица 8
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Стокови запаси (в тонове)
74 473
87 283
90 249
103 058
Индекс 2009 г. = 100
100
117
121
138
Източник:
отговори на въпросника, получени от включените в извадката производители от Съюза
(113)
През анализирания период стоковите запаси на биодизел са нараснали с около 40 %. Това увеличение на наличностите е наблюдавано през целия анализиран период. Но понеже биодизелът не може да се съхранява в продължение на повече от 6 месеца (средно периодът на съхранение е само около три месеца), данните за стоковите запаси имат само ограничена стойност при оценяването на икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
8.3. Рентабилност, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток и способност за привличане на капитали
Таблица 9
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност
3,5 %
-0,3 %
-0,2 %
-2,5 %
Инвестиции (в хиляди евро)
188 491
156 927
149 113
141 578
Индекс 2009 г. = 100
100
83
79
75
Възвръщаемост на инвестициите
19 %
-2 %
-2 %
-24 %
Паричен поток (в хиляди евро)
244 001
-48 649
21 241
23 984
Индекс 2009 г. = 100
100
-20
9
10
Източник:
отговори на въпросника, получени от включените в извадката производители от Съюза
(114)
Рентабилността за включените в извадката производители от Съюза беше установена чрез изразяване на чистата печалба, преди облагането с данъци, от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза като процент от оборота на тези продажби. През анализирания период рентабилността за включените в извадката производители от Съюза е намаляла значително от 3,5 % на - 2,5 %.
(115)
Нивото на инвестициите в производството на биодизел, направени от включените в извадката производители от Съюза, е намаляло през периода, което показва, че макар включените в извадката производители все още да са били в състояние да инвестират в производството на биодизел, размерът на наличните ресурси за такива инвестиции е намалял успоредно с намаляването на пазарния дял на производителите от Съюза.
(116)
Възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза, която отразява резултата за тях, преди облагане с данъци, като процент от средната нетна отчетна стойност в началото и в края на периода на активите, използвани при производството на биодизел, е следвала същата отрицателна тенденция, която е наблюдавана и при рентабилността. Влошаването на възвръщаемостта на инвестициите е ясен знак за влошаването на икономическото състояние на промишлеността на Съюза през разследвания период.
(117)
Паричният поток, който представлява способността на промишлеността да финансира самостоятелно дейността си, е отбелязал значителен спад през анализирания период, което свидетелства за затруднението на включените в извадката дружества да се конкурират с дъмпинговия внос от Аржентина и Индонезия.
9. Заключение относно вредата
(118)
Анализът на проверените данни ясно показва, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент. В период на нарастващо потребление тя е загубила част от своя пазарен дял и е регистрала намаление на рентабилността, докато вносът е увеличил пазарния си дял и е подбивал цените на производителите от Съюза.
(119)
Други показатели също бележат низходяща тенденция или остават непроменени, дори след налагането на мерките срещу САЩ и включването в обхвата на митата на заобикалящия мерките внос с произход от Канада.
(120)
Производителите от Съюза са успели да отразят в цената по-голямата част от увеличението на производствените разходи в интервала от 2010 до 2011 г. (+ 33 процентни пункта), но само с понижаване на рентабилността до нулева стойност. Те обаче не са успели да отразят в цената по-нататъшното увеличение на разходите от 2011 г. до РП поради увеличение на цената на суровините, която представлява близо 80 % от пълната себестойност на произвеждания биодизел. Това увеличение на разходите не е могло да бъде поето изцяло от клиентите на пазара на Съюза, причинявайки съответните загуби през РП.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(121)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе проучен въпросът дали дъмпинговият внос с произход от засегнатите държави е причинил вреда на промишлеността на Съюза до такава степен, че тази вреда да бъде класифицирана като съществена.
(122)
Подложени бяха на анализ и други известни фактори, освен дъмпинговият внос, които в същото време са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, така че да се гарантира, че вредата, причинена от тях, не се приписва на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(123)
През разследвания период е установено, че малък процент (между 2 и 6 %) от вноса от Индонезия в ЕС не е бил дъмпингов. Установено беше, че останалият обем на вноса от Индонезия, а и целият внос от Аржентина са дъмпингови. С изваждането на малкото количество недъмпингов внос от общия внос, деклариран от Индонезия, не се повлиява подробно описаната по-горе тенденцията при вноса.
(124)
Разследването показа, че дъмпинговият внос на ниски цени от засегнатите държави е нараснал значително в количествено изражение (над два пъти) през разглеждания период. Това е довело до значително увеличение на пазарния му дял с 10 процентни пункта - от 9,1 % през 2009 г. на 18,8 % до края на РП.
(125)
В същото време, въпреки нарастването на потреблението, промишлеността на Съюза е загубила 5,5 процентни пункта пазарен дял през разглеждания период.
(126)
Средните цени на дъмпинговия внос са нараснали с 48 % между 2009 г. и РП, но са били значително по-ниски от тези на промишлеността на Съюза през същия период. Дъмпинговият внос е подбивал цените на промишлеността на Съюза при средна стойност на маржа на подбиване на цените от 4 % за Индонезия и 8 % за Аржентина през РП.
(127)
Натискът, упражняван от нарасналия дъмпингов внос на ниски цени на пазара на Съюза, не е позволил на промишлеността на Съюза да съобрази продажбените си цени с пазарните условия и с увеличението на разходите. Включените в извадката дружества са била в състояние да увеличат цената за клиентите си само с 38 %, като в същото време пълният размер на разходите им се е увеличил с 47 % през същия период.
(128)
Въз основа на гореизложеното временно се заключава, че дъмпинговият внос на ниски цени от засегнатите държави, който е подбивал цените на промишлеността на Съюза през РП и в същото време значително е разширил обема си, е имал решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от други държави
Таблица 10
Други трети държави
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общо внос (в тонове)
699 541
256 327
161 973
175 370
Индекс 2009 г. = 100
100
37
23
25
Пазарен дял
6,3 %
2,2 %
1,5 %
1,5 %
Индекс 2009 г. = 100
100
35
23
24
Източник:
Евростат
(129)
Вносът от трети държави, главно от САЩ, Норвегия и Южна Корея, е отбелязал значителен спад от 2009 г. до края на РП. Този спад се дължи на налагането през 2009 г. на мерки по отношение на вноса от САЩ и на проведеното през 2010 г. разследване във връзка със заобикаляне на действащите мерки по отношение на вноса, изпращан от Канада. Предвид намаляването на пазарния дял на вноса от други трети държави към момента на влошаване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза, приносът на вноса от други трети държави за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, можеше да бъде само незначителен. Ето защо не може да се направи заключението, че вносът от тези държави е прекъснал причинно-следствената връзка между понесената вреда и въздействието на дъмпинговия внос.
3.2. Недъмпингов внос от засегнатите държави
(130)
Беше констатирано съществуването на недъмпингов внос от засегнатите държави, но само през втората половина на 2011 г. Поради краткия период от време, през който е бил осъществяван този внос, и ограничените количества, той е могъл да причини само незначителна вреда на Съюза и не е в състояние да прекъсне причинно-следствената връзка между понесената вреда и въздействието на дъмпинговия внос.
3.3. Другите производители от Съюза
(131)
Предвид малкия обем на продукцията на производителите от Съюза, които са изключени от определението за промишленост на Съюза, както и предвид малкия обем на вноса им като цяло, тези производители не се разглеждат като допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3.4. Внос, осъществен от промишлеността на Съюза
(132)
От Асоциацията на аржентинските производители на биодизел („CARBIO“) заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от вноса от Аржентина и Индонезия, осъществяван от производителите от Съюза. Те окачествиха този внос като самопричинена вреда и заявиха, че той не може да се разглежда като причина за вреда, дължаща се на поведението на аржентинското производители.
(133)
От данните, предоставени от промишлеността на Съюза, е видно, че през разглеждания период тя е внасяла от Аржентина и Индонезия определени количества биодизел, които съставляват до 60 % от целия внос през РП от тези държави. При все това тя заяви, че този внос е направен с цел да се самозащити. Възможността да се възползват от дъмпинговите цени на този внос в краткосрочен план е помогнала на производителите от Съюза да се задържат на пазара в средносрочен план.
(134)
Вносът на биодизел на дъмпингови цени от промишлеността на Съюза е нараснал съществено през 2011 г. и през РП, през който период ефектът от диференцираната експортна такса върху биодизела и суровините за него е бил най-осезаем, тъй като именно по това време вносът на суровините (соево и палмово масло) е станал икономически неизгоден в сравнение с вноса на крайния продукт. Системата, основаваща се на диференцирани експортни такси и в двете държави, предвижда по-високи такси за износа на суровини, отколкото за крайния продукт. Въпросът за това, дали тази диференцирана експортна такса може да се счита за субсидия по смисъла на член 2 от основния регламент за защита срещу субсидиран внос, ще бъде разгледан в рамките на текущото антисубсидийно разследване.
(135)
Например през някои месеци от РП цената на вноса на соево масло от Аржентина е била по-висока от цената на вноса на СМЕ, което е направило икономически неизгодна покупката на соево масло. При това положение закупуването на СМЕ е било единственият икономически оправдан вариант.
(136)
При всички обстоятелства, дори промишлеността на Съюза да не беше внесла тези количества биодизел, търговските дружества в Съюза щяха да ги внесат, да подбият с тях цените на промишлеността на Съюза и да ги продадат на пазара на Съюза, тъй като те и без това осъществяват внос от тези държави с цел продажба на дизеловите рафинерии в конкуренция с промишлеността на Съюза. Причинно-следствената връзка не е била нарушена от този внос и поради това този довод временно се отхвърля.
3.5. Капацитет на промишлеността на Съюза
(137)
От „CARBIO“ твърдят още, че вредата, причинена на промишлеността на Съюза, се дължи на свръхкапацитет, причинен от прекомерното разрастване. При 50-процентно натоварване на мощностите през 2008 г. те твърдят, че промишлеността е продължила да се разраства, без да е налице съизмеримо увеличение на търсенето.
(138)
Случаят е такъв, че през разглеждания период натоварването на мощностите в рамките на Съюза е останало ниско, достигайки най-ниската си точка от 40 % през РП. Поради това някои дружества не са използвали мощностите, с които са разполагали.
(139)
Натоварването на мощностите обаче е било ниско още в началото на разглеждания период и е останало ниско през целия период, а също така е било стабилно във включените в извадката дружества.
(140)
Включените в извадката дружества са били на печалба в началото на разглеждания период и губещи в края на същия период, със стабилно натоварване на мощностите. Логично е да се направи изводът, че цялата промишленост също е станала по-малко печеливша, докато в същото време натоварването на мощностите е останало стабилно. Ето защо този фактор не може да се разглежда като основна причина за вредата, тъй като изглежда липсва причинно-следствена връзка. Поради това този довод временно се отхвърля.
3.6. Липса на достъп до суровини и на вертикална интеграция
(141)
От „CARBIO“ също така твърдят, че промишлеността на Съюза понася вреда поради липсата на ефективност, по-специално тъй като тя не е вертикално интегрирана и не е разположена в близост до суровини.
(142)
Тези доводи временно се отхвърлят. Някои от включените в извадката дружества са разположени в пристанища с безпроблемен достъп до суровини, доставяни с кораби, а други включени в извадката дружества са разположили техните предприятия за производство на биодизел непосредствено на същото място, където са разположени и техните предприятия за производство на растително масло. Много производители на биодизел в Южна Европа умишлено са разположени в пристанищни зони, за да имат достъп до суровините, внасяни от Аржентина и Индонезия, или на същите места като техните клиенти (рафинерии за изкопаеми горива). Предвид факта, че ефектът от диференцираната експортна такса е да направи суровините по-скъпи от готовия продукт, е ясно, че това е нанесло вреда на промишлеността на Съюза, като е направило икономически невъзможно производството на ПМЕ и СМЕ в ЕС.
3.7. Други регулаторни фактори
(143)
От „CARBIO“ също така се позоваха на някои регулаторни фактори, които по тяхно твърдение са причинили вреда на промишлеността на Съюза; някои от тях са само предложения и към настоящия момент все още не са влезли в сила. Те обаче поставят ударението върху системата на „двойно отчитане“, която е описана по-долу.
(144)
С Директивата относно енергията от възобновяеми източници е въведено задължение за държавите членки да изискват определен процент от биодизела да се смесва с минерален дизел, преди той да бъде продаден на потребителите. Някои държави членки са се възползвали от разпоредбата на директивата, която позволява този процент да бъде намален наполовина, ако използваният биодизел е произведен от отпадъчни масла или използвани животински мазнини. Например ако съответната държава членка изисква 7 % биодизел да се смесват с 93 % минерален дизел, тези 7 % спадат на 3,5 %, ако биодизел е получен от отпадъчни масла.
(145)
От „CARBIO“ твърдят, че правилата за двойното отчитане са довели до спад в продажбите на биодизел от т. нар. „първо поколение“ с 1 милион метрични тона през РП и че това е причина за вреда за промишлеността на Съюза. Това твърдение се отхвърля, тъй като в извадката от производители от Съюза присъстват няколко дружества, които произвеждат двойно отчитан биодизел, и тяхното финансово състояние не се различава съществено от това на включените в извадката дружества, произвеждащи биодизел от необработени растителни масла. Тези дружества показаха по време на проверката на данните им, че цената на техния биодизел е била повлияна от ниската цена на дъмпинговия внос от Аржентина и Индонезия, тъй като те са в непряка конкуренция с ПМЕ и СМЕ от засегнатите държави.
(146)
Изтъкнато бе също така, че промишлеността на Съюза понася вреда, тъй като не инвестира повече в биогорива от второ поколение, като например използването на отпадъчни масла. Този аргумент бе временно отхвърлен, тъй като Съюзът не разполага с достатъчни количества отпадъчни масла, за да увеличи значително преработваните вече съществуващи количества.
3.8. Ограничения в държавите членки
(147)
От „CARBIO“ твърдят също, че вредата, нанесена на промишлеността на Съюза, не може да бъде причинена от внос от засегнатите държави поради съществуващите квотни системи и данъчни режими в различните държави членки, които ограничават достъпа до тези пазари. Освен това те твърдят, че някои пазари в ЕС са затворени за СМЕ и ПМЕ поради климатичните условия.
(148)
Съвсем правилно е твърдението им, че граничната температура на филтруемост през студен филтър („СFРР“) на ПМЕ (+ 13 °C) означава, че ПМЕ не могат да се използват на цялата територия на Съюза, без да са смесени с други биодизели, за да се снижи СFРР. CFPP на СМЕ от порядъка на 0 °C обаче позволява СМЕ да бъдат по-широко използвани, особено през летните месеци.
(149)
Твърдението, че именно регулаторната система в някои държави членки причинява вреда на промишлеността на Съюза, беше предмет на обстоен анализ по време на цялото разследване.
(150)
В някои държави членки се прилагат квотни системи, по силата на които е определена конкретна производствена квота за дружествата в тази държава членка или в други държави членки на територията на Съюза. Повечето държави обаче са дали предимства чрез използване на данъчната система и тези предимства постепенно биват намалявани или оттегляни.
(151)
Франция например прилага предимство, заключаващо се в „необлагаем размер“ от 90 EUR за тон за произведения биодизел от съответната квота. Предвид ниското ниво на цените на дъмпинговия внос обаче, често по-евтин е вариантът да се внася биодизел, отколкото той да се закупува от промишлеността на Съюза, дори да се прибави данъчното предимство. Това проличава от факта, че аржентинският внос има отчетливо присъствие на френския пазар.
(152)
В някои държави членки не се извършва никакъв внос от Аржентина и Индонезия, било поради климатичните условия, било поради съществуващите квотни системи. В по-голямата част от Съюза обаче се извършва внос от Аржентина и Индонезия, било поради липсата на квотна система, било поради това че цената е по-ниска от всякакво данъчно предимство, което дадена държава членка може да предостави.
(153)
Предвид това че, в смес с произведен в Съюза РМЕ или друг вид биодизел, ПМЕ и СМЕ могат да бъдат продавани в Съюза, и предвид наличието на внос в големи количества и на дъмпингови цени дори в държавите членки, прилагащи системи от данъчни предимства, този аргумент временно се отхвърля, тъй като съществуващите квотни системи и данъчни режими не са в състояние да прекъснат причинно-следствената връзка между вредата и въздействието на дъмпинговия внос.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(154)
Горният анализ показа, че е налице съществено увеличение на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени с произход от засегнатите държави. Едновременно с това беше установено, че този внос е подбивал цените на производителите от Общността през РП.
(155)
Данните сочат, че поради нарасналия обем на дъмпинговия внос на ниски цени от засегнатите държави икономическото състояние на промишлеността на Съюза се е влошило значително.
(156)
В рамките на горния анализ беше направено съответно разграничение и отделяне на въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносното въздействие на дъмпинговия внос. Въз основа на този анализ е направено временното заключение, че дъмпинговият внос от засегнатите държави е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
(157)
В съответствие с член 3, параграф 7 от основния регламент бяха подложени на анализ и други известни фактори, освен дъмпинговият внос, без да бъдат открити доказателства, че същите прекъсват причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(158)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията разгледа въпроса дали, въпреки заключението относно вредоносния дъмпинг, съществуват неоспорими основания да се заключи, че предприемането на мерки в този конкретен случай не е в интерес на Съюза. Интересът на Съюза беше анализиран на базата на оценка на всички засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите, на доставчиците на суровини и на ползвателите.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(159)
Както беше споменато по-горе, промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос с произход от засегнатите държави. Непредприемането на мерки най-вероятно би довело до продължаване на негативната тенденция по отношение на финансовото състояние на промишлеността на Съюза. Особено характерно за състоянието на промишлеността на Съюза е намалението на рентабилността от + 3 % през 2009 г. на - 2,5 % до края на РП. Всяко допълнително намаление на производителността в крайна сметка би довело до намаляване на производството и нови закривания на производствени обекти, което от своя страна би застрашило заетостта и инвестициите в Съюза.
(160)
Налагането на мерки би възстановило лоялната конкуренция на пазара. Тенденцията в посока спад на рентабилността на промишлеността на Съюза е резултат от трудностите, които тя среща при конкурирането си с дъмпинговия внос на ниски цени с произход от засегнатите държави, което обстоятелство се дължи също така на режима на експортни такси и в двете държави, който води до намаляване на цената на вноса на СМЕ и ПМЕ на пазара на Съюза и същевременно до увеличаване на цената на суровините. Поради това налагането на антидъмпингови мерки би могло да позволи на промишлеността на Общността да повиши своята рентабилност до равнищата, които се считат за необходими за този капиталоемък промишлен отрасъл.
(161)
Мерките следва да дадат възможност на промишлеността на Съюза да започне да се възстановява от вредоносния дъмпинг, установен по време на разследването.
2. Интерес на несвързаните вносители/търговци в Съюза
(162)
Несвързаните вносители/търговци в Съюза бяха поканени да заявят своя интерес пред Комисията. Въпреки това нито един вносител не оказа съдействие в хода на разследването.
(163)
В отсъствието на данни от несвързаните вносители или търговци, липсват доказателства за това, че налагането на мерки ще бъде в явно противоречие с интересите на тези страни.
3. Интерес на ползвателите и потребителите
(164)
При започването на процедурата бяха изпратени въпросници до всички известни дружества ползватели, ангажирани с производството и дистрибуцията на минерален дизел, както и със задължителното смесване на минералния дизел с биодизел.
(165)
Трима ползватели на биодизел отговориха на въпросника за ползвателите, но заявиха, че биодизелът съставлява много малък дял от съвкупната им търговска дейност. Те заявиха, че тъй като те ще бъдат правно задължени да закупуват биодизел, както и преди, ако дадено мито доведе до повишаване на цената на биодизела, това увеличение автоматично ще се прехвърли върху техните клиенти.
(166)
Предвид ограничения обем на наличната информация, налагането на мерки би трябвало да има изключително ограничен ефект върху крайния потребител, предвид ниския процент на биодизел, който се смесва до образуването на минералното дизелово гориво, закупувано в бензиностанциите. Не бяха открити доказателства за това, че налагането на мерки ще бъде в явно противоречие с интересите на ползвателите или потребителите.
4. Интерес на доставчиците на суровини
(167)
От едно сдружение на доставчици на суровини - „FEDIOL“ (федерация, представляваща европейската промишленост за производство на растителни масла и богати на белтък храни, в Европа) - отговориха на въпросника, изпратен до доставчиците на суровини. Те заявиха, че вносът от засегнатите държави е намалил търсенето на рапично масло в целия Съюз, като търсенето е спаднало с над 1 милион тона между 2009 и 2011 година.
(168)
Те считат, че налагането на мерките ще има положително въздействие върху отрасъла на доставките в ЕС, тъй като ще се увеличи натоварването на мощностите. Всяко увеличение на търсенето на рапично масло би се отразило благотворно на сектора на комбинираните фуражи, тъй като се касае за остатъци от производството на рапично масло, и на земеделския сектор в ЕС, в качеството му на производител на рапица.
(169)
Полученото доказателство следователно свидетелства за това, че налагането на мерки би било в интерес на доставчиците на суровини в Съюза.
5. Заключение относно интереса на Съюза
(170)
Налагането на мерки върху вноса на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия очевидно ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза. Това би позволило на промишлеността на Съюза да се разрасне и да започне да се възстановява от вредата, причинена от дъмпинговия внос. Ако обаче не бъдат наложени мерки, икономическото състояние на промишлеността на Съюза ще продължи да се влошава и ще се наложи още повече стопански субекти да преустановят дейността си. Макар и да не беше възможно да се направи недвусмислено заключение по отношение на ползвателите и вносителите, налагането на мерки би трябвало да е в интерес на доставчиците на суровини.
(171)
Не съществуват необорими причини, които да сочат, че би било несъмнено в противоречие с интереса на Съюза да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки върху вноса на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(172)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Ниво на отстраняване на вредата
(173)
При определянето на размера на тези мерки бяха взети под внимание, без да бъдат завишени, установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза.
(174)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за премахване на ефекта от вредоносния дъмпинг, беше преценено, че всяка една мярка би трябвало да позволява на промишлеността на Съюза да покрие разходите си и да извлече печалба преди данъчното облагане, която би могла да се постигне в разумни граници при нормални условия на конкуренция, т.е. при липса на дъмпингов внос.
(175)
За тази цел марж на печалбата в размер на 15 % от оборота би могъл да се счита за подходящо ниво, което промишлеността на Съюза би могла да очаква да реализира в отсъствието на вредоносен дъмпинг, на базата на заключенията, направени по време на предходното разследване, засягащо вноса от САЩ, при което този марж бе счетен за достатъчен за гарантиране на производствените инвестиции на тази промишленост в дългосрочен план.
(176)
На тази основа беше изчислена цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза, която не води до вреда. Невредоносната цена е получена чрез коригиране на продажбените цени на включените в извадката производители от Съюза с фактическата печалба/загуба по време на РП и добавяне на посочения по-горе марж на печалбата.
(177)
Впоследствие беше определено необходимото увеличение на цената въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката производители износители в засегнатите държави, установена за целите на изчисляването на подбиването на цената, с невредоносната цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители от Съюза на пазара на Съюза през РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от общата CIF стойност на вноса.
2. Временни мерки
(178)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, следва да се въведат временни антидъмпингови мита по отношение на вноса на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия в съответствие с правилото за по-малкото мито, т.е. на нивото на по-ниския от двата изчислени маржа (дъмпинга или вредата).
(179)
Ставките на антидъмпинговото мито са установени по пътя на съпоставяне на маржовете на отстраняване на вредата с дъмпинговите маржове. Съответно временните ставки на антидъмпинговото мито, изразени като CIF цена на границата на Съюза, без платено мито, са, както следва:
Държава
Дружество
Временен дъмпингов марж
Временен марж на вредата
Ставка на временното антидъмпингово мито
Аржентина
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Росарио
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Bunge Argentina S.A., Буенос Айрес
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Louis Dreyfus Commodities S.A., Буенос Айрес
7,2 %
30,9 %
7,2 %
Molinos Rio de la Plata S.A., Буенос Айрес
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y А., Бахия Бланка
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Vicentin S.A.I.C., Авейанеда -
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Други оказали съдействие дружества
7,9 %
31 %
7,9 %
Всички останали дружества
10,6 %
31,8 %
10,6 %
Индонезия
PT. Ciliandra Perkasa, Джакарта
0,0 %
0,0 %
PT. Musim Mas, Медан
2,8 %
23,3 %
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri, Медан
5,3 %
27,1 %
5,3 %
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Медан
9,6 %
26,4 %
9,6 %
PT Wilmar Nabati Indonesia, Медан
9,6 %
26,4 %
9,6 %
Други оказали съдействие дружества
6,5 %
25,3 %
6,5 %
Всички останали дружества
9,6 %
27,1 %
9,6 %
(180)
Предвид това обаче, че антидъмпинговото мито ще се прилага и за смеси, които включват биодизел (пропорционално на тяхното тегловно съдържание на биодизел), както и за чистия биодизел, е препоръчително, с оглед по-голяма прецизност и правилното прилагане на митото от митническите власти на държавите членки, митото да бъде определено като сума във фиксиран размер, изразена в евро на тон нетно тегло, и да се прилага за чистия биодизел от внос или за количеството биодизел в продукта, получен при смесването.
(181)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези ставки на митото (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички останали дружества“) се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави и произведен от тези дружества, и следователно от посочените по-горе конкретни правни субекти. Разглежданият внесен продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително от субекти, свързани с конкретно посочените, не може да се ползва от тези ставки и следва да се облага с приложимата по отношение на „всички останали дружества“ ставка на митото.
(182)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (например след промяна на наименованието на правния субект или след създаването на нови субекти за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (8) заедно с цялата информация, която е от значение, по-специално относно всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на субектите за производство и продажба. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен посредством актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(183)
По силата на Регламент (ЕС) № 79/2013 от 28 януари 2013 г. Комисията реши, че вносът на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави подлежи на регистрация. Това се прави с оглед на възможното прилагане с обратна сила на антидъмпинговите мерки, в съответствие с член 10, параграф 4 от основния регламент. На този етап от процедурата е невъзможно да се вземе каквото и да било решение относно възможното прилагане с обратна сила на антидъмпинговите мерки.
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(184)
В интерес на доброто администриране, заинтересованите страни, които са заявили своя интерес в срока, определен в известието за започване на процедурата, могат да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в рамките на един месец от деня на публикуването на настоящия регламент. Направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на мита са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани с цел налагане на окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящото се налага временно антидъмпингово мито върху вноса на моноалкилни естери на мастни киселини и/или парафинови газьоли, получени посредством синтез и/или хидрообработка, от неизкопаем източник, в чист вид или включени в смес, понастоящем класирани в кодове по КН ex 1516 20 98 (кодове по ТАРИК 1516209821, 1516209829 и 1516209830), ex 1518 00 91 (кодове по ТАРИК 1518009121, 1518009129 и 1518009130), ex 1518 00 95 (код по ТАРИК 1518009510), ex 1518 00 99 (кодове по ТАРИК 1518009921, 1518009929 и 1518009930), ex 2710 19 43 (кодове по ТАРИК 2710194321, 2710194329 и 2710194330), ex 2710 19 46 (кодове по ТАРИК 2710194621, 2710194629 и 2710194630), ex 2710 19 47 (кодове по ТАРИК 2710194721, 2710194729 и 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97 (кодове по ТАРИК 3824909701, 3824909703 и 3824909704), 3826 00 10 и ex 3826 00 90 (кодове по ТАРИК 3826009011, 3826009019 и 3826009030) и с произход от Аржентина и Индонезия.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложимо за продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Ставка на временното мито
Евро на тон нетно тегло
Допълнителен код по ТАРИК
Аржентина
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Росарио; Bunge Argentina S.A., Буенос Айрес
104,92
B782
Louis Dreyfus Commodities S.A., Буенос Айрес
69,16
B783
Molinos Rio de la Plata S.A., Буенос Айрес; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y А., Бахия Бланка; Vicentin S.A.I.C., Авейанеда
65,24
B784
Други оказали съдействие дружества:
Cargill S.A.C.I., Буенос Айрес; Unitec Bio S.A., Буенос Айрес; Viluco S.A., Тукуман
75,97
B785
Всички останали дружества
104,92
B999
Индонезия
PT Ciliandra Perkasa, Джакарта
0
B786
PT Musim Mas, Медан
24,99
B787
PT. Pelita Agung Agrindustri, Медан
45,65
B788
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Медан; PT Wilmar Nabati Indonesia, Медан
83,84
B789
Други оказали съдействие дружества:
PT Cermerlang Energi Perkasa, Джакарта
57,14
B790
Всички останали дружества
83,84
B999
3. Антидъмпинговото мито върху смесите се прилага пропорционално на общото тегловно съдържание на моноалкилни естери на мастни киселини и парафинови газьоли, получени посредством синтез и/или хидрообработка, от неизкопаем източник (биодизеловото съдържание) в сместа.
4. В случаите, в които стоките са били повредени преди влизането им в свободно обращение и поради това действително платената или платимата цена е изчислена пропорционално за определяне на митническата стойност в съответствие с член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 (9), размерът на антидъмпинговото мито, изчислен върху сумите, определени по-горе, се намалява с процент, съответстващ на пропорционално определената действително платена или платима цена.
5. Допускането за свободно обращение в Европейския съюз на продукта, посочен в параграф 1, е подчинено на задължително представяне на обезпечение, равностойно по размер на временното мито.
6. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета, заинтересованите страни могат да поискат да бъдат разгласени основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в едномесечен срок от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета засегнатите страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в едномесечен срок от датата на влизането му в сила.
Член 3
1. Митническите власти се приканват да преустановят регистрационния режим за внос, установен в съответствие с член 1 от Регламент (ЕС) № 79/2013 на Комисията.
2. Събраните данни относно продукти, които са внесени за потребление не по-рано от 90 дни преди датата на влизане в сила на настоящия регламент, се съхраняват до влизането в сила на евентуални окончателни мерки или до прекратяването на настоящата процедура.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 27 май 2013 година.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 490/2013,
annettu 27 päivänä toukokuuta 2013,
väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Argentiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan biodieselin tuonnissa
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Vireillepano
(1)
Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä29 päivänä elokuuta 2012 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta Argentiinasta ja Indonesiasta, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevan biodieselin tuonnissa unioniin.
(2)
Tutkimus pantiin vireille valituksen johdosta, jonka teki 17 päivänä heinäkuuta 2012 European Biodiesel Board, jäljempänä ’valituksen tekijä’, sellaisten tuottajien puolesta, joiden osuus biodieselin kokonaistuotannosta unionissa on yli 60 prosenttia. Valituksessa esitetty alustava näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi tutkimuksen vireille panemiseksi.
(3)
Komissio asetti 30 päivänä tammikuuta 2013 kirjaamisvelvoitteen asianomaisista maista peräisin olevan saman tuotteen tuonnille 28 päivänä tammikuuta 2013 annetulla komission asetuksella (EU) N:o 79/2013 (3).
(4)
Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä10 päivänä marraskuuta 2012 julkaistulla ilmoituksella (4) Argentiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan biodieselin tuontia unioniin koskevan tukien vastaisen menettelyn aloittamisesta ja pani vireille erillisen tutkimuksen.
2. Tutkimusajanjakso
(5)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2011 ja 30 päivän kesäkuuta 2012 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2009 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
3. Tutkimuksen osapuolet
(6)
Komissio ilmoitti virallisesti tutkimuksen vireillepanosta valituksen tekijälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille Argentiinassa ja Indonesiassa, tiedossa oleville tuojille, toimittajille, käyttäjille ja järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Argentiinan ja Indonesian viranomaisille. Vireillepanoilmoituksessa kehotettiin kaikkia asianomaisia osapuolia, joita tutkimus koskee, ilmoittautumaan komissiolle.
(7)
Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(8)
Valituksen tekijät, vientiä harjoittavat Argentiinan ja Indonesian tuottajat, tuojat sekä Argentiinan ja Indonesian viranomaiset esittivät näkökantansa. Kaikkia niitä asiaan liittyviä osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
3.1. Otanta
(9)
Ottaen huomioon tutkimuksessa osallisina olevien Argentiinan ja Indonesian vientiä harjoittavien tuottajien, unionin etuyhteydettömien tuojien ja unionin tuottajien suuren määrän ja voidakseen saattaa tutkimuksen päätökseen lakisääteisessä määräajassa komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa valita perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti tutkittavaksi Argentiinan ja Indonesian vientiä harjoittavista tuottajista, etuyhteydettömistä tuojista ja unionin tuottajista kohtuullisen kokoisen otoksen (tästä menettelystä käytetään nimitystä ’otanta’).
3.2. Argentiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta
(10)
Jotta komissio pystyisi päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen, kaikkia Argentiinan vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot.
(11)
Kymmenen vientiä harjoittavaa tuottajaa tai vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Kaksi yritystä ilmoitti kuitenkin, että niillä ei ollut lainkaan vientiä unioniin (tai ei lainkaan tuotantoa) tutkimusajanjaksolla.
(12)
Loput kahdeksan vientiä harjoittavaa tuottajaa (tai tuottajaryhmää) vastasivat viennin koko määrästä unioniin tutkimusajanjaksolla.
(13)
Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti vientiä harjoittavista tuottajista tai vientiä harjoittavien tuottajien ryhmistä kolme otokseen, joka perustui tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuneen viennin suurimpaan edustavaan määrään, joka voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Valitun otoksen osuus on 86 prosenttia edellä 12 kappaleessa tarkoitettujen kahdeksan vientiä harjoittavan tuottajan ilmoittamasta tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuneen viennin kokonaismäärästä tutkimusajanjaksolla.
(14)
Perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti kaikkia tiedossa olleita vientiä harjoittavia tuottajia sekä Argentiinan tuottajien järjestöä ja Argentiinan viranomaisia kuultiin edustavan otoksen valinnasta, eivätkä ne esittäneet vastalauseita.
3.3. Yksilöllinen tarkastelu
(15)
Mikään otokseen kuulumaton argentiinalainen yritys ei pyytänyt perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaista yksilöllistä tarkastelua.
3.4. Indonesialaisia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta
(16)
Jotta komissio pystyisi päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen, kaikkia indonesialaisia vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot.
(17)
Kahdeksan vientiä harjoittavaa tuottajaa tai vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Kolme yritystä ilmoitti kuitenkin, että niillä ei ollut lainkaan vientiä unioniin tutkimusajanjaksolla.
(18)
Loput viisi vientiä harjoittavaa tuottajaa (tai tuottajaryhmää) vastasivat kaikesta unioniin suuntautuvasta viennistä tutkimusajanjaksolla.
(19)
Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti vientiä harjoittavista tuottajista tai vientiä harjoittavien tuottajien ryhmistä neljä otokseen, joka perustui tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuneen viennin suurimpaan edustavaan määrään, joka voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Otokseen valittu osuus on 99 prosenttia edellä 18 kappaleessa tarkoitettujen viiden vientiä harjoittavan tuottajan ilmoittamasta tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuneen viennin kokonaismäärästä tutkimusajanjaksolla.
(20)
Perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti kaikkia tiedossa olleita vientiä harjoittavia tuottajia ja Indonesian viranomaisia kuultiin.
3.5. Yksilöllinen tarkastelu
(21)
Mikään otokseen kuulumaton indonesialainen yritys ei pyytänyt perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaista yksilöllistä tarkastelua.
3.6. Etuyhteydettömiä tuojia koskeva otanta
(22)
Jotta komissio pystyisi päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen, kaikkia etuyhteydettömiä tuojia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot. Yksikään tuoja ei kuitenkaan toiminut yhteistyössä tässä tutkimuksessa.
3.7. Unionin tuottajia koskeva otanta
(23)
Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut unionin tuottajia edustavan otoksen. Otokseen sisältyi kahdeksan unionin tuottajaa, joiden komissio tiesi ennen tutkimuksen vireillepanoa tuottavan biodieseliä. Komissio valitsi otoksen tuotantomäärän, myyntimäärän ja maantieteellisen sijainnin perusteella. Otokseen valittujen unionin tuottajien osuus unionin tuotannosta oli 27 prosenttia.
(24)
Vireillepanoilmoituksessa kehotettiin myös asianomaisia osapuolia esittämään kantansa alustavasta otoksesta. Kun ehdotetusta otoksesta ilmoitettiin, kaksi yritystä, jotka oli tarkoitus sisällyttää otokseen, perui yhteistyönsä, ja ne korvattiin kahdella muulla yrityksellä. Unionin tuotannonala esitti myös, että otokseen olisi sisällytettävä vähintään yksi pk-yritys, sillä biodieselin tuottajina on suuri määrä pk-yrityksiä. Tämä pyyntö hyväksyttiin.
(25)
Otoksen katsotaan edustavan unionin tuotannonalaa.
3.8. Kyselyvastaukset
(26)
Kyselylomake lähetettiin kolmelle otokseen valitulle vientiä harjoittavalle tuottajalle tai tuottajien ryhmälle Argentiinassa, neljälle otokseen valitulle vientiä harjoittavalle tuottajalle tai tuottajien ryhmälle Indonesiassa ja kahdeksalle otokseen valitulle unionin tuottajalle.
(27)
Vastaus kyselylomakkeeseen saatiin seitsemältä otokseen valitulta vientiä harjoittavalta tuottajalta tai tuottajien ryhmältä Argentiinasta ja Indonesiasta, kahdeksalta otokseen valitulta unionin tuottajalta ja kolmelta käyttäjältä.
3.9. Tarkastuskäynnit
(28)
Komissio on hankkinut ja tarkastanut kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
a)
unionin tuottajat
-
Bio-Oils Huelva S.L., Huelva, Espanja
-
Biocom Energia S.L., Valencia, Espanja
-
Diester Industrie S.A.S., Pariisi, Ranska
-
Elin Biofuels S.A., Kifissia, Kreikka
-
Novaol S.R.L., Milan, Italia
-
Perstorp BioProducts A.B., Stenungsund, Ruotsi
-
Preol A.S., Lovosice, Tšekki
-
VERBIO Vereinigte BioEnergie A.G., Leipzig, Saksa
b)
argentiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat
-
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires, jäljempänä ’LDC’;
-
etuyhteydessä olevien yritysten ryhmä ”Renova”:
-
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires, jäljempänä ’Molinos’
-
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I., Bahia Blanca, jäljempänä ’Oleaginosa’
-
Renova S.A., Bahia Blanca, jäljempänä ’Renova’
-
Vicentin S.A.I.C., Avellaneda, jäljempänä ’Vicentin’
-
etuyhteydessä olevien yritysten ryhmä ”T6”:
-
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario, jäljempänä ’AGD’
-
Bunge Argentina S.A., Buenos Aires, jäljempänä ’Bunge’
-
T6 Industrial S.A., Puerto General San Martín, Santa Fe, jäljempänä ’T6’
c)
argentiinalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin etuyhteydessä olevat kauppiaat EU:n ulkopuolella
-
Molinos Overseas, Montevideo, Uruguay, jäljempänä ’Molinos Overseas’
-
Louis Dreyfus Commodities Suisse, Geneve, Sveitsi, jäljempänä ’LDC Suisse’
d)
indonesialaiset vientiä harjoittavat tuottajat
-
PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta, Indonesia, jäljempänä ’CPL’
-
PT. Musim Mas, Medan, Indonesia, jäljempänä ’PTMM’
-
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan, Indonesia, jäljempänä ’PAA’
-
etuyhtyedessä olevien yritysten ryhmä, jäljempänä ’Wilmar’, PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, PT. Wilmar Nabati Indonesia
-
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan, Indonesia, jäljempänä ’WBI’
-
PT. Wilmar Nabati Indonesia, Medan, Indonesia, jäljempänä ’WINA’
e)
indonesialaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin etuyhteydessä olevat kauppiaat EU:n ulkopuolella
-
First Resources Limited, Suntex Tower Three, Singapore, jäljempänä ’FRL’
-
IM Biofuel Pte Ltd, Gateway West, Singapore, jäljempänä ’IMBS’
-
Inter-continental Oils and Fats Pte Ltd, Gateway West, Singapore, jäljempänä ’ICOF’
-
Virgen Oils & Fats Pte Ltd, Marina Bay Financial Centre, Singapore, jäljempänä ’VOF’
-
Wilmar Trading Pte Ltd, Neil road, Singapore
f)
argentiinalaisiin ja indonesialaisiin viejiin etuyhteydessä olevat tuojat unionissa
-
Campa Iberia S.A.U., Tarragona, Espanja, jäljempänä ’CAMPA’
-
IM Biofuel Italy S.R.L., Milan, Italia, jäljempänä ’IMBI’
-
Louis Dreyfus Commodities España S.A., Madrid, Espanja, jäljempänä ’LDC Spain’
-
Losur Overseas S.A., Madrid, Espanja, jäljempänä ‘Losur’;
-
Wilmar Europe Trading B.V., Barendrecht, Alankomaat, jäljempänä ’WET BV’. (5)
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(29)
Tarkasteltavana ovat Argentiinasta tai Indonesiasta peräisin olevat rasvahappomonoalkyyliesterit ja/tai parafiiniset kaasuöljyt, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää, puhtaassa muodossa tai seokseen sisältyvinä, ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 ja ex 3826 00 90, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, tunnetaan yleisesti nimityksellä ’biodiesel’.
(30)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että Argentiinassa tuotettu biodiesel on yksinomaan soijaöljystä johdettua ”soijametyyliesteriä”, jäljempänä ’SME’, Indonesiassa tuotettu biodiesel yksinomaan palmuöljystä johdettua ”palmumetyyliesteriä”, jäljempänä ’PME’, kun taas unionissa tuotettu biodiesel on pääosin ”rapsimetyyliesteriä”, jäljempänä ’RME’, mutta peräisin myös muista syöteöljyistä, myös jäteöljyistä sekä neitsytöljyistä.
(31)
SME, PME ja RME kuuluvat kaikki rasvahappometyyliestereiden (FAME) luokkaan. Termi ”esteri” viittaa kasviöljyjen transesteröintiin eli alkoholin sekoittamiseen öljyyn, jolloin syntyy biodieseliä ja sivutuotteena glyserolia. Termi ”metyyli” viittaa metanoliin, joka on prosessissa yleisimmin käytetty alkoholi.
(32)
SME- ja PME-biodieseliä voitaisiin käyttää sellaisenaan, mutta useimmiten niitä sekoitetaan joko keskenään tai RME:hen ennen käyttöä Euroopan unionissa. SME:tä sekoitetaan PME:hen, koska SME ei sellaisenaan täytä eurooppalaisen standardin EN 14214 vaatimuksia jodiarvon ja setaanilukujen osalta. PME:tä (ja SME:tä) sekoitetaan RME:heen, koska PME:n ja SME:n suodatettavuuden rajalämpötila (Cold Filter Plugging Point, CFPP) on korkeampi kuin RME:llä eivätkä ne sen vuoksi ole sellaisenaan sopivia käytettäviksi talvikuukausien aikana Euroopan unionin kylmillä alueilla.
(33)
Biodieseleiden ja mineraalidieselin sekoituksia käytetään kuljetusalalla polttoaineena maantieajoneuvojen kuten henkilöautojen, kuorma-autojen ja linja-autojen dieselkäyttöisissä moottoreissa sekä junissa. Biodieseliä voidaan sellaisenaan tai mineraalidieseleihin sekoitettuna käyttää myös lämmityspolttoaineena asuntojen, liiketilojen ja teollisuuden lämmityskattiloissa sekä generaattoreiden polttoaineena sähkön tuottamiseen.
2. Samankaltainen tuote
(34)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkasteltavana olevalla tuotteella, Argentiinan ja Indonesian kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä tuotteella sekä unionin tuotannonalan unionissa tuottamalla ja myymällä tuotteella on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Tämän vuoksi niitä pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
3. Tuotteiden tutkimuksen ulkopuolelle jättämistä koskeva pyyntö
(35)
Yksi indonesialainen tuottaja pyysi, että fraktioidut metyyliesterit jätetään menettelyn kohteena olevan tuotteen ulkopuolelle. Rasvahappometyyliestereiden fraktiointitislauksessa ne erotellaan ainesosiin, joilla on erilaiset kemialliset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Indonesialainen tuottaja totesi, että fraktioidut metyyliesterit, joita yritys tuotti ja vei EU:hun, eivät ole biodieseliä eikä niitä käytetä polttoaineena vaan muihin teollisiin sovelluksiin. Yritys totesi myös, että näiden fraktioitujen metyyliestereiden tuottamiseen käytetty raaka-aine on kookosöljy tai palmunsiemenöljy eikä raaka palmuöljy, jota yleensä Indonesiassa käytetään biodieselin tuottamiseen.
(36)
Fraktioidut metyyliesterit kuuluvat tarkasteltavana olevan tuotteen tuotekuvauksen piiriin, sillä ne ovat rasvahappometyyliestereitä ja ne valmistetaan raaka-aineista, joita käytetään biodieselin valmistukseen. Vaikka ne eivät sellaisenaan täytä eurooppalaisen standardin (EN 14214) vaatimuksia, ne voidaan sekoittaa muihin biodieseleihin, jolloin saatava seos on standardin mukainen. Täsmälleen sama koskee palmumetyyliestereiden biodieseliä, joka ei sinällään ilman sekoittamista ole eurooppalaisen standardin mukaista. Sen vuoksi tämä väite hylätään.
(37)
Yksi eurooppalainen palmunsiemenöljypohjaista rasvahapon metyyliesteriä Indonesiasta tuova tuoja haki tullinalennusta tietyn käyttötarkoituksen perusteella tuonnille, joka ei ollut tarkoitettu polttoainekäyttöön vaan prosessointiin tyydyttymättömäksi rasva-alkoholiksi.
(38)
Tullinalennus tiettyyn käyttötarkoitukseen on kansallisten tulliviranomaisten hallinnoima ohjelma, jossa tuonnista maksettaviin tulleihin sovelletaan alennusta tuotujen raaka-aineiden varmennetun loppukäytön perusteella. Ohjelma on vahvistettu yhteisön tullikoodeksin soveltamissäännöksissä. (6)
(39)
Tämä pyyntö käsitellään tutkimuksen lopullisessa vaiheessa, kun komissio on saanut asianomaisten osapuolten huomautukset siitä, olisiko myönnyttävä tähän erityispyyntöön, joka koskee palmunsiemenöljypohjaisen rasvahapon metyyliesterin tuontia muuhun kuin polttoainekäyttöön. Näissä huomautuksissa olisi käsiteltävä sitä, voitaisiinko tällaista alennusta käyttää lopullisten tullien kiertämiseen, jos ne otetaan käyttöön, sekä alennuksen vaikutusta muuhun kuin polttoainekäyttöön tarkoitetun biodieseliin tuontiin sellaista maista, joita toimenpiteet jo koskevat.
C. POLKUMYYNTI
1. Argentiina
1.1. Normaaliarvo
(40)
Komissio tarkasteli ensin jokaisen otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan osalta, oliko samankaltaisen tuotteen Argentiinassa riippumattomille asiakkaille suuntautuva kokonaismyynti kotimarkkinoilla edustavaa eli oliko tällaisen myynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuvan vientimyynnin kokonaismäärästä tutkimusajanjaksolla perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Komissio totesi, että kunkin otokseen valitun yrityksen tai yritysryhmän osalta tällaisen myynnin kokonaismäärä oli vähintään 5 prosenttia unioniin tutkimusajanjaksolla suuntautuneen vientimyynnin kokonaismäärästä.
(41)
Tämän jälkeen komissio yksilöi kunkin otokseen valitun yrityksen tai yritysryhmän sellaiset kotimarkkinoillaan myymät tuotelajit, jotka olivat samanlaisia kuin unioniin vietäväksi myydyt lajit tai niihin verrattavissa.
(42)
Kunkin otokseen valitun yrityksen tai yritysryhmän kotimarkkinoillaan myymän kunkin sellaisen tuotelajin osalta, jonka todettiin olevan samanlainen tai verrattavissa unioniin vietäväksi myytyyn tuotelajiin, tarkasteltiin, oliko kotimarkkinamyynti perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaan riittävän edustavaa. Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos sen myynnin kokonaismäärä kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia unioniin vietäväksi myydyn vastaavan tuotelajin kokonaismäärästä.
(43)
Tämän jälkeen komissio arvioi kunkin otokseen valitun yrityksen tai yritysryhmän osalta, oliko samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynti tapahtunut perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tätä varten määritettiin kunkin tuotelajin kannattavan myynnin osuus myynnistä kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjaksolla.
(44)
Tutkimuksessa ilmeni, että Argentiinan markkinat ovat valtion tiukassa sääntelyssä. Fossiilisen dieselin ja biodieselin sekoittaminen on Argentiinassa pakollista (tutkimusajanjaksolla 7 prosenttia biodieseliä). Tämän sekoitusvaatimuksen täyttämisen edellyttämä biodieselmäärä jaetaan myöntämällä kiintiöitä tietylle määrälle argentiinalaisia biodieselin tuottajia. Öljy-yhtiöiden on pakko ostaa biodieseliä argentiinalaisilta biodieselin tuottajayrityksiltä pakollisen sekoitusvaatimuksen täyttämiseksi. Valtio määrää hinnan, jonka Argentiinan energiaministeriö julkaisee. Tutkimusajanjaksolla tämä valtion määräämä viitehinta laskettiin monimutkaisella kaavalla, jossa otetaan huomioon tuotantokustannukset (raaka-aine-, kuljetus- ja muut kustannukset) ja varmistetaan tietyn suuruisen voiton saanti. Viitehinnan määrittämiseen käytetyt parametrit saatiin maan kaikkein syrjäisimmällä alueella sijaitsevan, kaikkein tehottomimman tuottajan arvioiduista kustannuksista, mistä oli seurauksena argentiinalaisten tuottajien huomattava kannattavuus.
(45)
Näissä olosuhteissa katsottiin, että kotimarkkinamyynti ei tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä, ja samankaltaisen tuotteen normaaliarvo oli määriteltävä alustavasti perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan mukaisesti lisäämällä yrityksen omiin tuotantokustannuksiin tutkimusajanjaksolla myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset ja kohtuullinen voittomarginaali. Valituksen tekijät ovat väittäneet, että Argentiinan eriytetty vientivero laskee soijapapujen ja soijaöljyn hintaa ja vääristää näin biodieselin tuottajien kustannuksia. Komissiolla ei tässä vaiheessa ole riittävästi tietoja, jotta se voisi päättää, mikä on parhaiten soveltuva tapa tarkastella tätä väitettä. Tämän vuoksi lopullisessa vaiheessa ja käynnissä olevassa tukien vastaisessa tutkimuksessa tarkastellaan lähemmin sitä, vastaavatko kustannukset kohtuullisessa määrin tarkasteltavana olevan tuotteen valmistukseen liittyviä kustannuksia.
(46)
Kun otetaan huomioon 44 kappaleessa kuvatut vallitsevat markkinaolosuhteet, komissio katsoo, että voitto ei voi perustua otokseen valittujen yritysten todellisiin tietoihin. Määritettäessä normaaliarvoa käytettävä voitto pohjautui tämän vuoksi perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan nojalla kohtuulliseen määrään voittoa, joka on saavutettavissa tämän tyyppisellä nuorella ja innovatiivisella pääomavaltaisella toimialalla tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa vapailla ja avoimilla markkinoilla, eli 15 prosenttia liikevaihdosta.
1.2. Vientihinta
(47)
Otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat veivät unioniin joko suoraan riippumattomille asiakkaille tai etuyhteydessä olevien yritysten kautta.
(48)
Niissä tapauksissa, joissa tarkasteltavana olevaa tuotetta oli viety suoraan riippumattomille asiakkaille unioniin, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
(49)
Jos vientimyynti unioniin tapahtui unionin alueella sijaitsevien etuyhteydessä olevien kauppayritysten kautta, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti niiden hintojen perusteella, joilla tuotu tuote jälleenmyytiin ensimmäistä kertaa riippumattomille asiakkaille unionissa. Näissä tapauksissa tehtiin oikaisuja tuonnin ja jälleenmyynnin välisten kaikenlaisten kustannusten ja voittomarginaalin huomioon ottamiseksi. Tätä laskelmaa varten katsottiin kohtuulliseksi 5 prosentin tasoinen voitto liikevaihdosta.
1.3. Vertailu
(50)
Otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille määritettyä normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla.
(51)
Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolista, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.
(52)
Tällä perusteella tehtiin oikaisuja kuljetus-, merirahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, ja liitännäiskustannusten, vientitullien ja palkkioiden huomioon ottamiseksi, kun oli osoitettu, että ne vaikuttavat hintojen vertailtavuuteen.
(53)
Kun vientimyynti unioniin tapahtui unionin ulkopuolella sijaitsevien etuyhteydessä olevien kauppayritysten kautta, komissio tutki, olisiko tällaisia etuyhteydessä olevia kauppiaita pidettävä vientiä harjoittavan tuottajan vientimyyntiosastona vai palkkiopohjalta toimivana edustajana.
(54)
Yksi kauppayritys oli läheisessä etuyhteydessä vientiä harjoittavaan tuottajaan ja täysin sen hallinnassa, sillä ei ollut neuvotteluvaltaa tai vaikutusta hintoihin tai toimitusehtoihin ja se kävi kauppaa ainoastaan kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan Argentiinassa valmistamilla tuotteilla. Näin ollen sitä pidettiin vientiä harjoittavan tuottajan vientimyyntiosastona eikä oikaisua tehty palkkioiden ottamiseksi huomioon. Yhden EU:n ulkopuolella sijaitsevan kauppayrityksen todettiin olevan löyhemmässä yhteydessä argentiinalaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan, se ei ollut vientiä harjoittavan tuottajan hallinnassa ja kävi kauppaa myös muiden tuottajien valmistamilla muilla tuotteilla. Tässä tapauksessa katsottiin, että kauppayrityksen toiminta oli samanlaisia kuin palkkiopohjalla toimivalla kauppiaalla. Tämän vuoksi vientimyynnin hintoihin tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan mukaisesti oikaisu, jotta voitiin ottaa huomioon kauppiaan saama nimellinen voittomarginaali.
(55)
Tämän oikaisun laskemiseen ei käytetty todellista eroa, joka on Argentiinassa vientiä harjoittavan tuottajan etuyhteydessä olevalta kauppiaalta veloittamien myyntihintojen ja toisaalta etuyhteydessä olevien kauppiaiden ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta EU:ssa veloittamien myyntihintojen välillä. Oikaisu laskettiin etuyhteydessä olevan kauppiaan myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä kohtuullisen suuruisen voiton perusteella. Yrityksen todellista voittoa ei pidetty luotettavana yritysten suhteen luonteen vuoksi.
1.4. Polkumyyntimarginaali
(56)
Otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien osalta verrattiin samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.
(57)
Yhteistyössä toimineiden mutta otokseen kuulumattomien vientiä harjoittavien tuottajien painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali laskettiin perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan säännösten mukaisesti. Tämä marginaali laskettiin kolmelle otokseen valitulle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritettyjen marginaalien perusteella.
(58)
Kaikkien muiden Argentiinassa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaali määritettiin käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Tätä varten määriteltiin ensin yhteistyön taso vertaamalla tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittamia unioniin suuntautuvan viennin määriä Eurostatin vastaaviin tuontitilastoihin. Koska yhteistyön aste oli erittäin korkea eli 100 prosenttia unioniin suuntautuvasta kokonaisviennistä tutkimusajanjakson aikana, kaikkiin muihin argentiinalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettava jäännöspolkumyyntimarginaali vahvistettiin sen otokseen valitun yhteistyössä toimivan tuottajan tasolle, jolla oli korkein polkumyyntimarginaali.
(59)
Tällä tavalla määritetyt väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana ovat seuraavat:
Polkumyyntimarginaali
Yritys
Väliaikainen polkumyyntimarginaali
Louis Dreyfus Commodities S.A.
7,2 %
Ryhmä ”Renova” (Molinos Río de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. ja Vicentin S.A.I.C.)
6,8 %
Ryhmä ”T6” (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.)
10,6 %
Muut yhteistyössä toimineet yritykset
7,9 %
Kaikki muut yritykset
10,6%
2. Indonesia
2.1. Normaaliarvo
(60)
Komissio tarkasteli ensin jokaisen otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan osalta, oliko samankaltaisen tuotteen Indonesiassa riippumattomille asiakkaille suuntautuva kokonaismyynti kotimarkkinoilla edustavaa eli oliko tällaisen myynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuvan vientimyynnin kokonaismäärästä tutkimusajanjaksolla perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Komissio totesi, että lukuun ottamatta kahta vientiä harjoittavaa tuottajaa kotimarkkinamyynti ei ollut edustavaa.
(61)
Tämän jälkeen komissio yksilöi niiden vientiä harjoittavien tuottajien, joiden myynti oli yleisesti edustavaa, kotimarkkinoillaan myymät tuotelajit, jotka olivat samanlaisia kuin unioniin vietäväksi myydyt lajit tai niihin verrattavissa.
(62)
Kunkin samanlaisen tai verrattavissa olevan tuotelajin osalta tarkasteltiin, oliko kotimarkkinamyynti perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaan riittävän edustavaa. Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin vientiä harjoittavien tuottajien kohdalla riittävän edustavana, jos sen myynti kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille oli tutkimusajanjakson aikana vähintään 5 prosenttia kyseisen tuottajan unioniin viemän vertailukelpoisen tuotelajin kokonaismyyntimäärästä. Niiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, joiden myynti oli yleisesti edustavaa, ei kotimarkkinoilla todettu vietävien tuotelajien edustavaa myyntiä, tai niitä ei myyty lainkaan kotimarkkinoilla.
(63)
Tämän vuoksi kaikkien vientiä harjoittavien tuottajien samankaltaisen tuotteen normaaliarvo määritettiin väliaikaisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan mukaisesti lisäämällä tutkimusajanjakson aikaisiin yrityksen omiin valmistuskustannuksiin myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset ja kohtuullinen voittomarginaali. Valituksen tekijät ovat väittäneet, että Indonesian eriytetty vientivero laskee palmuöljyn hintaa ja vääristää näin biodieselin tuottajien kustannuksia. Komissiolla ei tässä vaiheessa ole riittävästi tietoja, jotta se voisi päättää, mikä on parhaiten soveltuva tapa tarkastella tätä väitettä. Tämän vuoksi lopullisessa vaiheessa ja käynnissä olevassa tukien vastaisessa tutkimuksessa tarkastellaan tarkemmin sitä, vastaavatko kustannukset kohtuullisessa määrin tarkasteltavana olevan tuotteen valmistukseen liittyviä kustannuksia.
(64)
Tutkimuksessa ilmeni, että Indonesian biodieselin kotimarkkinat ovat valtion tiukassa sääntelyssä. Valtion täysin omistama öljy- ja kaasuyhtiö Pertamina on kotimarkkinoiden selvästi suurin yritys (yli 90 % otokseen valittujen tuottajien biodieselin ostoista kotimarkkinoilla). Valtio on antanut Pertaminalle tehtäväksi sekoittaa biopolttoaineita fossiilisiin polttoaineisiin myytäväksi sen huoltoasemilla. Indonesian kauppaministeriö määrittää kuukausittain niin sanotun HPE-hinnan (eli viennin vertailuhinnan), joka on vientitullien kuukausittaisen tason laskemiseen käytettävä vertailuhinta. Pertamina ostaa biodieseliä Indonesian valtion määrittämän HPE-hinnan tasolla.
(65)
Näissä olosuhteissa voiton määrä ei voi perustua otokseen valittujen yritysten todellisiin tietoihin, koska kotimarkkinamyynnin ei katsota tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä. Määritettäessä normaaliarvoa käytettävä voitto pohjautui tämän vuoksi perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan nojalla kohtuulliseen määrään voittoa, joka on saavutettavissa tämän tyyppisellä nuorella ja innovatiivisella pääomavaltaisella toimialalla tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa vapailla ja avoimilla markkinoilla, eli 15 prosenttia liikevaihdosta.
2.2. Vientihinta
(66)
Otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat veivät unioniin joko suoraan riippumattomille asiakkaille tai etuyhteydessä olevien yritysten kautta.
(67)
Niissä tapauksissa, joissa tarkasteltavana olevaa tuotetta oli viety suoraan riippumattomille asiakkaille unioniin, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
(68)
Jos vientimyynti unioniin tapahtui unionin alueella sijaitsevien etuyhteydessä olevien myyntiyritysten kautta, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti niiden hintojen perusteella, joilla tuotu tuote jälleenmyytiin ensimmäistä kertaa riippumattomille asiakkaille unionissa. Näissä tapauksissa tehtiin oikaisut kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välillä koituneiden kustannusten huomioon ottamiseksi, ja 5 prosentin voitto liikevaihdosta katsottiin kohtuulliseksi.
(69)
Yhdessä jäsenvaltiossa perittiin maksuja asiakkailta, jotka halusivat biodieseliä ostettuaan hyötyä voimassa olevien sääntelypuitteiden (7) mukaisesta kaksinkertaisesta laskennasta; näitä maksuja ei pidetty osana vientihintaa. Tällaiset maksut eivät liity tarkasteltavana olevaan tuotteeseen sellaisenaan vaan pikemminkin etuyhteydessä olevan tuojan antamiin asiakirjoihin, joilla voidaan hankkia valtion viranomaisten myöntämä todistus, jonka avulla etuyhteydessä olevan tuojan asiakas voi täyttää tarvittavat edellytykset ja sekoittaa ainoastaan puolet biodieselmäärästä (koska tällainen biodiesel voidaan laskea ”kaksinkertaisesti”).
2.3. Vertailu
(70)
Otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille määritettyä normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla.
(71)
Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolista, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.
(72)
Tällä perusteella tehtiin oikaisuja kuljetus-, merirahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, ja liitännäiskustannusten, luottokustannusten, tarkastusmaksujen, pankkimaksujen, vientitullien ja palkkioiden huomioon ottamiseksi, kun oli osoitettu, että ne vaikuttavat hintojen vertailtavuuteen.
(73)
Kun vientimyynti unioniin tapahtui unionin ulkopuolella sijaitsevien etuyhteydessä olevien kauppayritysten kautta, komissio tutki, olisiko tällaisia etuyhteydessä olevia kauppiaita pidettävä vientiä harjoittavan tuottajan vientimyyntiosastona vai palkkiopohjalta toimivana edustajana.
(74)
Yhden yrityksen tai yritysryhmän todettiin tehneen etuyhteydessä olevan kauppayrityksen kanssa sopimuksen kaupan käynnistä muun muassa biodieselillä palkkiota vastaan. Tässä tapauksessa katsottiin, että etuyhteydessä olevaa kauppiasta olisi pidettävä palkkiopohjalta toimivana edustajana, minkä vuoksi vientimyyntihintoihin olisi tehtävä oikaisu perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan mukaisesti kauppiaan saama voittomarginaali.
(75)
Yhden vientiä harjoittavan tuottajan kohdalla tarkasteltavana olevaa tuotetta (eli PME:tä) sekoitettiin RME:hen ennen myyntiä ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle. Tämän vuoksi tehtiin 2 artiklan 10 kohdan a alakohdan mukaisesti oikaisu tarkasteltavana olevan tuotteen fyysisten ominaisuuksien erojen huomioon ottamiseksi.
2.4. Polkumyyntimarginaali
(76)
Otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien osalta verrattiin samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.
(77)
Yhteistyössä toimineiden mutta otoksen ulkopuolisten vientiä harjoittavien tuottajien painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali laskettiin perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan säännösten mukaisesti. Marginaali määritettiin otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille määritettyjen marginaalien perusteella ottamatta huomioon sitä vientiä harjoittavaa tuottajaa, jonka polkumyyntimarginaali oli nolla.
(78)
Kaikkien muiden Indonesiassa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaali määritettiin käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Tätä varten määriteltiin ensin yhteistyön taso vertaamalla tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittamia unioniin suuntautuvan viennin määriä Eurostatin vastaaviin tuontitilastoihin. Koska yhteistyön aste oli erittäin korkea eli 99 prosenttia unioniin suuntautuvasta kokonaisviennistä tutkimusajanjakson aikana, kaikkiin muihin indonesialaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettava jäännöspolkumyyntimarginaali vahvistettiin sen otokseen valitun yhteistyössä toimivan tuottajan tasolle, jolla oli korkein polkumyyntimarginaali.
(79)
Tällä tavalla määritetyt väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana ovat seuraavat:
Polkumyyntimarginaali
Yritys
Väliaikainen polkumyyntimarginaali
PT. Ciliandra Perkasa
0,0 %
PT. Musim Mas
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri
5,3 %
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia
9,6 %
PT. Wilmar Nabati Indonesia
9,6 %
Muut yhteistyössä toimineet yritykset
6,5 %
Kaikki muut yritykset
9,6 %
D. VAHINKO
1. Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä
(80)
Samankaltaista tuotetta tuottaa unionissa 254 tuottajaa. Ne muodostavat unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’.
(81)
Oli esitetty väitteitä, joiden mukaan huomattava määrä unionin suurista tuottajista oli etuyhteydessä Argentiinan viejiin ja/tai toi biodieseliä Argentiinasta, minkä vuoksi ne pitäisi sulkea unionin tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle.
(82)
Tutkimuksen jälkeen kolme yritystä suljettiin unionin tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle, koska niiden tuonti asianomaisista maista vastasi 63:a, 85:tä ja 71:tä prosenttia niiden omasta tuotannosta tutkimusajanjaksolla. Kaksi muuta yritystä jätettiin määritelmän ulkopuolelle, sillä ne eivät olleet tuottaneet biodieseliä tutkimusajanjakson aikana. Mitään näiden yritysten tietoja ei ole käytetty jäljempänä olevissa jaksoissa. Alustavasti pääteltiin, että perusteita ei ollut minkään muun unionin tuottajan jättämiselle unionin tuotannonalaa koskevan määritelmän ulkopuolelle.
(83)
Tutkimusajanjakson aikaisen unionin kokonaistuotannon määrittämiseksi käytettiin kaikkia saatavilla olevia tietoja unionin tuotannonalasta, myös valituksessa toimitettuja tietoja sekä unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjä tietoja. Näiden tietojen perusteella unionin tuotanto oli noin 9 052 871 tonnia tutkimusajanjaksolla. Kuten edellä todettiin, otokseen valittiin kahdeksan unionin tuottajaa, joiden osuus samankaltaisen tuotteen unionin kokonaistuotannosta oli 27 prosenttia.
2. Unionin kulutus
Taulukko 1
Unionin kulutus
2009
2010
2011
Tutkimusajanjakso
Tonnia
11 165 831
11 538 511
11 159 706
11 728 400
Indeksi 2009 = 100
100
103
100
105
Lähde:
Eurostat, unionin teollisuutta koskevat tiedot.
(84)
Unionin kulutus määritettiin kaikkien unionin tuottajien unionin markkinoilla tuottaman unionin kokonaistuotannon määrän perusteella, josta oli vähennetty niiden vienti ja johon oli lisätty tuonti Argentiinasta ja Indonesiasta ja muista kolmansista maista.
(85)
Tuonnin määrä Argentiinasta ja Indonesiasta saatiin Eurostatin tiedoista, jotka koskevat niitä eri CN-koodeja, joihin tuote on luokiteltu.
(86)
Edellä esitetyn pohjalta unionin biodieselin kulutus kasvoi 5 prosenttia vuodesta 2009 tutkimusajanjakson loppuun.
3. Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi
(87)
Kuten perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa vahvistetaan, kahdesta maasta tapahtuvan tuonnin vaikutuksia voidaan arvioida kumulatiivisesti vain, jos kaksi ehtoa täyttyy.
(88)
Ensimmäinen ehto on, että polkumyyntimarginaali on kummastakin maasta tulevassa tuonnissa vähimmäistasoa suurempi eikä tuonnin määrä ei ole vähäpätöinen. Argentiinasta ja Indonesiasta tulevalle tuonnille määritetty polkumyyntimarginaali oli perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua vähimmäistasoa suurempi, eikä kummastakaan asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ollut perusasetuksen 5 artiklan 7 kohdan mukaisesti vähäpätöinen (tutkimusajanjaksona Argentiinan markkinaosuus oli 10,8 prosenttia ja Indonesian 8,5 prosenttia).
(89)
Toinen ehto on, että tuodut tuotteet kilpailevat keskenään ja unionin samankaltaisen tuotteen kanssa. Argentiinasta ja Indonesiasta tuodun biodieselin sekoittavat mineraalidieseliin ja myyvät asiakkaille kaikkialla unionissa samat kauppayritykset suorassa kilpailussa unionin tuotannonalan tuottaman biodieselin kanssa.
(90)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan alustavasti, että kaikki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa vahvistetut edellytykset täyttyvät ja että Argentiinasta ja Indonesiasta tulevaa tuontia olisi tarkasteltava kumulatiivisesti vahinkoanalyysin tekemiseksi.
4. Asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus
Taulukko 2
2009
2010
2011
Tutkimusajanjakso
Tuonti Argentiinasta
Tonnia
853 589
1 179 285
1 422 142
1 263 230
Indeksi 2009 = 100
100
138
167
148
Markkinaosuus
7,6 %
10,2 %
12,7 %
10,8 %
Indeksi 2009 = 100
100
135
167
141
Tuonti Indonesiasta
Tonnia
157 915
495 169
1 087 518
995 663
Indeksi 2009 = 100
100
314
689
631
Markkinaosuus
1,4 %
4,3 %
9,7 %
8,5 %
Indeksi 2009 = 100
100
303
689
600
Yhteensä markkinaosuus
9,1 %
14,5 %
22,5 %
19,3 %
Indeksi 2009 = 100
100
160
248
213
Lähde:
Eurostat.
(91)
Tuontimäärät Argentiinasta ja Indonesiasta kasvoivat merkittävästi vuodesta 2009 tutkimusajanjaksolle, ja tuonti Indonesiasta kasvoi Argentiinan tuontia nopeammin. Markkinaosuus kasvoi 9,1 prosentista 19,3 prosenttiin samana aikana.
5. Asianomaisista maista tapahtuneen tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus
5.1. Hintojen kehitys
Taulukko 3
Tuontihinta (euroa/tonni)
2009
2010
2011
Tutkimusajanjakso
Argentiina
629
730
964
967
Indeksi 2009 = 100
100
116
153
154
Indonesia
597
725
864
863
Indeksi 2009 = 100
100
121
145
145
Yhteensä
624
728
920
921
Indeksi 2009 = 100
100
117
147
148
Lähde:
Eurostat.
(92)
Vaikka tuontihinnat nousivat tarkastelujaksolla, erityisesti vuosina 2010 ja 2011, sekä Argentiinasta että Indonesiasta peräisin olevan biodieselin hinnat pysyivät unionin tuotannonalan hintoja alhaisempina koko tarkastelujakson ajan.
5.2. Hintojen alittavuus
(93)
Tutkimusajanjakson aikaisen hinnan alittavuuden määrittämiseksi verrattiin otokseen valittujen unionin tuottajien unionin markkinoilla etuyhteydettömiltä asiakkailta veloittamia painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, vastaaviin, otokseen valituilta argentiinalaisilta ja indonesialaisilta tuottajilta tulevassa tuonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitettuihin painotettuihin keskimääräisiin hintoihin, jotka oli määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tullien ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.
(94)
Argentiinasta peräisin olevaa SME:tä ja Indonesiasta peräisin olevaa PME:tä vertailtiin unionin markkinoilla valmistettuun ja myytyyn tuotteeseen suodatettavuuden rajalämpötilan (Cold Filter Plugging Point, CFPP) pohjalta, joka on se lämpötila, jossa biodiesel muuttuu takaisin rasvaksi eikä sovi käytettäväksi polttoaineena.
(95)
Kaikessa Argentiinasta EU:hun tulevassa myynnissä CFPP oli 0 celsiusastetta. Tällaista myyntiä verrattiin tämän vuoksi unionin tuottajien myymään biodieseliin, jonka CFPP on 0.
(96)
Kaikessa Indonesiasta EU:hun tulevassa myynnissä CFPP oli 13 celsiusastetta. Koska vain erittäin pieni määrä unionin tuottajien myynnistä tehtiin tällaisella CFPP-arvolla - sillä Indonesiasta peräisin oleva PME sekoitetaan lähes aina muista lähteistä peräisin olevaan biodieseliin ennen myyntiä ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle - suoraa vertailua ei pidetty kohtuullisena. Indonesiasta peräisin olevan PME:n, jonka CFPP on 13, vientihintaa oikaistiin tämän vuoksi ylöspäin hintaan CFPP:n arvolla 0 ottamalla huomioon unionin markkinoiden hintaero unionin tuotannonalan valmistaman PME:n myynnissä CFPP:n arvolla 13 ja biodieselin, jonka CFPP on 0, keskimääräisen hinnan välillä.
(97)
Edellä esitetyn menetelmän perusteella Argentiinan ja Indonesian sekä unionin hintojen ero ilmaistuna prosentteina unionin tuotannonalan painotetusta keskimääräisestä hinnasta (noudettuna lähettäjältä -tasolla) eli hintojen alittavuuden marginaali oli 2,5-9,1 prosenttia.
6. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
(98)
Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutuksia unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka oli määritetty unionin tuotannonalalle arviointijaksolla.
(99)
Kuten edellä mainittiin, tarkasteltaessa unionin tuotannonalalle mahdollisesti aiheutunutta vahinkoa käytettiin unionin tuottajien otosta koskevia tarkistettuja tietoja.
(100)
Vahingon arvioinnissa komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotalouden vahinkoindikaattorit. Komissio arvioi makrotalouden indikaattorit tarkastelujaksolta unionin tuotannonalan toimittamien kaikkia unionin tuottajia koskevien tietojen pohjalta. Komissio arvioi mikrotalouden indikaattorit otokseen valituilta unionin tuottajilta kerättyjen tarkistettujen tietojen pohjalta.
(101)
Seuraavat makrotalouden indikaattorit arvioitiin kaikkia unionin biodieselin tuottajien koskevien tietojen pohjalta: tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttö, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä.
(102)
Seuraavat mikrotalouden indikaattorit arvioitiin otokseen valittuja unionin biodieselin tuottajien koskevien tietojen pohjalta: keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, sijoitetun pääoman tuotto ja pääoman saanti.
7. Makrotaloudelliset indikaattorit
7.1. Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
Taulukko 4
2009
2010
2011
Tutkimusajanjakso
Tuotantokapasiteetti (tonnia)
20 359 000
21 304 000
21 517 000
22 227 500
Indeksi 2009 = 100
100
105
106
109
Tuotantomäärä (tonnia)
8 745 693
9 367 183
8 536 884
9 052 871
Indeksi 2009 = 100
100
107
98
104
Kapasiteetin käyttöaste
43 %
44 %
40 %
41 %
Indeksi 2009 = 100
100
102
92
95
Lähde:
unionin tuotannonalan toimittamat tiedot.
(103)
Unionin tuotannonalan tuotanto kasvoi tarkastelujaksolla kulutusta vastaavasti. Kapasiteetti pysyi verrattain vakaana erityisesti vuoden 2010 ja tutkimusajanjakson välillä; kapasiteetin käyttöaste pysyi näin ollen alhaisena koko tämän ajan. Unionin tuotannonala ei pystynyt käyttämään aiemmin asennettua kapasiteettia tai missään määrin hyödyntämään tällä jaksolla kapasiteetin kasvua, jolla oli ennakoitu Yhdysvaltoihin kohdistuvien toimenpiteiden käyttöönottoa tai joidenkin jäsenvaltioiden odotettuja kiintiöjärjestelmiä tai kasvavia toimeksiantoja.
7.2. Myyntimäärä ja markkinaosuus
Taulukko 5
2009
2010
2011
Tutkimusajanjakso
Myynnin määrä (tonnia)
9 454 786
9 607 731
8 488 073
9 294 137
Indeksi 2009 = 100
100
102
90
98
Markkinaosuus
84,7 %
83,3 %
76,1 %
79,2 %
Indeksi 2009 = 100
100
98
90
94
Lähde:
unionin tuotannonalan toimittamat tiedot.
(104)
Etuyhteydettömille yrityksille unionissa suuntautuvan myynnin määrä pysyi tällä jaksolla vakaana. Koska kulutus kasvoi jaksolla hiukan, myyntimäärän säilyminen vakaana johti markkinaosuuden supistumiseen (5,5 prosenttiyksikköä), mikä korvautui tuonnilla asianomaisista maista.
7.3. Kasvu
(105)
Unionin tuotannonalan kasvu tulee esiin määrällisissä indikaattoreissa kuten tuotantoa, myyntiä ja erityisesti markkinaosuutta kuvaavissa indikaattoreissa. Vaikka kulutus kasvoi arviointijakson aikana, unionin tuottajien markkinaosuus ei kasvanut kulutuksen mukaisesti. Unionin tuotannonalan markkinaosuus supistui jakson aikana, kun tuonnin määrä kasvoi. Samaan aikaan Indonesiasta ja Argentiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi yli 10 prosenttiyksikköä. Se, että unionin tuotannonala ei pystynyt täysin hyödyntämään markkinakasvua, vaikutti negatiivisesti sen taloudelliseen tilanteeseen.
7.4. Työllisyys ja tuottavuus
Taulukko 6
2009
2010
2011
Tutkimusajanjakso
Työntekijät (kokoaikaiseksi muutettuna - FTE)
1 858
2 055
2 061
2 079
Indeksi 2009 = 100
100
111
111
112
Tuottavuus (tonnia/FTE)
4 707
4 558
4 142
4 354
Indeksi 2009 = 100
100
97
88
93
Lähde:
unionin tuotannonalan toimittamat tiedot.
(106)
Koska biodieselteollisuus on pääomavaltainen ala, jonka tuotantoprosessi ei edellytä suurta työvoimaa ja koska biodieselin varsinaisessa tuotannossa alihankintaa käytetään paljon, tuotantoteollisuus ei työllistä suurtaa määrä ihmisiä. Koska tuotantomäärät kasvoivat jaksolla hiukan, myös työllisyys lisääntyi.
(107)
Koska työllisyys kasvoi nopeammin kuin tuotanto, tuottavuus heikentyi 7 prosenttiyksikköä vuoden 2009 tutkimusajanjakson lopun välillä.
7.5. Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä
(108)
Unionin tuotannonalalle oli aiheutunut vahinkoa Amerikan yhdysvalloista polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista vuoteen 2009 asti, jolloin nyt käynnissä olevaa menettelyä koskeva tutkimusajanjakso alkaa. Amerikan yhdysvalloista tulevaa tuontia koskevilla käytössä olevilla tulleilla oli tarkoitus luoda tasapuoliset toimintaedellytykset, joissa unionin tuotannonala pystyy kilpailemaan tasavertaisin edellytyksin tällaisen tuonnin kanssa ja toipua sille aiheutuneesta vahingosta.
(109)
Näin ei selvästikään ole tapahtunut. Unionin tuotannonala on nyt vähemmän kannattava kuin vuonna 2009 ja on menettänyt markkinaosuuttaan jopa vuoteen 2009 nähden Argentiinasta ja Indonesiasta peräisin olevalle tuonnille, joka alittaa unionin hinnat. Kapasiteetin käyttöaste on laskenut, vaikka unionin kulutus on kasvanut. Aiemmasta polkumyynnistä toipuminen ei selvästikään ole onnistunut.
(110)
Argentiinalaisten ja indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaalit on vahvistettu edellä polkumyyntiä koskevassa osassa. Yhden indonesialaisen vientiä harjoittavan tuottajan kohdalla, joka vastaa vähäisestä osasta Indonesiasta tulevaa tuontia, ei todettu polkumyyntiä. Muiden indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien ja kaikkien argentiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien todettiin kuitenkin tuovan biodieseliä polkumyynnillä unionin markkinoille. Kun lisäksi otetaan huomioon näistä kahdesta asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja hinnat, tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutusta ei voida pitää vähäisenä.
8. Mikrotaloudelliset indikaattorit
8.1. Keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset ja palkkakustannukset
Taulukko 7
2009
2010
2011
Tutkimusajanjakso
Yksikköhinta (euroa tonnilta)
797
845
1 096
1 097
Indeksi 2009 = 100
100
106
137
138
Yksikkökustannukset (euroa tonnilta)
760
839
1 089
1 116
Indeksi 2009 = 100
100
110
143
147
Palkkakustannukset (euroa/FTE)
57 391
63 490
62 141
61 004
Indeksi 2009 = 100
100
111
108
106
Lähde:
otokseen valittujen unionin tuottajien kyselylomakevastaukset.
(111)
Vaikka unionin tuotannonala pystyi tarkastelujaksolla nostamaan myyntihintojaan, tuotantokustannukset kasvoivat vuoden 2011 huonon rapsisadon vuoksi siinä määriin, että myyntihinnan nousu ei riittänyt kattamaan kustannuksia. Unionin tuotannonalan kannalta ei ollut taloudellista tuoda vaihtoehtoisia raaka-aineita Argentiinasta ja Indonesiasta näissä maissa käytössä olevien verotusjärjestelmien vuoksi, joten se joutui turvautumaan valmiin biodieselin tuontiin pitääkseen omat kustannuksensa pienempinä ja vähentääkseen näin kokonaistappiotaan.
(112)
Samalla otokseen valittujen yritysten palkkakustannukset kasvoivat tarkastelujaksolla, mikä sai yritykset edelleen etsimään keinoja kokonaiskustannusten pienentämiseen.
8.2. Varastot
Taulukko 8
2009
2010
2011
Tutkimusajanjakso
Varastot (tonnia)
74 473
87 283
90 249
103 058
Indeksi 2009 = 100
100
117
121
138
Lähde:
otokseen valittujen unionin tuottajien kyselylomakevastaukset.
(113)
Biodieselin varastot kasvoivat arviointijaksolla noin 40 prosenttia. Tällaista varastojen kasvua tapahtui koko arviointijakson ajan. Koska biodieseliä ei voi varastoida yli 6 kuukauden mittaista aikaa (keskimääräinen varastointiaika on vain noin kolme kuukautta), varastoihin liittyvillä tiedoilla on vain vähäistä merkitystä arvioitaessa unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta.
8.3. Kannattavuus, investoinnit, sijoitetun pääoman tuotto, kassavirta ja pääoman saanti
Taulukko 9
2009
2010
2011
Tutkimusajanjakso
Kannattavuus
3,5 %
-0,3 %
-0,2 %
-2,5 %
Investoinnit (tuhatta euroa)
188 491
156 927
149 113
141 578
Indeksi 2009 = 100
100
83
79
75
Sijoitetun pääoman tuotto
19 %
-2 %
-2 %
-24 %
Kassavirta (tuhatta euroa)
244 001
-48 649
21 241
23 984
Indeksi 2009 = 100
100
-20
9
10
Lähde:
otokseen valittujen unionin tuottajien kyselylomakevastaukset.
(114)
Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus määritettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä unionin markkinoilla saatu nettovoitto ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus heikkeni arviointijaksolla merkittävästi 3,5 prosentista -2,5 prosenttiin.
(115)
Unionin tuottajien biodieselin tuotantoon tekemien investointien taso laski tällä jaksolla, minkä osoittaa, että tällaisiin investointeihin käytettävissä olevien resurssien määrä oli pienenentynyt unionin tuottajien markkinanosuuden myötä, vaikka otokseen valitut tuottajat vielä pystyivätkin investoimaan biodieselin tuotantoon.
(116)
Otokseen valittujen unionin tuottajien sijoitetun pääoman tuotto, joka ilmaisee niiden tuloksen prosentteina biodieselin tuotantoon sijoitettujen varojen keskimääräisestä nettokirjanpitoarvosta tilikauden alussa ja lopussa ennen veroja, seurasi kannattavuuden laskusuuntausta. On katsottava, että sijoitetun pääoman tuoton heikkeneminen on selvä osoitus unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemisestä tutkimusajanjaksolla.
(117)
Kassavirta, joka osoittaa tuotannonalan kykyä rahoittaa itse toimintaansa, supistui merkittävästi arviointijaksolla, mikä osoittaa, että otokseen valittujen yritysten oli vaikea kilpailla Argentiinasta ja Indonesiasta polkumyynnillä tulevan tuonnin kanssa.
9. Vahinkoa koskevat päätelmät
(118)
Tarkistettujen tietojen arviointi osoittaa, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan määritelmän mukaista merkittävää vahinkoa. Kulutuksen kasvaessa unionin tuotannonala on menettänyt markkinaosuuttaan ja kannattavuuttaan, ja tuonti on kasvattanut markkinaosuuttaan unionin tuottajia alhaisemmin hinnoin.
(119)
Muutkin indikaattorit osoittavat laskevaa tai vakaata kehityssuuntausta myös sen jälkeen, kun Amerikan yhdysvaltoja koskevat toimenpiteet otettiin käyttöön ja tulleja laajennettiin koskemaan Kanadasta tulevaa, toimenpiteitä kiertävää tuontia.
(120)
Unionin tuottajat pystyivät siirtämään suurimman osan tuotantokustannusten noususta vuosina 2010 ja 2011 (+33 prosenttiyksikköä) hintoihin mutta ainoastaan laskemalla kannattavuutta kannattavuusrajalle. Ne eivät kuitenkaan pystyneet siirtämään eteenpäin vuoden 2011 ja tutkimusajanjakson välillä tapahtunutta kustannusten kasvua, joka johtui syöttöaineen hinnan noususta, mikä on lähes 80 prosenttia biodieselin kokonaistuotantokustannuksista. Tällaista kustannusten kasvua ei voitu siirtää kokonaisuudessaan asiakkaille unionin markkinoilla, mikä aiheutti tappioita tutkimusajanjaksolla.
E. SYY-YHTEYS
1. Johdanto
(121)
Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tarkasteltiin, onko asianomaisista maista polkumyynnillä tuleva tuonti aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä.
(122)
Muita polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ohella tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat samaan aikaan voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, tutkittiin sen varmistamiseksi, ettei niiden mahdollisesti aiheuttamaa vahinkoa pidettäisi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamana.
2. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus
(123)
Todettiin, että vähäinen osuus (2-6 prosenttia) Indonesiasta EU:hun suuntautuneesta tuonnista ei tutkimusajanjaksolla tapahtunut polkumyynnillä. Muu tuonti Indonesiasta ja kaikki tuonti Argentiinasta tapahtui polkumyynnillä. Ilman polkumyyntiä tapahtuneen tuonnin vähäisen määrän poistaminen Indonesiasta ilmoitetun tuonnin kokonaismäärästä ei vaikuta edellä eriteltyyn kehityssuuntaukseen.
(124)
Tutkimus osoitti, että halpaan hintaan polkumyynnillä tapahtunut tuonti asianomaisista maista kasvoi tarkastelujaksolla huomattavasti määrältään (yli kaksinkertaiseksi). Tämän johdosta tuonnin markkinaosuus kasvoi huomattavasti 10 prosenttiyksiköllä vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson lopun välillä 9,1 prosentista 18,8 prosenttiin.
(125)
Kulutuksen kasvusta huolimatta unionin tuotannonala menetti 5,5 prosenttiyksikköä markkinaosuudesta tarkastelujaksolla.
(126)
Polkumyyntituonnin keskimääräiset hinnat nousivat 48 prosenttia vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä, mutta ne olivat huomattavasti alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat samalla jaksolla. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat, ja keskimääräinen hintojen alittavuuden marginaali oli tutkimusajanjaksolla Indonesian osalta 4 prosenttia ja Argentiinan osalta 8 prosenttia.
(127)
Halvan polkumyyntituonnin kasvun aiheuttama paine unionin markkinoilla ei antanut unionin tuotannonalalle mahdollisuutta asettaa myyntihintojaan markkinaolosuhteita ja kustannusten nousua vastaavalle tasolle. Otokseen valitut yritykset pystyivät siirtämään asiakkaidensa maksettavaksi vain 38 prosentin hinnannousun, vaikka niiden kokonaiskustannukset kohosivat 47 prosenttia samalla jaksolla.
(128)
Edellä esitetyn perustella päätellään alustavasti, että asianomaisista maista peräisin olevalla halvalla polkumyyntituonnilla, joka alitti yhteisön tuotannonalan hinnat tutkimusajanjakson aikana ja jonka määrä myös merkittävästi kasvoi, on ollut ratkaiseva asema unionin tuotannonalan kärsimässä merkittävässä vahingossa.
3. Muiden tekijöiden vaikutus
3.1. Tuonti muista maista
Taulukko 10
Muut kolmannet maat
2009
2010
2011
Tutkimusajanjakso
Tuonti yhteensä (tonnia)
699 541
256 327
161 973
175 370
Indeksi 2009 = 100
100
37
23
25
Markkinaosuus
6,3 %
2,2 %
1,5 %
1,5 %
Indeksi 2009 = 100
100
35
23
24
Lähde:
Eurostat.
(129)
Tuonti kolmansista maista, lähinnä Yhdysvalloista, Norjasta ja Etelä-Koreasta, supistui merkittävästi vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson lopun välillä. Tämä tuonnin supistuminen johtui Yhdysvalloista tulevaa tuontia koskevien toimenpiteiden käyttöönotosta vuonna 2009 ja toimenpiteiden kiertämistä koskevasta tutkimuksesta, joka koski Kanadasta lähetettyä tuontia vuonna 2010. Koska muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus supistui samalla, kun unionin tuotannonalan rahoitusasema heikkeni, muista kolmansista maista tuleva tuonti ei voinut vaikuttaa merkittävästi unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Näin ollen ei voida päätellä, että tällainen tuonti poistaisi syy-yhteyden vahingon ja polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusten välillä.
3.2. Ilman polkumyyntiä tapahtunut tuonti asianomaisista maista
(130)
Ilman polkumyyntiä tapahtunutta tuontia asianomaisista maista esiintyi, mutta ainoastaan vuoden 2011 jälkipuoliskolla. Koska tällaista vientiä oli vain lyhyen aikaa ja vähäisissä määrin, se on voinut aiheuttaa vain vähäisen määrän vahinkoa unionin tuotannonalalle eikä se voi poistaa syy-yhteyttä vahingon ja polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusten välillä.
3.3. Muut Unionin tuottajat
(131)
Koska unionin tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle jätettyjen unionin tuottajien tuotanto on määrältään vähäistä ja niiden vientimäärät kokonaisuudessaan pieniä, näitä tuottajia ei pidetty unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon syynä.
3.4. Unionin tuotannonalan harjoittama tuonti
(132)
Argentiinan biodieselin tuottajien järjestö CARBIO väitti, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon aiheutti unionin tuottajien harjoittama tuonti Argentiinasta ja Indonesiasta. Ne katsoivat tällaisen tuonnin itseaiheutetuksi vahingoksi ja väittivät, että argentiinalaisia tuottajia ei toimintansa vuoksi olisi katsottava vahingon syyksi.
(133)
Unionin tuotannonalan toimittamista tiedoista käy selvästi ilmi, että tuotannonala toi biodieseliä tarkastelujaksolla Argentiinasta ja Indonesiasta ja että tällaista tuontia oli jopa 60 prosenttia kaikesta näistä maista peräisin olevasta tuonnista tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonala on kuitenkin ilmoittanut, että tällainen tuonti tapahtui itsepuolustuksena. Unionin tuottajat pystyivät lyhyellä aikavälillä hyötymään tällaisesta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista, mikä auttoi niitä jatkamaan liiketoimintaansa keskipitkällä aikavälillä.
(134)
Tällainen unionin tuotannonalan harjoittama biodieselin tuonti unioniin polkumyyntihinnoin lisääntyi merkittävästi vuonna 2011 ja tutkimusajanjaksolla, jolloin biodieselin ja sen raaka-aineiden eriytetyn vientiveron vaikutus tuntui voimakkaimmin, sillä tuohon aikaan raaka-aineiden (soija- ja palmuöljyn) tuonti tuli epätaloudelliseksi verrattuna lopullisen tuotteen tuontiin. Kummassakin maassa käytettävässä eriytetyssä vientiverojärjestelmässä raaka-aineiden vientiä verotetaan enemmän kuin lopullisen tuotteen vientiä. Kysymystä siitä, olisiko tätä eriytettyä vientiveroa pidettävä tukien vastaisen asetuksen 2 artiklassa tarkoitettuna tukena, tarkastellaan käynnissä olevassa tukien vastaisessa tutkimuksessa.
(135)
Tutkimusajanjaksolla esimerkiksi soijaöljyn tuontihinta Argentiinasta oli joidenkin kuukausien ajan korkeampi kuin SME:n tuontihinta, mikä teki soijaöljyn ostamisen epätaloudelliseksi. Tässä tilanteessa SME:n ostaminen oli ainoa taloudellisesti perusteltavissa oleva vaihtoehto.
(136)
Jos unionin tuotannonala ei olisi tuonut näitä biodieselmääriä, unionin kauppayritykset olisivat joka tapauksessa tuoneet ne, alittaneet unionin tuotannonalan hinnat ja myyneet ne unionin markkinoilla, sillä niillä on jo näistä maista tuontia, joka myydään unionin tuotannonalan kanssa kilpaileville dieselin jalostajille. Tällainen tuonti ei poista syy-yhteyttä, ja tämän vuoksi väite hylätään alustavasti.
3.5. Unionin tuotannonalan kapasiteetti
(137)
CARBIO väitti myös, että unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtui liiallisen laajentumisen luomasta ylikapasiteetista. Väitettiin, että kapasiteetin käyttöaste oli vuonna 2008 ollut 50 prosenttia ja että unionin tuotannonala oli jatkanut laajentumista ilman vastaavaa kysynnän kasvua.
(138)
On totta, että tarkastelujaksolla kapasiteetin käyttöaste pysyi koko unionissa alhaisena ja oli alimmillaan 40 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Osa yrityksistä ei tämän vuoksi käyttänyt asentamaansa kapasiteettia.
(139)
Kapasiteetin käyttöaste oli kuitenkin alhainen jo tarkastelujakson alussa, pysyi alhaisena koko jakson ja oli otokseen valituissa yrityksissä myös vakaa.
(140)
Otokseen valitut yritykset olivat kannattavia tarkastelujakson alussa ja tappiollisia jakson lopussa, mutta niiden kapasiteetin käyttöaste pysyi vakaana. Voidaan kohtuudella päätellä, että koko tuotannonalan kannattavuus heikkeni mutta sen kapasiteetin käyttöaste pysyi vakaana. Tätä ei näin olleen voida pitää merkittävänä vahingon syynä, sillä syy-yhteyttä ei näytä olevan. Tämän vuoksi väite hylätään alustavasti.
3.6. Raaka-aineiden huono saanti ja puutteellinen vertikaalinen integraatio
(141)
CARBIO väittää myös, että unionin tuotannonalaa vaivaa tehokkuuden puute, erityisesti sen vuoksi, että se ei ole integroitunut vertikaalisesti eikä toimi raaka-aineiden läheisyydessä.
(142)
Nämä väitteet hylättiin alustavasti. Osa otokseen valituista yrityksistä sijaitsee satamissa, joissa raaka-aineita on laivakuljetuksina saatavilla saumattomasti, ja muut otokseen valitut yritykset ovat sijoittaneet biodieseltehtaansa samalle paikalla kuin kasviöljyn tuotantolaitoksensakin. Monet Etelä-Euroopassa toimivat biodieselin tuottajat sijaitsevat satama-alueilla nimenomaan siksi, että saatavilla on Argentiinasta ja Indonesiasta tuotuja raaka-aineita, tai ne toimivat samoilla paikoilla kuin asiakkaansakin (jotka ovat mineraaliöljyn jalostamoita). Koska eriytetyn vientiveron vaikutuksesta raaka-aineet ovat kalliimpia kuin lopullinen tuote, tämä on selvästi aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle, kun PME:n ja SME:n valmistaminen EU:ssa on tullut taloudellisesti mahdottomaksi.
3.7. Muut sääntelytekijät
(143)
CARBIO viittasi myös eräisiin sääntelytekijöihin, joiden se väitti aiheuttaneen vahinkoa unionin tuotannonalalle; osa näistä on ehdotuksia, joita ei ole vielä saatettu voimaan. CARBIO kuitenkin korosti ”kaksinkertaisen laskennan” järjestelmää, jota kuvataan jäljempänä.
(144)
Uusiutuvia energialähteitä koskevassa direktiivissä edellytetään, että jäsenvaltiot määräävät tietyn osuuden biodieseliä sekoitettavaksi mineraalidieseliin ennen sen myyntiä käyttäjille. Osa jäsenvaltioista on käyttänyt uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin säännöstä, jonka mukaan osuus voidaan puolittaa, jos käytettävä biodiesel on valmistettu jäteöljyistä tai käytetyistä eläinrasvoista. Jos kyseinen jäsenvaltio esimerkiksi edellyttää että 7 prosenttia biodieseliä sekoitetaan 93 prosenttiin mineraalidieseliä, tämä 7 prosentin osuus voidaan laskea 3,5 prosenttiin, jos käytetään jäteöljystä tehtyä biodieseliä.
(145)
CARBIO väittää, että kaksinkertaisen laskennan säännöt ovat aiheuttaneet tutkimusajanjaksolla 1 miljoonan tonnin vähennyksen ns. ”ensimmäisen sukupolven” biodieselin myynnissä, mikä on ollut unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon syynä. Tämä väite hylätään, sillä otokseen valittuihin unionin tuottajiin kuuluu joitakin yrityksiä, jotka valmistavat kaksinkertaisesti laskettavaa biodieseliä, eikä niiden rahoitustilanne poikkea merkittävästi niistä otokseen valituista yrityksistä, jotka tuotavat biodieseliä kasviperäisistä neitsytöljyistä. Nämä yritykset ovat osoittaneet tietojensa tarkistamisen yhteydessä, että niiden biodieselin hintaan on vaikuttanut Argentiinasta ja Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin matala hinta, sillä ne kilpailevat suoraan asianomaisista maista peräisin olevan PME:n ja SME:n kanssa.
(146)
On myös väitetty, että unionin tuotannonalalle aiheutuu vahinkoa, koska se ei investoi riittävästi toisen sukupolven biopolttoaineisiin, kuten jäteöljyihin. Tämä väite on alustavasti hylätty, sillä unionissa ei ole saatavilla riittävästi jäteöljyä, jotta käsiteltävää jäteöljymäärää voitaisiin nykyisestä merkittävästi kasvattaa.
3.8. Jäsenvaltioiden rajoitukset
(147)
CARBIO väitti myös, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon syynä ei voinut olla tuonti asianomaisista maista, koska useissa jäsenvaltioissa on kiintiöjärjestelmiä ja verojärjestelyitä, joilla rajoitetaan pääsyä tällaisille markkinoille. Väitettiin myös, että osa EU:n markkinoista on ilmasto-olojen vuoksi suljettu SME:ltä ja PME:ltä.
(148)
On totta, että PME:n suodatettavuuden rajalämpötilan (Cold Filter Plugging Point - CFPP) vuoksi (joka on +13 celsiusastetta) PME:tä ei voida käyttää kaikkialla unionissa ilman sekoittamista muihin biodieseleihin, jolloin CFPP-arvoa voidaan laskea. SME:n CFPP on 0 celsiusastetta, mikä mahdollistaa laajemman käytön erityisesti kesäkuukausien aikana.
(149)
Väitettä, jonka mukaan eräiden jäsenvaltioiden sääntelyjärjestelmä aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, tutkittiin tarkoin koko tutkimuksen ajan.
(150)
Joissakin jäsenvaltioissa on käytössä kiintiöjärjestelmiä, joissa myönnetään tietty tuotantokiintiö kyseisessä jäsenvaltiossa tai jossakin muussa unionin jäsenvaltioissa toimiville yrityksille. Useimmat maat antavat kuitenkin etuja verojärjestelmän kautta, ja näitä etuja ollaan pienentämässä tai poistamassa.
(151)
Esimerkiksi Ranskassa on ”verottomuusetu”, jonka suuruus on 90 euroa tuotettua biodieseltonnia kohden. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin alhaisten hintojen vuoksi on kuitenkin usein halvempaa tuoda biodieseliä kuin ostaa sitä unionin tuotannonalalta, jopa veroetu mukaan luettuna. Tämä näkyy siinä, että Argentiinasta tulevaa tuontia esiintyy selvästi Ranskan markkinoilla.
(152)
Joissakin jäsenvaltioissa ei ilmasto-olojen tai kiintiöjärjestelmien vuoksi esiinny tuontia Argentiinasta ja Indonesiasta. Suurimmassa osassa unionia markkinoilla kuitenkin on tuontia Argentiinasta ja Indonesiasta, joko siksi, että kiintiöjärjestelmää ei ole, tai siksi, että hinta on alhaisempi kuin mikään jäsenvaltion mahdollisesti tarjoama veroetu.
(153)
Koska PME:tä ja SME:tä voidaan unionissa tuotettuun RME:hen tai muuhun biodieseliin sekoitettuna myydä kaikkialla unionissa ja tuontia esiintyy suurina määrinä ja polkumyyntihintoihin myös niissä jäsenvaltioissa, joissa on veroetujärjestelmiä, tämä väite hylätään alustavasti, sillä nykyiset kiintiöjärjestelmät ja verojärjestelyt eivät poista syy-yhteyttä vahingon ja polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusten väliltä.
4. Syy-yhteyttä koskevat päätelmät
(154)
Edellä esitetty analyysi osoittaa, että asianomaisista maista peräisin olevan halvan polkumyyntituonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat merkittävästi. Samanaikaisesti todettiin, että kyseinen tuonti alitti unionin tuotannonalan hinnan tutkimusajanjaksolla.
(155)
Tiedot osoittavat, että asianomaisista maista tulevan halvan tuonnin määrän kasvaessa unionin tuotannonalan taloustilanne heikkenee merkittävästi.
(156)
Edellä esitetyssä analyysissa on asianmukaisesti erotettu polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingollisista vaikutuksista kaikkien sellaisten tiedossa olleiden tekijöiden vaikutukset, jotka ovat vaikuttaneet unionin tuotannonalan tilanteeseen. Tämän analyysin perusteella päätellään alustavasti, että kyseinen polkumyynnillä tapahtunut tuonti asianomaisista maista on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
(157)
Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin lisäksi tiedossa olleet tekijät on arvioitu perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti, eikä ole löydetty näyttöä siitä, että ne poistaisivat syy-yhteyden polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.
F. UNIONIN ETU
(158)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tutki, olisiko vahingollista polkumyyntiä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä päätellä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien, raaka-aineiden toimittajien ja käyttäjien edut.
1. Unionin tuotannonalan etu
(159)
Kuten edellä esitettiin, unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista. Toimenpiteiden käyttöönotosta luopuminen johtaisi erittäin todennäköisesti unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen negatiivisen suuntauksen jatkumiseen. Unionin tuotannonalan tilannetta leimasi erityisesti kannattavuuden lasku vuoden 2009 +3 prosentista -2,5 prosenttiin tutkimusajanjakson loppuun tultaessa. Tilanteen heikkeneminen edelleen johtaisi lopulta tuotannon supistamiseen ja useampien tuotantolaitosten sulkemiseen, mikä uhkaisi unionin työllisyyttä ja investointeja.
(160)
Toimenpiteiden käyttöönotto palauttaisi markkinoille terveen kilpailun. Unionin tuotannonalan kannattavuuden laskusuuntaus johtuu siitä, että kilpailu asianomaisista maista peräisin olevan halvan polkumyyntuonnin kanssa on vaikeaa, mikä puolestaan johtuu myös kummassakin maassa käytössä olevasta vientiverojärjestelmästä, joka laskee SME- ja PME-tuonnin hintaa unionin markkinoilla ja samalla nostaa raaka-aineiden hintaa. Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto asettaisi näin olleen unionin tuotannonalan asemaan, jossa se voisi parantaa kannattavuuttaan tasolle, jota pidetään välttämättömänä tälle pääomavaltaiselle tuotannonalalle.
(161)
Toimenpiteiden pitäisi antaa unionin tuotannonalalle mahdollisuus alkaa toipua tutkimuksen aikana todetusta vahingollisesta polkumyynnistä.
2. Unionin etuyhteydettömien tuojien/kauppiaiden etu
(162)
Unionissa toimivia etuyhteydettömiä tuojia/kauppiaita pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle. Yksikään tuoja ei kuitenkaan toiminut yhteistyössä tutkimuksessa.
(163)
Koska etuyhteydettömistä tuojista tai kauppiaista ei ole tietoja, ei ole näyttöä siitä, että toimenpiteiden käyttöönotto olisi selkeästi tällaisten osapuolten edun vastaista.
3. Käyttäjien ja kuluttajien etu
(164)
Kaikille tiedossa oleville käyttäjäyrityksille, jotka ovat mukana mineraalidieselin tuotannossa ja jakelussa ja myös mukana mineraalidieselin ja biodieselin pakollisessa sekoittamisessa, lähetettiin kyselylomakkeet menettelyn vireillepanon yhteydessä.
(165)
Kolme biodieselin käyttäjää vastasi käyttäjiä koskevaan kyselylomakkeeseen mutta totesi, että biodiesel on hyvin pieni osa niiden kaikesta liiketoiminnasta. Ne ilmoittivat, että niillä on lakisääteinen velvoite ostaa biodieseliä ja että mahdollisesta tullin korotuksesta johtuva biodieselin hinnan nousu siirrettäisiin automaattisesti niiden asiakkaille, kuten aiemminkin oli tehty.
(166)
Kun otetaan huomioon, että saatavilla oli tietoja vain rajoitetusti, toimenpiteiden käyttöönotolla pitäisi olla vain erittäin vähäinen vaikutus loppukuluttajaan, sillä kuluttajien huoltoasemilta ostamamaan mineraalidieseliin sekoitetaan vain vähäinen prosenttiosuus biodieseliä. Ei havaittu näyttöä siitä, että toimenpiteiden käyttöönotto olisi selkeästi muiden käyttäjien tai kuluttajien etujen vastaista.
4. Raaka-ainetoimittajien etu
(167)
Yksi raaka-ainetoimittajien järjestö, FEDIOL (Euroopan kasviöljy- ja proteiinijauhoteollisuutta edustava järjestö) vastasi raaka-ainetoimittajille lähetettyyn kyselylomakkeeseen. Ne ilmoittivat, että tuonti asianomaisista maista oli laskenut rapsiöljyn kysyntää unionissa yli 1 miljoonalla tonnilla vuosina 2009-2011.
(168)
Ne katsovat, että toimenpiteiden käyttöönotolla on myönteinen vaikutus EU:n raaka-ainetoimittajiin, kun EU:n kapasiteetin käyttöaste nousee. Rapsiöljyn kysynnän mahdollinen kasvu vaikuttaisi myös rehuseosalaan, koska se käyttää rapsiöljyn tuotannosta syntyvää jäännöstä, ja EU:n maatalouteen, joka tuottaa rapsia.
(169)
Saatu näyttö osoittaa näin ollen, että toimenpiteiden käyttöönotto olisi unionin raaka-ainetoimittajien edun mukaista.
5. Unionin etua koskevat päätelmät
(170)
Toimenpiteiden käyttöönotto Argentiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan biodieselin tuonnissa olisi selvästikin unionin tuotannonalan etujen mukaista. Se antaisi unionin tuotannonalalle mahdollisuuden kasvaa ja toipua polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamasta vahingosta. Jos toimenpiteitä ei kuitenkaan otettaisi käyttöön, unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkenisi edelleen, ja lisää toimijoita joutuisi lopettamaan toimintansa. Vaikka käyttäjien ja tuojien osalta ei voitu tehdä selviä päätelmiä, toimenpiteiden käyttöönoton pitäisi olla myös raaka-ainetoimittajien edun mukaista.
(171)
Ei ole pakottavia syitä, jotka osoittaisivat, että väliaikaisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto Argentiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan biodieselin tuonnissa olisi selkeästi unionin edun vastaista
G. VÄLIAIKAISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
(172)
Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevien päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enempää vahinkoa.
1. Vahingon korjaava taso
(173)
Näiden toimenpiteiden tasoa määritettäessä otettiin huomioon todetut polkumyyntimarginaalit ja unionin tuottajille aiheutuneen vahingon korjaamiseksi tarvittavan tullin määrä, niitä ylittämättä.
(174)
Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteillä pitäisi voida taata unionin tuotannonalalle mahdollisuus kattaa tuotantokustannuksensa ja saada sellainen ennen veroja laskettu myyntivoitto, jonka se voisi kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin puuttuessa.
(175)
Tätä varten 15 prosentin voittomarginaalia liikevaihdosta laskettuna voitiin pitää soveliaana tasona, johon unionin tuotannonalan olisi voitu edellyttää pääsevän ilman vahinkoa aiheuttavaa polkumyyntiä; tämä perustuu tuontia Amerikan yhdysvalloista koskeneen aiemman tutkimuksen päätelmiin, jossa se katsottiin kohtuulliseksi takaamaan tämän tuotannonalan tuottavat investoinnit pitkällä aikavälillä.
(176)
Tämän perusteella unionin tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin oikaisemalla otokseen kuuluvien unionin tuottajien myyntihintoja tutkimusajanjakson tosiasiallisella voitolla/tappiolla sekä lisäämällä edellä mainittu voittomarginaali.
(177)
Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä asianomaisissa maissa otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa otokseen valittujen unionin tuottajien unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla myymän samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Tästä vertailusta johtuvat mahdolliset erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina tuonnin CIF-kokonaisarvosta.
2. Väliaikaiset toimenpiteet
(178)
Argentiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan biodieselin tuonnissa olisi otettava perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti käyttöön väliaikaiset polkumyyntitullit alhaisemman tullin säännön mukaisesti eli polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisina.
(179)
Polkumyyntitullit määritettiin vertaamalla vahingon korjaavia marginaaleja ja polkumyyntimarginaaleja. Väliaikaiset polkumyyntitullit, ilmaistuna prosentteina CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnoista, ovat seuraavat:
Maa
Yritys
Väliaikainen polkumyyntimarginaali
Väliaikainen vahinkomarginaali
Väliaikainen polkumyyntitulli
Argentiina
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
7,2%
30,9%
7,2%
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Muut yhteistyössä toimineet yritykset
7,9 %
31 %
7,9 %
Kaikki muut yritykset
10,6%
31,8 %
10,6%
Indonesia
PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta
0,0 %
0,0 %
PT. Musim Mas, Medan
2,8 %
23,3 %
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan
5,3 %
27,1 %
5,3 %
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan
9,6 %
26,4 %
9,6 %
PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
9,6 %
26,4 %
9,6 %
Muut yhteistyössä toimineet yritykset
6,5 %
25,3 %
6,5 %
Kaikki muut yritykset
9,6 %
27,1 %
9,6 %
(180)
Koska polkumyyntitullia sovelletaan puhtaan biodieselin lisäksi myös sekoituksiin, joihin sisältyy biodieseliä (suhteessa painon mukaiseen biodieselpitoisuuteen), on tarkempaa ja asianmukaisempaa ilmaista tulli kiinteänä määränä nettotonnia kohden ja soveltaa tätä tuotuun puhtaaseen biodieseliin tai sekoitetun tuotteen biodieselosuuteen, jotta jäsenvaltioiden tulliviranomaiset voivat panna tullin täytäntöön asianmukaisesti.
(181)
Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin nyt tehdyn tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevia, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavia tulleja) yksinomaan asianomaisista maista peräisin olevan, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan siihen on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
(182)
Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (8), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa vastaavasti saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.
(183)
Komissio asetti kirjaamisvelvoitteen asianomaisista maista peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnille 28 päivänä tammikuuta 2013 annetulla komission asetuksella (EU) N:o 79/2013. Tämä tehtiin perusasetuksen 10 artiklan 4 kohdan mukaista polkumyyntitoimenpiteiden mahdollista taannehtivaa soveltamista varten. Mitään päätöstä polkumyyntitoimenpiteiden mahdollisesta taannehtivasta soveltamisesta ei voida tehdä menettelyn tässä vaiheessa.
H. LOPPUSÄÄNNÖKSET
(184)
Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa vahvistetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi kuukauden kuluessa tämän asetuksen julkaisemisesta. Tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia, ja niitä voidaan harkita uudelleen mahdollisten lopullisten toimenpiteiden määrittämistä varten,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tuotaessa Argentiinasta ja Indonesiasta peräisin olevia rasvahappomonoalkyyliestereitä ja/tai parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää, joko puhtaassa muodossa tai sekoituksena, ja jotka tällä hetkellä luokitellaan CN-koodeihin ex 1516 20 98 (TARIC-koodit 1516209821, 1516209829 ja 1516209830), ex 1518 00 91 (TARIC-koodit 1518009121, 1518009129 ja 1518009130), ex 1518 00 95 (TARIC-koodi 1518009510), ex 1518 00 99 (TARIC-koodit 1518009921, 1518009929 ja 1518009930), ex 2710 19 43 (TARIC-koodit 2710194321, 2710194329 ja 2710194330), ex 2710 19 46 (TARIC-koodit 2710194621, 2710194629 ja 2710194630), ex 2710 19 47 (TARIC-koodit 2710194721, 2710194729 ja 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97 (TARIC-koodit 3824909701, 3824909703 ja 3824909704), 3826 00 10 ja ex 3826 00 90 (TARIC-koodit 3826009011, 3826009019 ja 3826009030).
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuun tuotteeseen, jonka jäljempänä luetellut yritykset ovat valmistaneet, sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraava:
Maa
Yritys
Väliaikainen tulli
(euroa nettotonnia kohden)
Taric-lisäkoodi
Argentiina
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
104,92
B782
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
69,16
B783
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
65,24
B784
Muut yhteistyössä toimineet yritykset:
Cargill S.A.C.I., Buenos Aires; Unitec Bio S.A., Buenos Aires; Viluco S.A., Tucuman
75,97
B785
Kaikki muut yritykset
104,92
B999
Indonesia
PT Ciliandra Perkasa, Jakarta
0
B786
PT Musim Mas, Medan
24,99
B787
PT Pelita Agung Agrindustri, Medan
45,65
B788
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
83,84
B789
Muut yhteistyössä toimineet yritykset:
PT Cermerlang Energi Perkasa, Jakarta
57,14
B790
Kaikki muut yritykset
83,84
B999
3. Sekoituksia koskevan polkumyyntitullin soveltamisessa otetaan huomioon, missä suhteessa sekoituksessa on kokonaispitoisuudesta painon mukaan rasvahappomonoalkyyliestereitä ja parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää (biodieselpitoisuus).
4. Jos tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen, mistä syystä niistä tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa on suhteutettu tullausarvon määrittämiseksi asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (9) 145 artiklan mukaisesti, polkumyyntitullia, joka lasketaan edellä vahvistettujen määrien perusteella, alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan suhteutusta.
5. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen Euroopan unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.
6. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
1. Asianomaiset osapuolet voivat yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, ja ne voivat saman ajan kuluessa esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla komission kuulemiksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 20 artiklan soveltamista.
2. Kyseiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 1225/2009 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.
3 artikla
1. Tulliviranomaiset velvoitetaan lopettamaan komission asetuksen (EU) N:o 79/2013 1 artiklan mukaisesti tapahtuva tuonnin kirjaaminen.
2. Kerätyt tiedot tuotteista, jotka on luovutettu kulutukseen enintään 90 päivää ennen tämän asetuksen voimaantuloa, on säilytettävä lopullisten toimenpiteiden voimaantuloon asti tai tämän menettelyn päättämiseen asti.
4 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 27 päivänä toukokuuta 2013.