РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1313/2014 НА КОМИСИЯТА
от 10 декември 2014 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои приготвени или консервирани цитрусови плодове (по-специално мандарини и т.н.) с произход от Китайската народна република след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 11, параграф 2 от него,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 1355/2008 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои приготвени или консервирани цитрусови плодове с произход от Китайската народна република („Китай“). Мерките бяха под формата на специално мито за всяко дружество, вариращи от 361,4 до 531,2 EUR за тон нетно тегло на продукта.
(2)
Тези мерки бяха отменени от Съда на ЕС на 22 март 2012 г. (3), но бяха повторно наложени на 18 февруари 2013 г. с Регламент за изпълнение (ЕС) № 158/2013 на Съвета (4).
1.2. Искане за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(3)
След публикуването на известие за предстоящо изтичане на срока на действие на действащите окончателни антидъмпингови мерки (5), на 12 август 2013 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на тези мерки съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados („FENAVAL“) от името на производители, които представляват над 75 % от общото производство на Съюза на някои приготвени или консервирани цитрусови плодове.
(4)
Като основание за искането е изтъкната вероятността изтичането на срока на действие на окончателните антидъмпингови мерки да доведе до продължаване на дъмпинга или повторно възникване на вредата от него за промишлеността на Съюза.
1.3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(5)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, на 25 октомври 2013 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (6) („известието за започване на преразглеждане“), започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
1.4. Разследване
1.4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(6)
Разследването за продължаване на дъмпинга обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследвания период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Прегледът на тенденциите от значение за оценката на вероятността от повторно възникване на вредата обхвана периода от 1 октомври 2009 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“).
1.4.2. Страни, засегнати от разследването
(7)
Комисията официално информира следните страни за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките: заявителя, производителите от Съюза и техните съответни сдружения, известните производители износители в Китай и в потенциалните държави аналози, несвързаните вносители в Съюза и техните съответни сдружения, доставчиците на производителите в Съюза и техните съответни сдружения, едно сдружение на потребители в Съюза, за което е известно, че е засегнато, както и представителите на държавата износител. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(8)
С оглед на видимо големия брой производители износители в Китай и несвързани вносители в Съюза бе счетено за целесъобразно да се прецени дали следва да се използва извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходимо използване на извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, горепосочените страни бяха приканени да заявят своя интерес в срок 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията посочената в известието за започване на преразглеждане информация.
(9)
Тъй като само една група производители износители от Китай предостави изискваната информация, не беше счетено за необходимо да се изготвя извадка от производители износители.
(10)
Що се отнася до несвързаните вносители, 32 бяха установени и поканени да предоставят информация за извадката. Седем от тях се отзоваха и предоставиха информацията, необходима за подбора на извадката. Трима от тях бяха избрани да бъдат част от извадката, но само двама потвърдиха в рамките на крайния срок своето желание да бъдат включени в извадката.
(11)
Въз основа на посоченото по-горе Комисията изпрати въпросници до заинтересованите страни и до онези, които заявиха своя интерес в сроковете, посочени в известието за започване на преразглеждане. Бяха получени отговори от петима производители от Съюза, от оказалия съдействие производител износител в Китай, от двама несвързани вносители, от осем доставчици на производителите от Съюза, от едно сдружение на доставчиците на производителите от Съюза и от един производител в държавата аналог.
(12)
Две сдружения на вносители заявиха, че са заинтересовани страни. Петима несвързани вносители също представиха коментари.
(13)
По отношение на производителите от държавата аналог, четири дружества бяха установени и бяха поканени да предоставят необходимата информация. Само едно от тези дружества предостави изискваната информация и се съгласи да приеме проверка на място.
(14)
Комисията провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване на дъмпинга или от повторно възникване на вредата от него, както и на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните заинтересовани страни:
а)
производители от Съюза:
-
Halcon Foods S.A.U., Murcia, Испания
-
Conservas y Frutas S.A., Murcia, Испания
-
Agricultura y Conservas S.A., Algemesí (Valencia), Испания
-
Industrias Videca S.A., Villanueva de Castellón (Valencia), Испания
б)
производител износител в Китай:
-
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd., Китай и свързаното с него дружество Zhejiang Merry Life Food Co.,Ltd.
в)
несвързани вносители в Съюза:
-
Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG, Hamburg, Германия
-
I. Schroeder KG (GmbH & Co), Hamburg, Германия
г)
производител в държавата аналог:
-
Frigo-Pak Gida Maddeleri Sanayi Ve Ticaret A.S., Турция
1.5. Оповестяване на съществените факти и изслушвания
(15)
На 13 октомври 2014 г. Комисията оповести съществените факти и съображения, въз основа на които възнамерява да наложи антидъмпингови мита („окончателното оповестяване“). След окончателното оповестяване няколко заинтересовани страни направиха писмени изявления, включващи вижданията им относно окончателните заключения. На страните, които пожелаха да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност. Трима вносители направиха такова искане и бяха съвместно изслушани в присъствието на служителя по изслушванията при търговските процедури. Едно европейско сдружение на търговците направи такова искане и беше изслушано от службите на Комисията.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(16)
Продуктът, предмет на настоящото преразглеждане, е същият като този при първоначалното разследване, т.е. приготвени или консервирани мандарини (включително тангерини и сатсуми), клементини, wilkings и други подобни цитрусови хибриди без прибавка на алкохол, със или без прибавка на захар или други подсладители, определени в позиция 2008 по КН, с произход от Китайската народна република („разглежданият продукт“) и понастоящем класирани в кодове по КН 2008 30 55, 2008 30 75 и ex 2008 30 90.
(17)
Разглежданият продукт се получава чрез обелване и разделяне на сегменти на плода от определени сортове дребни цитрусови плодове (предимно сатсуми), които впоследствие се поставят в среда от захарен сироп, сок или вода в опаковки с различни размери, за да отговарят на специфичните изисквания на отделните пазари.
(18)
Сатсумите, клементините и други дребни цитрусови плодове са известни под общото наименование „мандарини“. Повечето от тези различни сортове плодове са подходящи за консумация в прясно състояние или за преработване. Те са сходни и поради това, когато са приготвени или консервирани, се разглеждат като един продукт.
2.2. Сходен продукт
(19)
Производителите от Съюза заявиха, че внасяният продукт и продуктът на Съюза са сходни по следните причини:
-
и двата продукта имат еднакви или много подобни физически свойства, например вкус, форма, размер и текстура;
-
те се продават чрез същите или подобни канали и се конкурират предимно по отношение на цената;
-
те имат едно и също или сходно крайно приложение;
-
те са лесно взаимозаменяеми;
-
те са класирани в същите кодове по Комбинираната номенклатура за тарифни цели.
(20)
От друга страна, някои вносители твърдят, че внасяният продукт е с по-високо качество, тъй като той съдържа по-малко разкъсани сегменти (максимум 5 %), както и че е с вкус, външен вид и структура, които са по-добри от тези на продукта на Съюза. Също така бе заявено, че внасяният продукт се различава от продукта на Съюза и от гледна точка на мириса.
(21)
Комисията провери тези твърдения и с оглед на наличните данни стигна до заключението, че твърденията на промишлеността на Съюза, посочени в съображение 19, са правилни.
(22)
Що се отнася до твърденията на вносителите, те трябваше да бъдат отхвърлени на следните основания:
а)
някои разлики в качеството, свързани с количеството разкъсани сегменти, вкуса, външния вид, мириса и структурата, не са оказали влияние върху основните свойства на продукта. Внасяният продукт и продуктът на Съюза са все така взаимозаменяеми и имат едно и също или сходно крайно приложение. Всъщност производителите от Съюза са продавали продукта си, включително и с по-висок дял на разкъсани сегменти, през разглеждания период както на вносителите, така и на същите категории ползватели/потребители (например вериги супермаркети и доставчици на пекарската промишленост), които също са били обслужвани от вносителите. Освен това една верига супермаркети в Европейския съюз също потвърди, че тя е продавала и продукта с произход от Европа, и този с произход от Китай под една и съща производствена марка и търговска марка;
б)
максималното количество от 5 % разкъсани сегменти не е изключителна характеристика само на внасяния продукт. Всъщност разследването показа, че производителите от Съюза предлагат широка гама от качества с различни проценти на разкъсани сегменти, включително пропорции, в които максималното съдържание на разкъсани сегменти е 5 %. Някои вносители са купували продукта, който съдържа максимум 5 % разкъсани сегменти, от производителите от Съюза.
(23)
Следователно, както и при първоначалното разследване, внасяният продукт и този, произвеждан от промишлеността на Съюза, се смятат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ДЪМПИНГА
3.1. Предварителни бележки
(24)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше проучено доколко е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване на дъмпинга.
(25)
Както бе посочено в съображение 9, поради факта, че само една група дружества оказа съдействие, не бе необходимо да се изготвя извадка от производители износители от Китай. Тази група дружества обхваща около 12 % - 20 % (посочен е само обхватът поради съображения за поверителност) от вноса на разглеждания продукт от Китай в Съюза по време на разследвания период в рамките на преразглеждането.
3.2. Дъмпингов внос по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
3.2.1. Държава аналог
(26)
В съответствие с разпоредбите на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност трябваше да бъде определена въз основа на цената или на конструираната нормална стойност, получена в подходяща трета държава с пазарна икономика („държава аналог“), или на цената от такава трета държава за други държави, включително за Съюза, или, ако това не е възможно - на всяко друго разумно основание, включително действително платената или подлежаща на плащане за сходния продукт цена в Съюза, подходящо коригирана, ако е необходимо, за да се включи разумен марж на печалба.
(27)
В известието за започване за преразглеждане Комисията посочи намерението си да използва Турция като подходяща държава аналог за целите на установяването на нормалната стойност за Китай и прикани заинтересованите страни да представят своите коментари по този въпрос.
(28)
Не бяха получени никакви коментари относно предложението за избор на Турция като държава аналог. Никоя от заинтересованите страни не предложи производители на сходния продукт от алтернативна държава аналог.
(29)
Един от турските производители износители, с които беше осъществен контакт, Frigo-Pak, предостави пълен и навременен отговор на въпросника и прие извършването на проверка на място в своите помещения.
3.2.2. Нормална стойност
(30)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност беше установена въз основа на проверената информация, получена от производителя в Турция. Това дружество не е продавало сходния продукт на вътрешния пазар и поради това нормалната стойност беше конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент въз основа на производствените разходи и като се добави, в съответствие с член 2, параграф 6, буква б), разумен процент за разходи за продажба и общи и административни разходи (ПОАР) и в съответствие с член 2, параграф 6, буква в), разумен марж на печалба. Използваният процент на ПОАР е този на ПОАР, понесени от този производител за продажбите му на вътрешния пазар на други продукти в консерви, и възлиза на 10 % - 20 % (посочен е само обхватът поради съображения за поверителност). Използваният процент на печалба е същият като този, използван при първоначалното разследване, т.е. 6,8 %, което представлява печалбата, постигната от промишлеността на ЕС преди тя да пострада от дъмпинговия внос от Китай.
3.2.3. Експортна цена
(31)
Eкспортните продажби за Съюза на оказалия съдействие производител износител са били извършени пряко за независими клиенти, установени в Съюза. В съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент експортната цена беше определена на базата на действително платената или подлежаща на плащане цена за продукта, когато същият се продава за износ от Китай за Съюза.
3.2.4. Сравнение
(32)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(33)
С цел обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена на оказалия съдействие производител износител и в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент бяха направени корекции за разликите по отношение на разходите за транспортиране, застраховане, комисионите и банковите такси, които засягаха цените и съпоставимостта им.
3.2.5. Дъмпингов марж
(34)
Както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент, дъмпинговият марж бе установен въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(35)
За оказалия съдействие производител износител това сравнение показа наличието на дъмпинг. Дъмпинговият марж възлиза на повече от 60 %.
(36)
За Китай като цяло при сравнението между среднопретеглената експортна цена на китайския внос на разглеждания продукт, докладвана от Евростат, и среднопретеглената нормална стойност, установена за държавата аналог (надлежно коригирана, за да отрази вероятния продуктов асортимент на китайския внос с оглед на продуктовия асортимент на продажбите в ЕС на оказалия съдействие производител износител за сравними видове продукти), също така бе установен значителен дъмпинг на още по-високи нива.
(37)
След окончателното оповестяване едно европейско търговско сдружение заяви, че за разлика от китайските производители износители и испанските производители, то не е имало възможност да провери точните изчисления (за дъмпинга и вредата) и поради това поиска от Комисията да му предостави подробна информация относно изчисляването на дъмпинга. По време на изслушването в присъствието на служителя по изслушванията трима вносители също така посочиха, че биха предпочели да получат подробна информация относно изчисляването на дъмпинга.
(38)
В това отношение следва да се отбележи, че данните, на които Комисията е основала своите изчисления, съдържат търговски тайни и поверителна информация. Оказалият съдействие производител износител, който предостави такива данни, надлежно получи специфична подробна информация относно изчисляването на дъмпинга и оценката на вредата и не направи коментари или искания за пояснение. Комисията не може да направи тази информация достъпна за проверка от други заинтересовани страни, без да наруши нейния поверителен характер. Въпреки това използваната от Комисията методология, описана в съображения 30 - 36 по-горе, бе оповестена на всички заинтересовани страни. По време на посоченото изслушване служителят по изслушванията информира вносителите за възможността да поискат от него да провери изчисленията на Комисията, ако имат съмнения относно точността ѝ. Тримата вносители обаче не поискаха намеса от страна на служителя по изслушванията в това отношение.
(39)
При всички случаи, европейското търговско сдружение само изчисли дъмпинговия марж, като сравни средните докладвани от Евростат цени на вноса от Китай със средните докладвани от Евростат цени на вноса от Турция. Според търговското сдружение подобно сравнение навежда на мисълта за по-ниско ниво на дъмпинг, около 30 %. В това отношение на първо място следва да се отбележи, че в рамките на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките точното ниво на дъмпинг е с по-малко значение, отколкото при разследване, в което се определя нивото на митото. На второ място, както е обяснено в съображения 30 - 33 по-горе, изчисленията на Комисията се основават на данните за „реалната“ нормална стойност, предоставени от оказалия съдействие и проверен турски производител, и сравнението с китайските експортни цени е направено на детайлно равнище. Ето защо данните, на които Комисията е основала своите изчисления, се считат за много по-надеждни и точни от оценката, предложена от сдружението в коментарите му в отговор на оповестяването.
(40)
По време на изслушването пред служителя по изслушванията трима вносители заявиха също така, че няма дъмпинг. Те основаха това твърдение на обстоятелството, че Комисията е установила, че средните продажни цени на оказалия съдействие китайски производител износител на няколко важни пазара извън ЕС са били по-ниски от средните продажни цени на пазара на Съюза. Това твърдение трябва да бъде отхвърлено, тъй като дъмпингът представлява продажба на даден пазар на цени под нормалната стойност, а не на цени под тези на пазарите на други трети държави.
3.3. Развитие на вноса, ако мерките бъдат отменени
3.3.1. Предварителна бележка
(41)
В допълнение към заключението за наличие на дъмпинг през разследвания период в рамките на преразглеждането, беше разгледана вероятността от продължаване на дъмпинга, в случай че мерките бъдат отменени, и бяха анализирани следните елементи: производственият капацитет и свободният капацитет в Китай; обемът и цените на дъмпинговия внос от Китай; привлекателността на пазара на Съюза по отношение на вноса от Китай.
(42)
През голяма част от разследвания период в рамките на преразглеждането не съществуват действащи мерки в ЕС, тъй като те вече са били отменени (вж. съображение 2 по-горе). През този период без действащи мерки е отбелязано най-високо равнище на вноса през 2011/2012 г., последвано от спад през останалата част от разследвания период в рамките на преразглеждането. Това всъщност отразява въздействието на натрупването на запаси, а не истинско увеличение/намаление в потреблението и се дължи на високото равнище на вноса от Китай между март и юли 2012 г., когато мерките не са били в сила.
3.3.2. Производство, вътрешно потребление и експортен капацитет на китайските производители
(43)
Що се отнася до общия обем на китайския производствен капацитет и свободен капацитет, Комисията не получи информация нито от китайските производители, нито от други заинтересовани страни. В съответствие с член 18 от основния регламент Комисията направи заключенията си въз основа на наличните факти.
(44)
Според доклада, публикуван от Службата за чуждестранно земеделие към Министерството на земеделието на САЩ (FSA/USDA), който беше включен в искането за преразглеждане и който е публично достъпен (7), количеството пресни мандарини, предназначени за преработка, т.е. за производство на мандарини в консерви, в Китай се е увеличило с 27 % между 2009/2010 г. (520 000 тона) и разследвания период в рамките на преразглеждането (660 000 тона). Производството на мандарини в консерви в Китай е следвало подобна тенденция. Според този доклад Китай е увеличил производството на мандарини в консерви от 347 000 тона през 2009/2010 г. на 440 000 тона през разследвания период в рамките на преразглеждането. Освен това в доклада се оценява, че вътрешното потребление на Китай на мандарини в консерви е било около 100 000 - 150 000 тона през 2013/2014 г. След като и в друг публично достъпен източник е изчислено, че това вътрешно потребление е в размер на 50 000 - 100 000 тона (8), изглежда разумно вътрешното потребление да бъде оценено на 100 000 тона. Като се има предвид горепосочената информация, количеството на китайските мандарини в консерви, които са на разположение за износ, може да се оцени на около 340 000 тона през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(45)
Други достъпни източници предоставят леко различаващи се оценки на наличните количества мандарини в консерви за износ от Китай между 2009 и 2014 г. (9). Въпреки това, независимо от тези различия, всички източници сочат, че наличните количества мандарини в консерви за износ от Китай възлизат на най-малко 300 000 тона за всеки отчетен годишен сезон между 2009 и 2013 г. Нито един от тези източници обаче не сочи, че наличните количества мандарини в консерви за износ от Китай могат да бъдат намалени значително в бъдеще.
3.3.3. Привлекателност на пазара на Съюза
(46)
Макар че вносът от Китай през разследвания период в рамките на преразглеждането е 19 253 тона, данните за вноса от първоначалното разследване, обхващащо периода 2002-2007 г., показват, че китайските производители могат да насочат повече от 60 000 тона за сезон към пазара на Съюза, както се потвърждава от данните на Евростат за вноса по отношение на сезон 2011/2012 г. Нещо повече, високото ниво на внос през 2011/2012 г. - период, през по-голямата част от който не са приложими мерки (а именно от 22 март 2012 г.), показва, че пазарът на Съюза е привлекателен за китайските производители по отношение на цените и че значителни обеми от дъмпинговия внос от Китай биха достигнали пазара на Съюза, ако сегашните антидъмпингови мерки бъдат отменени.
(47)
Фактът, че Китай е изнасял за Съюза през периода 2002-2007 г. (когато не са били наложени мерки) значително повече мандарини в консерви средно за един сезон (до 36 %), отколкото през периода 2009-2013 г. (когато бяха наложени мита, освен в периода между 22 март 2012 г. и 23 февруари 2013 г.), въпреки че общият обем на китайския износ за целия свят е бил по-нисък през първия период, отколкото през втория, допълнително потвърждава вероятността китайските производители да увеличат обема на износа си за Съюза до нивата, отбелязани по време на първоначалното разследване, ако мерките бъдат отменени.
3.3.4. Експортни цени към трети държави
(48)
По отношение на износа за трети държави разследването показа, че през разследвания период в рамките на преразглеждането средните продажни цени на износа на оказалото съдействие дружество за няколко големи пазара (като Япония, Малайзия, Филипините, Тайланд) са били по-ниски от средните продажни цени за Съюза. Следователно може да се очаква, че при липсата на мерки оказалият съдействие производител износител би пренасочил поне част от този износ към Съюза.
(49)
Също така статистическите данни за китайския износ на приготвени и/или консервирани цитрусови плодове в херметически затворени контейнери показват, че има вероятност от пренасочване на китайския износ към Съюза. В действителност, въз основа на тези статистически данни е изчислено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането приблизително 20 000 тона от разглеждания продукт са били изнесени за дестинации на средни цени, по-ниски от тези за ЕС, въпреки че на тези пазари не са били приложими антидъмпингови мита за вноса от Китай. По време на разследвания период в рамките на преразглеждането този обем би бил равен на продажбите на вътрешния пазар на промишлеността на Съюза и 71 % от общото производство на промишлеността на Съюза. С други думи, въз основа на текущия размер на европейския пазар на мандарини в консерви (общо потребление на ЕС: 44 523 тона) и според информацията от статистическите данни за китайския износ, обемът от настоящия китайски износ за ЕС плюс потенциалният обем, за който е икономически изгодно да бъде пренасочен към Съюза, почти биха покрили цялото търсене в ЕС на мандарини в консерви.
3.3.5. Заключение относно вероятността от продължаване на дъмпинга
(50)
Разследването потвърди, че през разследвания период в рамките на преразглеждането вносът от Китай на пазара на Съюза е продължил да се осъществява на дъмпингови цени. Предвид продължаващия дъмпинг, факта, че пазарът на Съюза е голям пазар, който е бил от интерес за китайските износители в миналото, и че наличният производствен капацитет в Китай надхвърля общото потребление на Съюза, както и доказаните желание и способност на китайските производители бързо да увеличат износа за Съюза, ако имат добър стимул, се стига до заключението, че съществува вероятност от продължаване на дъмпинга, ако мерките бъдат премахнати.
4. ВРЕДА
4.1. Общи бележки
(51)
Мандарините се берат през есента и зимата, като сезонът на бране и преработка започва в началото на октомври и завършва около края на януари (за някои сортове - февруари или март) през следващата година. Повечето договори за изкупуване (например чрез несвързани вносители) и за продажба се договарят през първите месеци на всеки сезон. Практиката на промишлеността за консервиране на мандарини е да се използва сезонът (периодът от 1 октомври на дадена година до 30 септември на следващата година) като основа за сравнения. Както и в първоначалното разследване, Комисията възприе тази практика в своя анализ.
4.2. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(52)
По време на разследвания период в рамките на преразглеждането сходният продукт е произвеждан в Съюза от петима производители от Съюза. Информацията за общото производство на Съюза на сходния продукт по време на разследвания период в рамките на преразглеждането се основава на отговорите на въпросника, които бяха предоставени от четирима отделни производители и които бяха проверени по време на проверката на място. Производството на петия производител, който не оказа съдействие по подходящ начин и не бе обект на проверка на място, беше основано на отговора на въпросника, предоставен от този производител, сверен с жалбата. Въз основа на това общото производство на Съюза бе оценено на близо 28 500 тона през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(53)
Стига се до заключението, че посочените производители на Съюза, които участват в общото производство в Съюза, представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
4.3. Видимо потребление на пазара на Съюза
(54)
Потреблението на Съюза беше определено въз основа на данните за вноса съгласно докладваното от Евростат на ниво TARIC (интегрирана тарифа на Общността), като по този начин точно съвпада с определението на разглеждания продукт, както и въз основа на обемите на продажбите в ЕС на промишлеността на Съюза.
(55)
Следва да се отбележи, че макар анализът да се основава на сезони, а не на календарни години, описаната по-горе методология не отразява непременно потреблението на ниво промишлен ползвател/потребител. В действителност, като се има предвид сезонният характер на основната суровина (пресни плодове), е обичайна практика в сектора както за вносителите, така и за производителите от Съюза да натрупват запаси, когато се консервират пресните плодове, и да продават преработените продукти на дистрибуторите или промишлените ползватели през цялата година. По тази причина понякога потреблението може да бъде засегнато от въздействието на натрупването на запаси.
(56)
На тази основа през разглеждания период потреблението на Съюза се променя, както следва:
Таблица 1
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Потребление в Съюза (в тонове)
66 487
72 618
90 207
44 523
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
109
136
67
(57)
По време на разглеждания период потреблението на Съюза на цитрусови плодове е останало средно малко под 70 000 тона. Вносът все пак е достигнал върхова стойност през 2011/2012 г., последвана от спад през разследвания период в рамките на преразглеждането. Това развитие всъщност отразява въздействието на натрупването на запаси, а не истинско увеличение/намаление в потреблението и се дължи на високото равнище на вноса от Китай между март и юли 2012 г., когато мерките временно не са били в сила (вж. съображение 2). Върховата стойност на вноса през 2011/2012 г. е била компенсирана от по-ниско ниво на внос през разследвания период в рамките на преразглеждането и съответно - от по-ниско потребление на Съюза.
(58)
Някои вносители заявиха, че не са натрупвали запаси. Те също така заявиха, че след като на 6 октомври 2011 г. Генералният адвокат е представил своето становище по дело C-338/10, те вече са били убедени, че Съдът на Европейския съюз ще отмени мерките. Поради това те са отложили митническото оформяне на разглеждания продукт до постановяването на окончателно решение от Съда на Европейския съюз.
(59)
В този контекст следва да се припомни, че натрупването на запаси може да се определи като натрупване и съхраняване на резервно количество продукти. Информацията, с която разполага Комисията, показва, че от отмяната на мерките на 22 март 2012 г. вносът на разглеждания продукт е бил в особено големи количества до юли 2012 г.: средно почти 9 000 тона на месец. След това и до края на РПП средното равнище на вноса е спаднало до около 1 650 тона на месец, което е с около 2 000 тона по-малко на месец в сравнение със средното равнище на вноса през периода преди отмяната на мерките. Комисията стигна до извода, че за да постигнат такова съществено ниво на месечен внос за относително кратък период от време, вносителите са натрупвали големи запаси от разглеждания продукт. В действителност това бе потвърдено и от някои вносители, които признаха, че са отлагали митническото оформяне, когато са се убедили, че антидъмпинговите мита ще бъдат отменени. Поради това твърдението, че вносителите не са натрупвали запаси трябваше да бъде отхвърлено.
4.4. Внос в Съюза от Китай
(60)
Като се има предвид, че само една група китайски износители оказаха съдействие при разследването и че тази група е представлявала около 12 % - 20 % (посочен е само обхватът поради съображения за поверителност) от общия внос от Китай по време на разследвания период в рамките на преразглеждането, бе заключено, че данните на Евростат (на ниво код по TARIC (интегрирана тарифа на Общността), където е необходимо) са били най-точният и най-добрият източник на информация за обема и цените на вноса. Индивидуалните цени на оказалия съдействие китайски износител все пак също бяха разгледани.
4.4.1. Обем и пазарен дял
(61)
Обемът на китайския внос и съответстващите му пазарни дялове са се развивали, както следва през разглеждания период:
Таблица 2
Внос от Китай
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Обем на вноса (в тонове)
47 235
41 915
59 613
19 294
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
89
126
41
Пазарен дял
71 %
57,7 %
66,1 %
43,3 %
(62)
След налагането на антидъмпинговите мерки през 2008 г. обемът на вноса от Китай като цяло е следвал низходяща тенденция. Следва да се напомни, че вносът по време на първоначалния разследван период (2006/2007 г.) е възлизал на 56 108 тона.
(63)
Както бе обяснено по-горе, все пак са били налице върхови стойности на вноса през 2011/2012 г. Тези върхови стойности очевидно са били в резултат на отмяната на антидъмпинговите мерки през март 2012 г. Наистина, когато се разглежда развитието на китайския внос по месеци въз основа на данните на Евростат, се вижда, че докато обикновено месечният китайски внос се е движил между 2 000 и 6 000 тона, през периода март 2012 г. - юли 2012 г. той е достигнал нива между 6 000 и 12 000 тона (средно почти 9 000 тона на месец). Във връзка с това следва да се отбележи, че мерките бяха отменени през март 2012 г. и наложени отново през февруари 2013 г., но на 29 юни 2012 г. бе въведен регистрационен режим (10), което имаше възпиращ ефект върху вноса.
(64)
Подобно на обема на вноса, пазарният дял на Китай е следвал низходяща тенденция по време на разглеждания период, като е намалял от 71 % на 43 %. Дори да се вземе предвид въздействието на необичайното равнище на вноса от Китай през 2011/2012 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането, пазарният дял е спаднал от около 70 % през 2009/2010 г. до средно 55 % през следващите години.
4.4.2. Цена и подбиване на цените
Таблица 3
Внос от Китай
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Средна цена на вноса (EUR/тон)
677
744
1 068
925
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
110
158
137
(65)
Както е отразено в таблицата по-горе, през разглеждания период цените на китайския внос са нараснали с 37 %. Следва обаче да се отбележи, че цените са се увеличавали значително до периода 2011/2012 г. и след това са спаднали по време на разследвания период в рамките на преразглеждането.
(66)
Тъй като обемът на вноса на единствения оказал съдействие износител е представлявал само около 12 % - 20 % (посочен е само обхватът поради съображения за поверителност) от вноса от Китай през разследвания период в рамките на преразглеждането, подбиването на цените бе разгледано също така за целия китайски износ, въз основа на статистическите данни за вноса.
(67)
За тази цел среднопретеглените продажни цени на оказалите съдействие производители от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени CIF (стойност, застраховка и навло) на вноса от Китай, съгласно данните на Евростат. За тези цени CIF (стойност, застраховка и навло) беше направена корекция, за да се покрият разходите, свързани с митническото оформяне, а именно митническата тарифа и разходите след вноса.
(68)
На тази основа сравнението показа, че по време на разследвания период в рамките на преразглеждането вносът на разглеждания продукт е подбивал цените на промишлеността на Съюза с 4,8 %, ако при изчисленията се вземе под внимание въздействието на действащите антидъмпинговите мита. Маржът на подбиване на цените обаче достига до 28 %, когато цените на вноса се разглеждат без антидъмпинговите мита.
(69)
При разглеждане на вносните цени, които са отчетени от оказалия съдействие китайски износител, надлежно коригирани, може да бъде установен марж на подбиване на цените от 14 % през разследвания период в рамките на преразглеждането, като се вземат предвид действащите антидъмпингови мита. При дисконтиране на въздействието от антидъмпинговите мита маржът на подбиване достига ниво от 20 %. Следва да се отбележи, че по-голямата част от този внос по време на разследвания период в рамките на преразглеждането е извършен, когато мерките са били отменени.
4.5. Внос в Съюза с произход от други трети държави
(70)
През разглеждания период пазарният дял на обема на вноса от други трети държави никога не е надхвърлял 11,2 %. По-голямата част от този внос (най-малко 89 % по време на разглеждания период) е била от Турция.
Таблица 4
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Обем на вноса от други трети държави (в тонове)
4 033
8 078
10 090
4 717
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
200
250
117
Пазарен дял
6,1 %
11,1 %
11,2 %
10,6 %
4.6. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(71)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически фактори и показатели, влияещи върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(72)
Въпреки че и петимата производители от Съюза предоставиха отговори на въпросника, беше счетено, че отговорът на въпросника, предоставен от един от производителите, не може да се използва в пълна степен, тъй като този отговор не е бил проверен по време на проверката на място. Поради това анализът се основаваше на описаната по-долу методология.
(73)
Макроикономическите показатели (производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, заетост, производителност, растеж, размер на дъмпинговия марж и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на равнището на цялата промишленост на Съюза. Оценката бе базирана на информацията, предоставена от четиримата оказали пълно съдействие производители от Съюза. В случая на производителя, чийто отговор на въпросника не беше проверен, оценката се основаваше на данните, предоставени от този производител, които, доколкото бе възможно, бяха сверени с данните, включени в жалбата, и с неговите одитирани финансови отчети.
(74)
Анализът на микроикономическите показатели (запаси, продажни цени, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал, възнаграждения) беше извършен на нивото на четиримата оказали пълно съдействие производители от Съюза. Оценката бе основана на информацията, предоставена от тях, която беше надлежно проверена по време на посещенията за проверка на място.
4.6.1. Макроикономически показатели
4.6.1.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
Таблица 5
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Производство (в тонове)
11 815
33 318
29 672
28 763
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
282
251
243
Производствен капацитет (в тонове)
77 380
77 380
77 380
77 380
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
100
100
100
Използване на капацитета
15 %
43 %
38 %
37 %
(75)
Производството е нараснало значително през разглеждания период от около 12 000 тона до почти 29 000 тона по време на разследвания период в рамките на преразглеждането. През сезона 2009/2010 г. производството е било малко, тъй като промишлеността на Съюза все още е била засегната от дъмпинговия внос на китайски мандарини в консерви, внесени през предишния сезон, както и от факта, че тя е поддържала определен запас от предходния сезон, когато антидъмпинговите мерки не са били в сила. Производството се е увеличило през сезон 2010/2011 г., след като новият китайския внос е бил обхванат от действащите антидъмпингови мерки.
(76)
Тъй като производственият капацитет на Съюза не се е променял през този период, използването на капацитета съответно е нараствало. То обаче систематично е оставало под 50 %.
(77)
Едно европейско сдружение на търговците заяви, че един производител от Съюза е спрял производството си от 2012/2013 г. и че този производител и други двама производители са били в затруднено финансово положение. По тези причини се твърди, че данните за производството и за производствения капацитет/използването на производствения капацитет са били изкуствено завишени.
(78)
В това отношение следва най-напред да се припомни, че информацията, събрана в хода на разследването, сочеше, че всички производители от Съюза, които са част от промишлеността на Съюза, са имали производство през всички сезони в рамките на разглеждания период. Следователно първото твърдение, че един от тези производители е спрял производството през РПП следва да бъде отхвърлено.
(79)
Що се отнася до твърдението за затрудненото финансово положение на производителите от Съюза, един от производителите от Съюза действително е бил в производство по несъстоятелност по време на разглеждания период. Разследването обаче показа, че нивото на производство на този производител се е увеличило значително през разглеждания период, докато неговият капацитет е останал непроменен. Поради това бе направен изводът, че производството по несъстоятелност не се е отразило отрицателно на продукцията на същия производител. Що се отнася до двамата други производители от Съюза, те също са започнали производство по несъстоятелност, но това е станало след разглеждания период. Това всъщност потвърждава заключението (вж. съображения 96 - 98), че вредата действително е възникнала повторно и че промишлеността на Съюза все още е била в нестабилно финансово положение.
4.6.1.2. Обем на продажбите и пазарен дял в Съюза
Таблица 6
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Обем на продажбите (тонове)
15 219
22 625
20 504
20 512
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
149
135
135
Пазарен дял (от потреблението на Съюза)
22,9 %
31,2 %
22,7 %
46,1 %
(80)
Продажбите от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза за несвързани клиенти са нараснали с 35 % през разглеждания период.
(81)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза също е отбелязал възходяща тенденция през разглеждания период. Дори като се има предвид въздействието на натрупването на запаси върху нивото на потреблението на Съюза през 2011/2012 г. и през разследвания период в рамките на преразглеждането, пазарният дял е нараснал от около 23 % в началото на периода до средно 35 % през последните две разглеждани години.
4.6.1.3. Заетост и производителност
Таблица 7
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Заетост
350
481
484
428
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
137
138
122
Производителност (в тонове за наето лице)
34
69
61
67
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
205
182
199
(82)
Както заетостта, така и производителността са се повишили през разглеждания период и отразяват общото увеличение на обема на производството и продажбите. Увеличението на производителността през сезон 2010/2011 г. е било свързано с по-големите производствени обеми, което се дължало на факта, че антидъмпинговите мерки са влезли в сила в този период.
(83)
Горепосочените стойности за заетостта са изразени като еквивалент на заетост на пълно работно време и следователно не показват абсолютния брой на съответните сезонни работни места. За да се получи по-добра представа за величината на съответните работни места, следва да се отбележи, че стойностите за разследвания период в рамките на преразглеждането са еквивалент на заетост на пълно работно време за около 2 400 сезонни работни места.
4.6.1.4. Растеж
(84)
Промишлеността на Съюза е успяла да се ползва от растежа на пазара на Съюза до 2011 г. Въпреки това, веднага щом мерките срещу Китай са били отменени (вж. съображение 2) и китайският внос масово е навлязъл на пазара на Съюза, промишлеността на Съюза е загубила значителна част от своя пазарен дял. След като митата са били повторно наложени, промишлеността на Съюза е успяла да си възвърне загубения пазарен дял, макар и с цената на влошаващо се финансово положение.
4.6.1.5. Размер на дъмпинга и възстановяване от предишен дъмпинг
(85)
Дъмпингът е продължил през разследвания период в рамките на преразглеждането в значителна степен, както е обяснено в точка 3.2.5 (вж. съображения 34 - 35 по-горе).
(86)
Що се отнася до въздействието върху промишлеността на Съюза на размера на действителния дъмпингов марж, с оглед на обема на дъмпинговия внос от Китай, това въздействие не може да се смята за незначително. Следва да се отбележи, че промишлеността на Съюза е все още в процес на възстановяване от предишния дъмпинг, по-специално от гледна точка на използването на капацитета и рентабилността (в сравнение с първоначалното разследване).
4.6.2. Микроикономически показатели
4.6.2.1. Запаси
Таблица 8
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Запаси (в тонове)
2 020
2 942
7 257
9 729
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
146
359
482
(87)
Производителите от Съюза са увеличили своите запаси значително през последните два сезона. Това представлява отражение на факта, че производството се е увеличило повече от продажбите през разглеждания период.
4.6.2.2. Продажни цени в Съюза
Таблица 9
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Средна единична продажна цена (в евро на тон)
1 260
1 322
1 577
1 397
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
105
125
111
(88)
През разглеждания период промишлеността на Съюза е съумяла да увеличи продажната си цена в ЕС с 11 %. Това увеличение е било особено изразено до 2011/2012 г., но впоследствие цените са се понижили по време на разследвания период в рамките на преразглеждането. Това се отдава на високото равнище на вноса от Китай между март и юли 2012 г., когато мерките не са били в сила, и подбиването на цените на промишлеността на Съюза от цените на разглеждания продукт от Китай.
4.6.2.3. Рентабилност и паричен поток
Таблица 10
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Рентабилност
- 29,8 %
5,9 %
6,4 %
- 2,9 %
(89)
През разглеждания период рентабилността на промишлеността на Съюза първо значително се е подобрила, през периода 2010/2011 г. - 2011/2012 г. През разследвания период в рамките на преразглеждането обаче тя отново е започнала да търпи загуби.
(90)
Подобряване на рентабилността очевидно е било свързано с факта, че в годините след налагането на антидъмпинговите мерки промишлеността на Съюза е съумяла да увеличи продажбите и обема на продукцията си, както и продажната си цена. Промишлеността на Съюза отново е започнала да търпи загуби през разследвания период в рамките на преразглеждането, което е последица от намалението на продажните цени поради внезапното навлизане на китайския внос след отмяната на митата от Съда на ЕС.
(91)
В този контекст следва да се припомни, че през периода март - юли 2012 г. значително количество китайски продукти е било внесено без налагане на антидъмпингово мито. Освен това бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането китайският внос е подбивал цените на Съюза в значителна степен, по-специално при дисконтиране на въздействието от антидъмпинговите мита. Това е довело да общ спад на цените, което от своя страна е предизвикало загуби за промишлеността на Съюза.
Таблица 11
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Паричен поток (в евро)
1 211 342
3 078 496
- 1 402 390
- 2 023 691
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
254
- 116
- 167
(92)
По време на разглеждания период развитието на паричния поток е съответствало главно на развитието на общата рентабилност на промишлеността на Съюза във връзка с въздействието на увеличението на запасите, по-специално през последните две анализирани години.
4.6.2.4. Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали и растеж
Таблица 12
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Инвестиции (в евро)
318 695
416 714
2 387 341
238 473
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
131
749
75
Възвръщаемост на инвестициите (нетни активи)
- 60 %
29 %
19 %
- 1 %
(93)
През разглеждания период част от промишлеността на Съюза е направила инвестиции в поддръжката и оптимизирането на съществуващите производствени съоръжения. Нивото на инвестициите се е увеличило по-специално в периода 2011/2012 г., най-вероятно благоприятствано от нивото на печалба през посочената година и непосредствено преди нея. Тези инвестиции са били направени основно от един производител от Съюза с оглед да се осигури източник на доставка на суровини, които да допълнят вече съществуващите, и да се подобри спазването на разпоредбите за опазване на околната среда. Възвръщаемостта на инвестициите през разглеждания период е следвала тенденциите по отношение на рентабилността.
(94)
Част от промишлеността на Съюза е изпитвала затруднения при привличането на капитал през разглеждания период, но в крайна сметка е успяла да преструктурира дълга си.
4.6.2.5. Възнаграждения
Таблица 13
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Разходи за труд за наето лице (в евро)
23 578
21 864
21 371
23 025
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
93
91
98
(95)
Равнището на средните възнаграждения е останало по-скоро стабилно през разглеждания период, докато производствените разходи за единица продукция са спаднали.
4.7. Заключение
(96)
Анализът на вредата показва, че състоянието на промишлеността на Съюза се е подобрило през разглеждания период. Налагането на антидъмпинговите мерки в края на 2008 г. е позволило на промишлеността на Съюза да се възстанови бавно, но трайно от причиняващото вреда въздействие на дъмпинга, както и да оползотвори допълнително потенциала си на пазара на Съюза. Фактът, че промишлеността на Съюза е извлякла ползи от мерките се потвърждава най-вече от постигнатите по-високи нива на производството и на продажбите, и по-специално от нивото на печалба.
(97)
Ситуацията обаче се е променила през разследвания период в рамките на преразглеждането. Мерките бяха отменени през март 2012 г. и вносът от Китай значително нарасна до юни 2012 г., когато по отношение на вноса бе въведен регистрационен режим. Вносителите са използвали отмяната на антидъмпинговите мита, за да натрупат запаси през 2011/2012 г. и да реализират тези продукти на пазара на ЕС на ниски цени по време на разследвания период в рамките на преразглеждането. Като цяло това е довело до значителен ценови натиск на пазара на ЕС и в резултат на това финансовото положение на промишлеността се е влошило отново. Действително промишлеността не е имала друг избор, освен да намали цените си, за да запази своето ниво на продажби. Това обаче е имало сериозни последици за финансовото ѝ положение.
(98)
Фактът, че промишлеността на Съюза е продължила да търпи вреди, е доказан най-добре от поредица отрицателни финансови показатели, а именно рентабилността и паричния поток, съчетани с високи равнища на запасите и слабо използване на капацитета. Това положение възпира новите инвестиции и растежа.
(99)
Едно европейско сдружение на търговците постави под въпрос заключенията за вредата на основание на факта, че през разглеждания период обемите на продажбите, заетостта и продажните цени на промишлеността на Съюза, както и равнището на инвестициите на един от производителите от Съюза, са претърпели положително развитие.
(100)
Това твърдение трябва обаче да бъде отхвърлено. Действително, съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент списъкът на съответните икономически показатели, които следва да бъдат разгледани, не е изчерпателен и един или повече от тези фактори не може да бъдат от решаващо значение във връзка с проучването на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза. Както бе обяснено в съображение 98, показателите, предложени от заявителя, не са били решаващи, за да може Комисията да стигне до заключение относно вредата за промишлеността на Съюза. Заключението, че вредата продължава, се основаваше по-скоро на отрицателните финансови показатели, свързани с рентабилността и паричния поток, съчетани с високи равнища на запаси и слабо използване на капацитета.
5. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
5.1. Въздействие на прогнозния обем на вноса и ценови ефект, в случай че мерките бъдат отменени
(101)
В случай че мерките бъдат отменени, се очаква обемът на вноса да нарасне и да причини още повече вреди на промишлеността на Съюза. Това се основава на следните факти.
(102)
Анализът по-горе (вж. съображение 44) показва, че макар и обемът на китайския износ за Съюза да е намалял значително след налагането на мерките в края на 2008 г., китайските производители все още произвеждат значителни количества от разглеждания продукт, повечето от които са предназначени за износ.
(103)
По отношение на прогнозните обеми и цени е ясно, че пазарът на Съюза продължава да бъде много привлекателен за китайските производители износители. На първо място, по отношение на обема пазарът на Съюза е третият по големина световен пазар за китайските мандарини в консерви. Нещо повече, развитието след отмяната на мерките показва, че китайските износители са способни бързо да осъществяват износ на значителни количества от разглеждания продукт на пазара на Съюза, без дори да е необходимо да преориентират продажбите си от други пазари. Накрая, в тази връзка, въз основа на данните за вноса от първоначалното разследване, е видно, че Китай може лесно да изнася повече от 60 000 тона на сезон за пазара на Съюза, като това съответства на почти 90 % от средното потребление на Съюза през разглеждания период.
(104)
Ако Китай действително увеличи своя износ за ЕС в резултат от отмяната на мерките, би било повече от вероятно в средносрочен план да се стигне до цялостен спад на цените на пазара на ЕС. Това би поставило производителите от ЕС в дори още по-трудно положение, както е обяснено по-долу.
(105)
Второ, що се отнася до цените, китайската база данни (11) показва, че в миналото Китай е изнасял значителни количества за държави извън ЕС на цени, по-ниски от експортните цени за ЕС. По време на разследвания период в рамките на преразглеждането количествата, изнасяни за тези държави извън ЕС, са били приблизително 20 000 тона, което е представлявало 71 % от общото производство на промишлеността на Съюза. Поради привлекателността на пазара на ЕС от гледна точка на цените, беше направено заключението, че ако мерките бъдат прекратени, съществува вероятност китайските износители да пренасочат тези количества към по-печелившия пазар на Съюза.
(106)
Освен това изложеният по-горе анализ (вж. съображения 68 и 69) показа, че вносът от Китай на пазара на Съюза значително е подбил цените на производителите от Съюза по време на РПП, по-специално при дисконтиране на въздействието на антидъмпинговите мита. Въпреки че вносните цени от Китай са се увеличили през 2011/2012 г., когато мерките не са били в сила, тяхното равнище все пак е било значително под равнището на цените в ЕС, въз основа на данни на Евростат. На тази основа размерът на ценовата разлика през 2011/2012 г. действително е бил сравним с РПП.
(107)
На пазара на приготвени или консервирани цитрусови плодове се наблюдава голяма ценова конкуренция, тъй като конкуренцията се извършва главно въз основа на цените. Това се изостря допълнително от факта, че продажбите обикновено касаят относително големи количества. Ако на пазара на Съюза навлезе евтин и дъмпингов внос в значителни количества, това би имало пряко въздействие върху общото равнище на цените на пазара на Съюза, което би довело до спад на цените като цяло.
(108)
Отмяната на антидъмпинговите мита в края на разглеждания период е отличен пример за това, което би могло да се случи, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
(109)
Веднага щом мерките бяха отменени от Съда на ЕС и до момента, в който за вноса бе въведен регистрационен режим, обемът на вноса от Китай нарасна рязко и значително. Масовото навлизане на този евтин внос на пазара на Съюза е принудило производителите на Съюза да намалят цените си, за да запазят своите позиции по отношение на обема на продажбите и производството, което е довело до загуби.
(110)
Това е било резултат от вноса, към който не е било прилагано антидъмпингово мито, за период от само пет месеца. Отражението върху състоянието на промишлеността на Съюза безспорно би било дори още по-сериозно, ако срокът на мерките изтече. Ако се повтори навлизането на внос на ниски цени в такива големи обеми, вредата, понесена от промишлеността на Съюза, по всяка вероятност би била още по-силно изразена. Производителите от Съюза биха били засегнати от спад в производството и в обема и цените на продажбите, което би довело до по-големи загуби. Изчислението на подбиването на цените, направено въз основа на данните, представени в точка 4.4.2 (вж. съображения 68 и 69), но без да се вземат предвид антидъмпинговите мита, сочи за ниво на подбиване на цените, по-високо от 20 %.
(111)
Едно европейско сдружение на търговците заяви, че промишлеността на Съюза не би понесла вреда, ако мерките бъдат отменени, защото в бъдеще се очакват по-ниски обеми на вноса на разглеждания продукт. Това твърдение се основаваше на следните факти. На първо място, бе посочено, че в бъдеще ще се увеличи вътрешното потребление на пресни плодове в Китай, както и ще нарасне китайският износ на пресни плодове за Русия. Второ, бе изтъкнато, че се очаква и вътрешното потребление в Китай на мандарини в консерви да се увеличи. Трето, бе заявено, че статистическите данни на Евростат доказват горепосочените тенденции, тъй като те показват по-ниско равнище на вноса на съответния продукт от сезон 2012/2013 г. насам.
(112)
Тези твърдения обаче следва да бъдат отхвърлени поради следните причини:
а)
На първо място, дори ако вътрешното потребление в Китай и износът на пресни плодове се очаква да нараснат, въз основа на наличните данни (12) се очаква и нарастване в съпоставима степен на китайското производство. Поради това се стигна до заключението, че наличието на пресни плодове за китайските консервна промишленост през сезона 2013/2014 г. няма да бъде съществено засегнато;
б)
На второ място, в съображение 44 бе достигнато до заключението, че вътрешното потребление на Китай на мандарини в консерви ще бъде около 100 000 тона за сезон и няма индикация, че тази цифра се очаква да нарасне в бъдеще. Сдружението също така не представи никакво доказателство, че потреблението ще нарасне.
в)
По отношение на третото основание следва да се напомни, че по-ниските равнища на внос на разглеждания продукт през сезон 2012/2013 г. (РПП) биха могли да бъдат разумно обяснени с въздействието на натрупването на запаси, което е в резултат на значителния по размер внос през сезон 2011/2012 г. през първите пет месеца след отмяната на мерките (вж. съображение 59).
(113)
Същото европейско сдружение на търговците също така заяви, че по-големите количества пресни плодове на пазара на Съюза, вероятно поради руското ембарго, биха довели до намаляване на цените на тези плодове, като по този начин биха позволили на промишлеността на Съюза да повиши своята конкурентоспособност.
(114)
Това твърдение обаче е чисто спекулативно и не беше подкрепено с никакви доказателства. Дори ако цените на суровините намалеят в бъдеще, това не се счита за достатъчна причина да не се неутрализират негативните въздействия на дъмпинговия внос върху състоянието на промишлеността на Съюза. Действително се счита, че без запазването на мерките, дъмпинговият внос би навлязъл отново в значителни обеми и би причинил допълнителни вреди на промишлеността на Съюза. Това би лишило промишлеността на Съюза от възможността да се възползва в пълна степен от положителното въздействие на евентуално бъдещо намаляване на цените на суровините. Поради това твърдението бе отхвърлено.
5.2. Заключение
(115)
Въз основа на това се достига до заключението, че отмяната на мерките върху вноса от Китай по всяка вероятност би довела до продължаване на вредата за промишлеността на Съюза.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Въведение
(116)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Интересът на Съюза беше определен въз основа на оценка на различните намесени интереси, т.е., от една страна, тези на промишлеността от Съюза, и от друга страна, тези на вносителите и други страни.
(117)
Следва да се припомни, че при първоначалното разследване бе преценено, че приемането на мерки не противоречи на интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане, което съответно анализира положение, при което вече са били въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени всяко неоправдано негативно въздействие на настоящите антидъмпингови мерки върху засегнатите страни.
(118)
Въз основа на гореизложеното бе проучено дали, въпреки заключенията относно вероятността от продължаване на причиняващия вреда дъмпинг, съществуват доводи, които да доведат до заключението, че в този конкретен случай запазването на мерките не би било в интерес на Съюза.
6.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(119)
Промишлеността на Съюза, съставлявана от петима производители в селските райони на Испания, е увеличила пазарния си дял и е съумяла да увеличи цената на разглеждания продукт до равнище, което ѝ е позволило да достигне изравняване на приходите и разходите или да реализира печалба през разглеждания период в случаите, когато мерките са били в сила. По същия начин е настъпило подобрение в обема на производството и заетостта. В случай че мерките бъдат отменени, промишлеността на Съюза би изпаднала в много по-лошо положение, както бе описано по-горе (с вероятност от повторно възникване на вредата), което би се изразявало в понижаване на продажните цени и в още по-големи загуби (вж. съображение 110). Новите инвестиции, целящи укрепване на дружествата и повишаване на тяхната конкурентоспособност на пазара на разглеждания продукт, също биха били възпрепятствани. Продължаването на мерките ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза и ще ѝ помогне да разгърне потенциала си на пазара на Съюза, на който ще бъде възстановена конкуренцията.
6.3. Интерес на вносителите и на търговците на едро и дребно
(120)
Както бе посочено в съображение 10 по-горе, предвид очевидно големия брой несвързани вносители, бе използвана извадка. Вносителите са разположени предимно в Германия, но също и в други страни, като например Обединеното кралство, Нидерландия и Чешката република, без списъкът да е изчерпателен.
(121)
Две дружества, които са внасяли разглеждания продукт през разглеждания период, оказаха съдействие при разследването. Общата дейност на тези страни, свързана с консервирани цитрусови плодове, е съставлявала 3,8 % от съвкупния им оборот. Въпреки че дейността, свързана с консервирани цитрусови плодове, не е най-печелившата за тези вносители, тя е присъща за цялостната им стопанска дейност, която се състои в предлагане на широка гама продукти на определени клиенти (например вериги супермаркети), за да се осигурят големи договори, при които по-малко доходоносните продукти се компенсират от продажбите на други продукти и от икономии от мащаба.
(122)
Не бяха налице индикации, че продължаването на мерките би имало съществено отрицателно въздействие върху дейността на двамата вносители. Те не са зависими от този продукт, като се има предвид, че веригата за доставка е била адаптирана към разходите, свързани с антидъмпинговото мито. Освен това, както показва разследването, мерките не са затворили пазара на Съюза за китайските износители, тъй като разглежданият продукт е бил внасян в значителни количества през целия разглеждан период, независимо от съществуващите мерки.
(123)
Друг вносител заяви, че антидъмпинговите мита ще повлияят отрицателно на неговата дейност, свързана с търговия на консервирани цитрусови плодове. С оглед на липсата на проверими данни, предоставени от вносителя, се смята, че отрицателните последици, които продължаването на антидъмпинговите мерки би имало за тези страни, не би надхвърлило положителното въздействие на мерките върху промишлеността на Съюза.
(124)
Няколко страни изтъкнаха недостига на производствен капацитет на промишлеността на Съюза. Следва да се отбележи, че преустановяването на митата би могло да доведе до положение, при което алтернативният източник на доставки ще трябва да преустанови своите дейности, като остави на вносителите само един източник на доставки (внос от Китай). При все това следва да се припомни, че веригите супермаркети и търговците на дребно оценяват поддържането на сигурността на доставките за техните дейности. В действителност, един от тях подкрепи продължаването на мерките, за да има конкуренция и най-малко два източника на доставки. Освен това промишлеността на Съюза, която все още е далеч от постигането на задоволително равнище на използване на капацитета, има капацитет да продължи да задоволява нуждите на пазара на Съюза в рамките на възстановената конкуренция. Обстоятелството, че промишлеността на Съюза не покрива понастоящем 100 % от нуждите в Съюза, не може да обоснове нито нелоялните търговски практики на китайските износители, нито премахването на мерките в този случай.
(125)
Едно европейско сдружение на търговците заяви, че продължаването на мерките би ограничило необосновано нормалното извършване на дейността на неговите членове, тъй като съществена част от нея е свързана с търговия с разглеждания продукт. В това отношение следва да се отбележи, че целта на антидъмпинговите мита е да се коригират нелоялните търговски практики, т.е. дъмпингът, а не да се ограничават стопанските дейности. Следва да се припомни, че Комисията стигна до заключението, че все пак запазването на мерките е необходимо в този случай.
6.4. Интерес на ползвателите
(126)
За целите на анализа ползвателите бяха разделени на две категории: от една страна, домакинствата и от друга страна, професионалните/промишлените ползватели, които осъществяват дейност в сектори като производството на напитки, конфитюри или кисели млека, пекарството или кетъринга.
(127)
Нито една от страните, принадлежащи към която и да е от тези категории или представляваща интересите им, не се отзова и не оказа съдействие по какъвто и да било начин при разследването.
(128)
Един вносител изтъкна, че антидъмпинговите мита, наложени върху разглеждания продукт, биха попречили на конкуренцията, като по този начин не са в интерес на потребителите в Съюза. Не бяха представени доказателства в подкрепа на това твърдение.
(129)
Като се има предвид ограничената тежест на разглеждания продукт в бюджета на едно средностатистическо домакинство в Съюза, не съществуват доказателства, че увеличението на потребителските цени, ако има такова, вследствие на запазването на мерките може да надхвърли положителното въздействие на мерките върху промишлеността на Съюза.
(130)
Макар че не може да се оспорва, че продължаването на срока на действие на митата по принцип може да засегне отрицателно някои професионални/промишлени ползватели с оглед на по-ниските маржове, няма доказателства, че разходите, произтичащи от разглеждания продукт (в сравнение с общите им разходи), са значителни. Следователно евентуалното отрицателно въздействие вследствие на продължаването на мерките за тази категория ползватели не би било непропорционално.
6.5. Интерес на доставчиците
(131)
Както отделни доставчици на пресни плодове за промишлеността на Съюза, така и едно сдружение на такива доставчици заявиха, че мерките са в техен интерес и биха били от полза и по отношение на новите инвестиции и работните места. Плодовете, продавани на производителите от Съюза, са важен допълнителен източник на приходи за доставчиците, при липсата на които биха могли да възникнат сериозни затруднения в селскостопанския сектор в засегнатите испански региони. Смята се, че броят на засегнатите кооперативни членове би бил над 2 000 само в региона на Валенсия. По отношение на съответната сезонна заетост, наред с другото, в областта на събирането, транспортирането и съхранението на плодове, оценките сочат, че най-малко 2 500 работни места биха били засегнати общо в регионите на Валенсия и Мурсия.
(132)
От данните, предоставени от асоциацията на испанските доставчици, е видно, че ако китайският внос надвиши 60 000 тона, което вече се е случвало два пъти по време на първоначалното разследване, доставчиците вероятно ще се изправят пред ситуация, в която няма да бъдат в състояние да продадат цялото количество сатсуми, предназначено за консервната промишленост на Съюза.
(133)
Едно европейско сдружение на търговците заяви, че доставчиците биха могли да очакват субсидии, за да пласират количествата плодове, които не могат да бъдат изнесени за Русия поради ембаргото. Сдружението обаче не представи никакви доказателства в подкрепа на твърдението за субсидиране. Освен това субсидиите, ако има такава, биха били отпуснати само за непродадените плодове, предназначени за износ за Русия, но не и за тези, които не са били продадени на промишлеността на Съюза поради причинената от разглеждания продукт вреда след изтичането на срока на действие на мерките. Поради това твърдението бе отхвърлено.
6.6. Заключение
(134)
Разследването показа, че съществуващите антидъмпингови мерки не са затворили пазара на Съюза за китайския внос и са допринесли за възстановяването на промишлеността на Съюза. Тъй като този процес на възстановяване все още е в ход, продължаването на мерките е в интерес на промишлеността на Съюза. Ако се допусне мерките да отпаднат, процесът на възстановяване ще спре, рентабилните ценови равнища ще бъдат непостижими и промишлеността на Съюза ще понесе големи загуби. Освен това ще бъде застрашен допълнителният източник на доходи за членовете на голям брой кооперации и за сезонните работници в няколко селски района, където почти не съществува алтернативна заетост.
(135)
От наличните данни е видно, че съществуващите мерки не са имали значително отрицателно въздействие върху икономическото състояние на вносителите в Съюза, които оказаха съдействие при разследването. В светлината на наличните данни, въздействието на мерките върху другите страни, които заявиха интереса си, или върху вносителите, търговците на едро и на дребно и върху ползвателите също не може да се счита за съществено. Не са налице индикации, че евентуалното покачване на цените, ако изобщо има такова, в резултат на продължаването на антидъмпинговите мерки ще бъде непропорционално в сравнение с ползите за промишлеността на Съюза, реализирани благодарение на премахването на нарушаването на търговията, предизвикано от дъмпинговия внос.
(136)
Като се вземат предвид всички фактори, посочени в съображенията по-горе, се стига до заключението, че не съществуват убедителни доводи срещу запазването на съществуващите към момента антидъмпингови мерки.
7. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(137)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на основата на които се счита за целесъобразно да бъде препоръчано запазването на съществуващите в момента мерки. Също така на страните беше даден срок, в който да предоставят коментарите си след това оповестяване. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(138)
От гореизложеното следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на някои приготвени или консервирани цитрусови плодове с произход от Китай, следва да бъдат запазени за допълнителен период от пет години.
(139)
Някои заинтересовани страни заявиха, че мерките с количествен елемент (квотна система) са за предпочитане пред антидъмпинговите мерки. Това твърдение не може да бъде прието, като се има предвид, че съгласно основния регламент формата на мерките не може да бъде променяна в рамките на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. Това твърдение не може да постави под въпрос констатациите в рамките на това преразглеждане, а именно, че изискванията за запазването на антидъмпинговите мерки са изпълнени.
(140)
Дадено дружество може да поиска прилагането на тези индивидуални ставки на антидъмпинговите мита, ако то промени впоследствие наименованието на своето предприятие. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (13). Искането трябва да съдържа цялата съответна информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него митническа ставка. Ако промяната на наименованието на дружеството не засяга правото му да се ползва от приложимата за него митническа ставка, в Официален вестник на Европейския съюз се публикува известие, с което се съобщава за промяната на наименованието.
(141)
Комитетът, учреден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на приготвени или консервирани мандарини (включително тангерини и сатсумаси), клементини, wilkings и други подобни цитрусови хибриди без прибавка на алкохол, със или без прибавка на захар или други подсладители, определени в позиция 2008 по КН, с произход от Китайската народна република и класирани понастоящем в кодове по КН 2008 30 55, 2008 30 75 и ex 2008 30 90 (кодове по ТАРИК 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 и 2008309069).
2. Размерът на окончателното антидъмпингово мито, приложимо за продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
EUR/тон нетно тегло на продукта
Допълнителен код по ТАРИК
Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang
531,2
A886
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd (14), Huangyan, Zhejiang
361,4
A887
Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang и свързаният с него производител Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang City, Hubei Province
490,7
A888
Оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката и са посочени в приложението
499,6
A889
Всички други дружества
531,2
A999
Член 2
1. В случаите когато стоките са били повредени преди допускането им за свободно обращение и по тази причина действително платената или дължимата цена е изчислена пропорционално за определяне на митническата стойност в съответствие с член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията (15), размерът на антидъмпинговото мито, изчислен въз основа на член 1 по-горе, се намалява пропорционално на действително платената или дължимата цена.
2. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 3
Член 1, параграф 2 може да бъде изменен, като се добави нов производител износител към списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и следователно подлежат на среднопретеглената митническа ставка от 499,6 EUR/тон нетно тегло на продукта, ако някой нов производител износител в Китайската народна република представи на Комисията достатъчно доказателства за това, че:
а)
не е изнасял за Съюза продукта, описан в член 1, параграф 1, през разследвания период в рамките на преразглеждането (от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г.) и през първоначалния разследван период (от 1 октомври 2006 г. до 30 септември 2007 г.);
б)
не е свързан с който и да било от производителите износители в Китайската народна република, спрямо които са наложени мерките по настоящия регламент; както и
в)
или действително е изнасял разглеждания продукт за Съюза, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза след края на разследвания период в рамките на преразглеждането.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 10 декември 2014 година.
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1313/2014,
annettu 10 päivänä joulukuuta 2014,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien sitrushedelmävalmisteiden ja -säilykkeiden (mandariinien jne.) tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusteella
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1.1 Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1355/2008 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien sitrushedelmävalmisteiden ja -säilykkeiden tuonnissa. Toimenpiteet toteutettiin yrityskohtaisina paljoustulleina, jotka vaihtelevat 361,4 eurosta 531,2 euroon tuotteen nettopainotonnia kohti.
(2)
Euroopan unionin tuomioistuin kumosi kyseiset toimenpiteet 22 päivänä maaliskuuta 2012 (3), mutta ne otettiin uudelleen käyttöön 18 päivänä helmikuuta 2013 annetulla neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 158/2013 (4).
1.2 Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö
(3)
Lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (5) julkaisemisen johdosta komissiota pyydettiin 12 päivänä elokuuta 2013 panemaan vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukainen kyseisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu. Pyynnön esitti Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados, jäljempänä ’FENAVAL’, edustaen tuottajia, joiden osuus tiettyjen sitrushedelmävalmisteiden ja -säilykkeiden kokonaistuotannosta unionissa on yli 75 prosenttia.
(4)
Pyyntö perustui siihen, että lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon toistumiseen.
1.3 Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano
(5)
Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 25 päivänä lokakuuta 2013 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun vireillepanosta julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen (6), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
1.4 Tutkimus
1.4.1 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso
(6)
Polkumyynnin jatkumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2012 ja 30 päivän syyskuuta 2013 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudelta, joka ulottui 1 päivästä lokakuuta 2009 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
1.4.2 Tutkimuksen osapuolet
(7)
Komissio ilmoitti virallisesti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta pyynnön esittäjälle, unionin tuottajille ja niiden järjestöille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille Kiinassa ja mahdollisissa vertailumaissa, etuyhteydettömille tuojille unionissa ja niiden järjestöille, unionin tuottajien tavarantoimittajille ja niiden järjestöille, unionin kuluttajajärjestölle, jota asian tiedettiin koskevan, sekä viejämaan edustajille. Kyseisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(8)
Koska Kiinassa toimii ilmeisen suuri määrä vientiä harjoittavia tuottajia ja unionissa suuri määrä etuyhteydettömiä tuojia, katsottiin asianmukaiseksi tutkia, olisiko syytä käyttää otantamenetelmää perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kyseisiä osapuolia ilmoittautumaan 15 päivän kuluessa tarkastelun vireillepanosta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot.
(9)
Koska vain yksi Kiinassa toimiva vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä toimitti pyydetyt tiedot, vientiä harjoittavista tuottajista ei pidetty tarpeellisena valita otosta.
(10)
Etuyhteydettömiä tuojia yksilöitiin 32, ja niitä pyydettiin toimittamaan tiedot otantaa varten. Seitsemän yritystä ilmoittautui ja toimitti tarvittavat tiedot otoksen valintaa varten. Niistä kolme valittiin otokseen, mutta vain kaksi vahvisti määräajassa halukkuutensa olla mukana otoksessa.
(11)
Edellä esitetyn perusteella komissio lähetti kyselylomakkeet asianomaisille osapuolille ja niille, jotka olivat ilmoittautuneet vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Vastaukset saatiin viideltä unionin tuottajalta, yhteistyössä toimineelta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, kahdelta etuyhteydettömältä tuojalta, kahdeksalta unionin tuottajien tavarantoimittajalta, yhdeltä unionin tuottajien tavarantoimittajien järjestöltä ja yhdeltä vertailumaassa toimivalta tuottajalta.
(12)
Kaksi tuojien järjestöä ilmoittautui asianomaisina osapuolina. Viisi etuyhteydetöntä tuojaa esitti huomautuksia.
(13)
Vertailumaassa toimivia tuottajia yksilöitiin neljä, ja niitä pyydettiin toimittamaan tarvittavat tiedot. Vain yksi kyseisistä yrityksistä toimitti pyydetyt tiedot ja suostui tarkastuskäyntiin.
(14)
Komissio tarkasti kaikki tiedot, jotka se katsoi tarpeellisiksi sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin jatkuminen ja siitä aiheutuvan vahingon toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien asianomaisten osapuolten toimitiloihin:
a)
unionin tuottajat:
-
Halcon Foods S.A.U., Murcia, Espanja,
-
Conservas y Frutas SA, Murcia, Espanja,
-
Agricultura y Conservas SA, Algemesí (Valencia), Espanja,
-
Industrias Videca SA, Villanueva de Castellón (Valencia), Espanja;
b)
Kiinassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja:
-
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd., Kiina, ja siihen etuyhteydessä oleva yritys Zhejiang Merry Life Food Co.,Ltd.;
c)
etuyhteydettömät unionin tuojat:
-
Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG, Hampuri, Saksa,
-
I. Schroeder KG (GmbH & Co), Hampuri, Saksa;
d)
Vertailumaassa toimiva tuottaja:
-
Frigo-Pak Gida Maddeleri Sanayi Ve Ticaret A.S., Turkki.
1.5 Olennaisten tosiasioiden ilmoittaminen ja kuulemiset
(15)
Komissio ilmoitti 13 päivänä lokakuuta 2014 niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi ottaa käyttöön polkumyyntitullit, jäljempänä ’lopullisten päätelmien ilmoittaminen’. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen useat asianomaiset osapuolet jättivät kirjallisia huomautuksia ja esittivät näkemyksiään lopullisista päätelmistä. Kuulemista pyytäneille osapuolille annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi. Kolme tuojaa pyysi kuulemista, ja niille järjestettiin yhteinen kuulemistilaisuus kuulemismenettelystä kauppaan liittyvissä menettelyissä vastaavan neuvonantajan kanssa. Yksi eurooppalainen elinkeinonharjoittajien järjestö pyysi kuulemista komission yksiköiden kanssa, ja sellainen järjestettiin.
2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
2.1 Tarkasteltavana oleva tuote
(16)
Tarkasteltavana oleva tuote tässä tarkastelussa on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat CN-koodeihin 2008 30 55, 2008 30 75 ja ex 2008 30 90 kuuluvat valmistetut tai säilötyt lisättyä alkoholia sisältämättömät, myös lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävät mandariinit (myös tangeriinit ja satsumat), klementiinit, wilkingit ja muut niiden kaltaiset sitrushedelmähybridit, sellaisina kuin ne on määritelty CN-nimikkeessä 2008, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.
(17)
Tarkasteltavana olevaa tuotetta saadaan kuorimalla ja lohkomalla tiettyjä pieniä sitrushedelmiä (pääasiassa satsumia), jotka sen jälkeen säilötään sokerisiirappiin, mehuun tai veteen erikokoisiin pakkauksiin vastaamaan eri markkinoiden tarpeita.
(18)
Satsumia, klementiinejä ja muita pieniä sitrushedelmiä kutsutaan yleensä yhteisellä nimellä ”mandariinit”. Useimmat näistä eri hedelmälajeista soveltuvat käytettäviksi tuoretuotteena tai jalostettaviksi. Ne ovat samankaltaisia, ja niistä tehtyjen valmisteiden tai säilykkeiden katsotaan siten muodostavan yhden tuotteen.
2.2 Samankaltainen tuote
(19)
Unionin tuottajat väittivät tuontituotteen ja unionin tuotteen olevan samankaltaisia tuotteita seuraavin perustein:
-
niiden fyysiset ominaisuudet, kuten maku, muoto, koko ja koostumus, ovat samat tai samankaltaiset,
-
niitä myydään samoja tai samankaltaisia kanavia pitkin, ja ne kilpailevat pääasiassa hinnalla,
-
niillä on samat tai samankaltaiset käyttötarkoitukset,
-
ne ovat helposti keskenään korvattavissa,
-
ne luokitellaan samoihin yhdistetyn nimikkeistön koodeihin tariffointitarkoituksia varten.
(20)
Eräät tuojat väittivät sitä vastoin, että tuodun tuotteen laatu on parempi, koska se sisältää vähemmän rikkoutuneita hedelmälohkoja (enintään 5 %) ja sen maku, ulkonäkö ja rakenne ovat paremmat kuin unionin tuotteen. Lisäksi väitettiin, että tuodussa tuotteessa on erilainen haju kuin unionin tuotteessa.
(21)
Komissio tutki nämä väitteet ja tuli käytettävissä olevien tietojen perusteella siihen tulokseen, että johdanto-osan 19 kappaleessa tarkoitetut unionin tuotannonalan väitteet ovat paikkansapitäviä.
(22)
Tuojien esittämät väitteet oli hylättävä seuraavista syistä:
a)
jotkin laatuerot, jotka koskevat rikkoutuneiden hedelmälohkojen määrää, makua, ulkonäköä, hajua ja rakennetta, eivät vaikuta tuotteen perusominaisuuksiin. Tuontituote on edelleen vaihdettavissa unionin tuotteen kanssa, ja kummankin käyttötarkoitukset ovat samat tai samankaltaiset. Itse asiassa unionin tuottajat myivät tuotettaan, myös suuremman osuuden rikkoutuneita hedelmälohkoja sisältävää tuotetta, tarkastelujakson aikana sekä tuojille että samoille käyttäjä-/kuluttajaluokille (esimerkiksi valintamyymäläketjuille ja leipomoteollisuuden tavarantoimittajille), joille myös tuojat myivät omaa tuotettaan. Lisäksi yksi valintamyymäläketju Euroopan unionissa vahvisti myyvänsä Euroopasta ja Kiinasta peräisin olevaa tuotetta samalla tuote- ja kauppamerkillä;
b)
enintään 5 prosenttia rikkoutuneita hedelmälohkoja ei ole ainoastaan tuodun tuotteen ominaisuus. Tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuottajat tarjoavat monenlaisia tuotelaatuja, joissa on eri prosenttiosuuksia rikkoutuneita hedelmälohkoja, myös sellaisia, joissa rikkoutuneita hedelmälohkoja on enintään 5 prosenttia. Eräät tuojat ostivat enintään 5 prosenttia rikkoutuneita hedelmälohkoja sisältävää tuotetta unionin tuottajilta.
(23)
Näin ollen, samoin kuin alkuperäisessä tutkimuksessa, tuodun tuotteen ja unionin tuotannonalan tuottaman tuotteen katsotaan olevan samankaltaisia perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
3. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS
3.1 Alustavat huomautukset
(24)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko nykyisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen.
(25)
Kuten johdanto-osan 9 kappaleessa todetaan, vain yksi yritysryhmä toimi yhteistyössä, joten ei ollut tarpeen valita otosta vientiä harjoittavista tuottajista Kiinassa. Tämän yrityksen osuus oli noin 12-20 prosenttia (määrä ilmoitetaan vaihteluvälinä luottamuksellisuussyistä) tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista Kiinasta unioniin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.
3.2 Polkumyynnillä tapahtunut tuonti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana
3.2.1 Vertailumaa
(26)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo oli määritettävä asianmukaisessa kolmannessa maassa, joka on markkinatalousmaa, jäljempänä ’vertailumaa’, käytettävien hintojen tai laskennallisen arvon perusteella tai tällaisesta kolmannesta maasta muihin maihin, myös unioniin, suuntautuvan viennin hinnan perusteella taikka, jos tämä ei ole mahdollista, millä tahansa hyväksyttävällä perusteella, mukaan lukien samankaltaisesta tuotteesta tosiasiallisesti unionissa maksettu tai maksettava hinta, jota on tarvittaessa oikaistu kohtuullisella voittomarginaalilla.
(27)
Komissio totesi vireillepanoilmoituksessa aikovansa käyttää Turkkia vertailumaana normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan osalta ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia asiasta.
(28)
Ehdotukseen Turkin valitsemiseksi vertailumaaksi ei saatu huomautuksia. Yksikään asianomaisista osapuolista ei ehdottanut vaihtoehtoisia vertailumaassa toimivia samankaltaisen tuotteen tuottajia.
(29)
Yksi niistä turkkilaisista vientiä harjoittavista tuottajista, joihin otettiin yhteyttä (Frigo-Pak), toimitti täydellisen vastauksen kyselylomakkeeseen määräajassa ja suostui tiloissaan tehtävään tarkastuskäyntiin.
3.2.2 Normaaliarvo
(30)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo määritettiin turkkilaiselta tuottajalta saatujen ja tarkastettujen tietojen perusteella. Yritys ei myynyt samankaltaista tuotetta kotimarkkinoilla, ja näin ollen normaaliarvo määriteltiin laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti käyttäen tuotantokustannuksia ja lisäämällä niihin kohtuullinen määrä myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia 2 artiklan 6 kohdan b alakohdan mukaisesti sekä kohtuullinen voittomarginaali 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisesti. Myynti-, yleis- ja hallintokustannuksina käytettiin kyseiselle tuottajalle muiden säilykkeiden kotimarkkinamyynnistä aiheutuneita myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia, ja niiden määrä oli 10-20 prosenttia (määrä ilmoitetaan vaihteluvälinä luottamuksellisuussyistä). Käytetty voiton määrä on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli 6,8 prosenttia, joka vastaa EU:n tuotannonalan saamaa voittoa ennen kuin se kärsi vahinkoa Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vuoksi.
3.2.3 Vientihinta
(31)
Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan vienti unioniin myytiin suoraan unioniin sijoittautuneille riippumattomille asiakkaille. Vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti niiden hintojen perusteella, jotka tuotteesta tosiasiallisesti maksettiin tai jotka siitä oli maksettava, kun se myytiin vietäväksi Kiinasta unioniin.
3.2.4 Vertailu
(32)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla.
(33)
Normaaliarvon ja yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittavaa tuottajaa koskevan vientihinnan tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti asianmukaisesti huomioon oikaisujen muodossa tietyt kuljetus- ja vakuutuskustannusten, palkkioiden ja pankkimaksujen erot, jotka vaikuttivat hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen.
3.2.5 Polkumyyntimarginaali
(34)
Polkumyyntimarginaali määritettiin vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja painotettua keskimääräistä vientihintaa keskenään, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdassa säädetään.
(35)
Vertailu osoitti polkumyyntiä esiintyvän yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan osalta. Polkumyyntimarginaali oli yli 60 prosenttia.
(36)
Huomattavan polkumyynnin esiintyminen vahvistui myös koko Kiinan osalta - vieläkin merkittävämmän tasoisena - kun verrattiin Kiinasta tuodun tarkasteltavana olevan tuotteen painotettua keskimääräistä vientihintaa (Eurostatin tietojen perusteella) vertailumaalle määritettyyn painotettuun keskimääräiseen normaaliarvoon (oikaistuna siten, että se vastaa kiinalaisen tuonnin todennäköistä tuotevalikoimaa ottaen huomioon yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan EU:hun suuntautuvan myynnin tuotevalikoima vertailukelpoisten tuotelajien osalta).
(37)
Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen eräs eurooppalainen toimialajärjestö väitti, että päinvastoin kuin kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla ja espanjalaisilla tuottajilla sillä ei ollut mitään mahdollisuutta tarkistaa tarkkoja laskelmia (polkumyynti ja vahinko), minkä vuoksi se pyysi komissiota antamaan yksityiskohtaiset tiedot polkumyyntilaskelmista. Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan kanssa pidetyn kuulemisen aikana myös kolme tuojaa ilmoitti, että ne olisivat halunneet saada tiedot tarkoista polkumyyntilaskelmista.
(38)
Tältä osin on syytä huomata, että tiedot, joihin komissio perusti laskelmansa, sisältävät liikesalaisuuksia ja luottamuksellisia tietoja. Yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja, joka toimitti kyseiset tiedot, on saanut asianmukaisella tavalla tiedokseen yksityiskohtaiset polkumyynti- ja vahinkolaskelmat eikä se ole esittänyt niitä koskevia huomautuksia tai selvityspyyntöjä. Komissio ei voi asettaa kyseisiä tietoja muiden asianomaisten osapuolten tarkasteltaviksi loukkaamatta tietojen luottamuksellisuutta. Komission käyttämä menetelmä ilmoitettiin kuitenkin kaikille asianomaisille osapuolille (ks. kuvaus johdanto-osan 30-36 kappaleessa). Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja ilmoitti edellä mainitun kuulemisen yhteydessä tuojille mahdollisuudesta pyytää häntä tarkistamaan komission laskelmat, jos ne epäilivät laskelmien paikkansapitävyyttä. Kyseiset kolme tuojaa eivät kuitenkaan esittäneet kuulemismenettelystä vastaavalle neuvonantajalle tällaista pyyntöä.
(39)
Joka tapauksessa asianomainen eurooppalainen toimialajärjestö laski itse polkumyyntimarginaalin vertaamalla Eurostatin keskimääräisiä tuontihintoja Kiinasta Eurostatin keskimääräisiin tuontihintoihin Turkista. Kyseisen toimialajärjestön mukaan tällainen vertailu osoittaisi polkumyyntitason olevan alempi eli noin 30 prosenttia. Tältä osin on todettava ensinnäkin, että toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa polkumyynnin täsmällinen taso ei ole yhtä tärkeä kuin tutkimuksessa, jossa määritetään tullin määrä. Toiseksi, kuten edellä johdanto-osan 30-33 kappaleessa selitetään, komission laskelma perustui ”todellisiin” normaaliarvoa koskeviin tietoihin, jotka saatiin tutkimuksessa yhteistyössä toimineelta turkkilaiselta tuottajalta ja jotka tarkistettiin, ja vertailu Kiinan vientihintoihin tehtiin yksityiskohtaisella tasolla. Sen vuoksi tietoja, joihin komissio perusti laskelmansa, voidaan pitää paljon luotettavampina ja täsmällisempinä kuin arviota, jota järjestö ehdottaa päätelmistä ilmoittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa.
(40)
Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan kanssa pidetyn kuulemisen aikana kolme tuojaa väitti lisäksi, että polkumyyntiä ei esiintynyt. Ne perustelivat väitettään sillä, että komissio oli todennut, että yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan keskimääräiset myyntihinnat useille tärkeille EU:n ulkopuolisille markkinoille olivat alhaisemmat kuin keskimääräiset myyntihinnat unionin markkinoille. Tämä väite oli hylättävä, koska polkumyynti tarkoittaa myyntiä tietyille markkinoille hinnoilla, jotka alittavat normaaliarvon, ei hinnoilla, jotka alittavat muilla kolmansilla markkinoilla saatavat hinnat.
3.3 Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan
3.3.1 Alustava huomio
(41)
Sen lisäksi, että selvitettiin polkumyynnin esiintyminen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, tutkittiin polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumottaisiin, ja analysoitiin seuraavia osatekijöitä: tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa; Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja hinnat; unionin markkinoiden houkuttelevuus Kiinasta peräisin olevan tuonnin kannalta.
(42)
Suurella osalla tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa EU:ssa ei ollut voimassa toimenpiteitä, koska ne oli kumottu (katso johdanto-osan 2 kappale). Kyseisenä ajanjaksona, jolloin toimenpiteitä ei sovellettu, tuonti lisääntyi suurimmilleen kaudella 2011/2012 ja väheni sen jälkeen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppukauden aikana. Tämä johtuu varastojen kasvattamisen vaikutuksesta ennemminkin kuin kulutuksen todellisesta kasvusta/vähenemisestä, ja syynä siihen on Kiinasta peräisin olevan tuonnin suuri määrä maaliskuusta heinäkuuhun vuonna 2012, jolloin toimenpiteitä ei ollut voimassa.
3.3.2 Kiinalaisten tuottajien tuotanto, kotimainen kulutus ja vientikapasiteetti
(43)
Komissio ei saanut yhdeltäkään kiinalaiselta tuottajalta eikä muilta asianomaisilta osapuolilta tietoja Kiinan koko tuotantokapasiteetista ja käyttämättömästä kapasiteetista. Perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti komissio teki päätelmät käytettävissä olevien tietojen perusteella.
(44)
Yhdysvaltain maatalousministeriön ulkomaanosaston (Foreign Agricultural Service of the US Department of Agriculture, FSA/USDA) julkaiseman, tarkastelupyyntöön sisällytetyn ja julkisesti saatavilla olevan raportin (7) mukaan jalostukseen - eli säilykemandariinien valmistukseen - käytettyjen tuoreiden mandariinien määrä Kiinassa kasvoi 27 prosenttia kauden 2009/2010 (520 000 tonnia) ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson (660 000 tonnia) välisenä aikana. Kiinalaisten säilykemandariinien tuotanto seurasi samanlaista suuntausta. Kyseisen raportin mukaan Kiina lisäsi säilykemandariinien tuotantoaan kauden 2009/2010347 000 tonnista 440 000 tonniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Lisäksi raportissa arvioidaan, että säilykemandariinien kotimainen kulutus Kiinassa oli noin 100 000-150 000 tonnia kaudella 2013/2014. Koska eräs toinen julkisesti saatavilla oleva lähde arvioi kyseisen kotimaisen kulutuksen olleen 50 000-100 000 tonnia (8), vaikuttaa kohtuulliselta arvioida kotimaisen kulutuksen määräksi 100 000 tonnia. Edellä esitetyt tiedot huomioon ottaen vientiin tarkoitettujen kiinalaisten säilykemandariinien määräksi voidaan arvioida noin 340 000 tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(45)
Eräissä muissa käytettävissä olevissa lähteissä esitetään hieman erilaisia arvioita vientiin käytettävissä olleesta kiinalaisten säilykemandariinien määrästä vuosina 2009-2014 (9). Eroista huolimatta kaikki kyseiset arviot viittaavat kuitenkin siihen, että kiinalaisia säilykemandariineja oli käytettävissä vientiin vähintään 300 000 tonnia kutakin vuotuista raportointikautta kohti vuosina 2009-2013. Mikään lähteistä ei viittaa siihen, että vientiin käytettävissä olevien kiinalaisten säilykemandariinien määrä voisi merkittävästi vähetä tulevaisuudessa.
3.3.3 Unionin markkinoiden houkuttelevuus
(46)
Vaikka tuonti Kiinasta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana oli 19 253 tonnia, alkuperäisen tutkimuksen vuosia 2002-2007 koskevat tuontitiedot osoittavat, että kiinalaiset valmistajat pystyvät suuntaamaan unionin markkinoille yli 60 000 tonnia kautta kohti, minkä Eurostatin tuontitiedot kaudelta 2011/2012 vahvistavat. Lisäksi tuonnin suuri määrä kaudella 2011/2012, jolloin toimenpiteitä ei sovellettu suurimman osan aikaa (22 päivästä maaliskuuta 2012), osoittaa, että unioni on hintojen puolesta houkutteleva markkina-alue kiinalaisille valmistajille ja että Kiinasta tulisi unionin markkinoille merkittäviä määriä polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia, jos nykyiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet kumottaisiin.
(47)
Se, että Kiina vei unioniin vuosien 2002-2007 aikana (jolloin polkumyyntitoimenpiteitä ei ollut käytössä) kautta kohti keskimäärin huomattavasti enemmän (+ 36 %) säilykemandariineja kuin vuosina 2009-2013 (jolloin tulleja kannettiin lukuun ottamatta 22 päivän maaliskuuta 2012 ja 23 päivän helmikuuta 2013 välistä ajanjaksoa), vaikka Kiinassa maailmanlaajuiseen vientiin käytettävissä olevat kokonaismäärät olivat ensiksi mainitulla kaudella pienempiä kuin jälkimmäisellä kaudella, vahvistaa todennäköisyyttä siitä, että kiinalaiset tuottajat lisäävät unioniin suuntautuvan vientinsä määriä alkuperäisen tutkimuksen aikana todetulle tasolle, jos toimenpiteet kumotaan.
3.3.4 Vientihinnat kolmansiin maihin
(48)
Kolmansiin maihin suuntautuvasta viennistä tutkimus osoitti, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla yhteistyössä toimineen yrityksen vientimyynnissä useille tärkeille markkinoille (kuten Japaniin, Malesiaan, Filippiineille ja Thaimaahan) keskimääräiset hinnat olivat alhaisemmat kuin myynnissä unioniin. Näin ollen voidaan olettaa, että jos toimenpiteitä ei olisi voimassa, yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja siirtäisi ainakin osan kyseisestä viennistä unioniin.
(49)
Myös sitrushedelmävalmisteita ja -säilykkeitä (ilmatiiviissä pakkauksissa) koskevat Kiinan vientitilastot osoittavat, että kiinalaisen viennin suuntaaminen uudelleen unioniin on todennäköistä. Kyseisten tilastojen perusteella arvioidaan, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana noin 20 000 tonnia tarkasteltavana olevaa tuotetta myytiin vientikohteisiin sellaisin keskimääräisin hinnoin, jotka alittavat EU:ssa saatavat hinnat, vaikka kyseisillä markkinoilla ei sovellettu polkumyyntitulleja Kiinasta tulevaan tuontiin. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tämä määrä vastaisi unionin tuotannonalan kotimarkkinamyyntiä ja 71:tä prosenttia unionin tuotannonalan kokonaistuotannosta. Toisin sanoen Euroopan säilykemandariinimarkkinoiden nykyinen suuruus (EU:n kokonaiskulutus 44 523 tonnia) ja Kiinan vientitilastoista saadut tiedot huomioon ottaen Kiinan nykyinen vientimäärä EU:hun yhdessä sen potentiaalisen määrän kanssa, joka olisi taloudellisesti järkevää suunnata uudelleen unioniin, kattaisi lähestulkoon kokonaan säilykemandariinien kysynnän EU:ssa.
3.3.5 Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskeva päätelmä
(50)
Tutkimus vahvisti, että kiinalaisia tuotteita tuotiin edelleen unionin markkinoille polkumyyntihinnoin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kun otetaan huomioon polkumyynnin jatkuminen, unionin merkittävyys markkina-alueena, joka on kiinnostanut kiinalaisia viejiä aiemmin, unionin kokonaiskulutusta suurempi tuotantokapasiteetti Kiinassa sekä kiinalaisten tuottajien todistettu halu ja kyky lisätä nopeasti unioniin suuntautuvaa vientiä jos siihen on kannustimet, voidaan päätellä, että polkumyynnin jatkuminen on todennäköistä, jos toimenpiteet kumotaan.
4. VAHINKO
4.1 Yleisiä huomioita
(51)
Mandariinisato korjataan syksyllä ja talvella. Korjuu- ja käsittelykausi alkaa lokakuun alussa ja päättyy tammikuun loppuvaiheilla (tiettyjen lajikkeiden osalta helmi- tai maaliskuussa) seuraavana vuonna. Useimmat ostosopimukset (esimerkiksi etuyhteydettömien tuojien kanssa) ja myyntisopimukset neuvotellaan kunkin kauden ensimmäisten kuukausien aikana. Mandariinisäilyketeollisuudessa on tapana käyttää vertailun pohjana kautta (kunkin vuoden 1 päivän lokakuuta ja seuraavan vuoden 30 päivän syyskuuta välistä ajanjaksoa). Komissio omaksui saman käytännön omassa analyysissään, kuten se oli tehnyt myös alkuperäisessä tutkimuksessa.
4.2 Unionin tuotanto ja unionin tuotannonala
(52)
Samankaltaista tuotetta valmisti unionissa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla viisi unionin tuottajaa. Samankaltaisen tuotteen kokonaistuotanto unionissa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla määritettiin neljän yksittäisen tuottajan toimittamien kyselylomakevastausten perusteella, jotka todennettiin paikan päällä tehdyssä tarkastuksessa. Viidennen tuottajan, joka ei toiminut asianmukaisesti yhteistyössä ja jolle ei tehty paikan päällä tehtävää tarkastusta, osalta tuotanto perustui kyseisen tuottajan toimittamiin kyselylomakevastauksiin, jotka ristiintarkastettiin vertaamalla niitä valitukseen. Tällä perusteella unionin kokonaistuotannoksi arvioitiin noin 28 500 tonnia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.
(53)
Edellä mainittujen unionin tuottajien, jotka vastaavat unionin koko tuotannosta, voidaan näin ollen katsoa muodostavan unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
4.3 Todettavissa oleva kulutus unionin markkinoilla
(54)
Unionin kulutus määritettiin Eurostatin ilmoittamien Taric-tason (yhteisöjen yhtenäistetty tullitariffi), joka vastaa täsmälleen tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmää, tuontitietojen sekä unionin tuotannonalan EU:ssa myymien määrien perusteella.
(55)
On huomattava, että vaikka analyysi perustuu kausiin kalenterivuosien sijasta, mainittu menetelmä ei välttämättä vastaa kulutusta teollisten käyttäjien/kuluttajien tasolla. Pääasiallisen raaka-aineen (tuoreet hedelmät) kausiluontoisuuden vuoksi alalla on tavanomaisena käytäntönä, että sekä tuojat että unionin tuottajat kasvattavat varastoja tuoreiden hedelmien säilömisvaiheessa ja myyvät sitten jalostettuja tuotteita jakelijoille tai teollisille käyttäjille ympäri vuoden. Varastojen kerääminen voi näin ollen joskus vaikuttaa kulutukseen.
(56)
Tämä huomioon ottaen kulutus kehittyi unionissa tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 1
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin kulutus (tonnia)
66 487
72 618
90 207
44 523
Indeksi (2009/2010 = 100)
100
109
136
67
(57)
Tarkastelujakson aikana sitrushedelmien kulutus unionissa pysyi keskimäärin hieman alle 70 000 tonnissa. Tuonnissa näkyi kuitenkin piikki kaudella 2011/2012, minkä jälkeen tuonti väheni tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tämä kehitys johtuu varastojen kasvattamisen vaikutuksesta ennemminkin kuin kulutuksen todellisesta kasvusta/vähenemisestä, ja syynä siihen on Kiinasta peräisin olevan tuonnin suuri määrä maaliskuusta heinäkuuhun vuonna 2012, jolloin toimenpiteet eivät väliaikaisesti olleet voimassa (ks. johdanto-osan 2 kappale). Kauden 2011/2012 tuontihuipun jälkeen tuonti oli vähäisempää tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, jolloin myös unionin kulutus oli vähäisempää.
(58)
Eräät tuojat väittivät, että ne eivät olleet kasvattaneet varastojaan. Ne totesivat myös, että julkisasiamiehen annettua 6 päivänä lokakuuta 2011 ratkaisuehdotuksensa asiaan C-338/10 ne olivat jo varmoja siitä, että unionin tuomioistuin kumoaisi toimenpiteet. Sen vuoksi ne lykkäsivät tarkasteltavana olevan tuotteen tulliselvitystä siihen asti, kun tuomioistuimen lopullinen tuomio oli annettu.
(59)
Tässä yhteydessä olisi muistettava, että varastojen kasvattaminen voidaan määritellä ylimääräisten määrien keräämiseksi ja säilyttämiseksi. Komission käytettävissä olevista tiedoista käy ilmi, että sen jälkeen kun toimenpiteet kumottiin 22 päivänä maaliskuuta 2012, tarkasteltava olevan tuotteen tuonnin määrä oli heinäkuuhun 2012 asti valtava eli keskimäärin liki 9 000 tonnia kuukaudessa. Sen jälkeen aina tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun asti keskimääräinen tuontimäärä laski vain noin 1 650 tonniin kuukaudessa, mikä oli noin 2 000 tonnia vähemmän kuukaudessa kuin keskimääräinen tuontimäärä ajanjaksolla ennen toimenpiteiden kumoamista. Komissio totesi, että näin merkittävä kuukausittainen tuontimäärä suhteellisen lyhyen ajan kuluessa oli mahdollista vain, jos tuojat olivat kerryttäneet suuria määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta. Tämän itse asiassa myös vahvistivat eräät tuojat, jotka myönsivät viivyttäneensä tulliselvitystä, kun ne olivat vakuuttuneet siitä, että polkumyyntitullit kumottaisiin. Sen vuoksi väite, jonka mukaan tuojat eivät harjoittaneet varastojen kasvattamista, oli hylättävä.
4.4 Tuonti Kiinasta unioniin
(60)
Ottaen huomioon, että vain yksi kiinalaisten viejien ryhmä toimi tutkimuksessa yhteistyössä ja että kyseisen ryhmän osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli noin 12-20 prosenttia (määrä ilmoitetaan vaihteluvälinä luottamuksellisuussyistä), tehtiin se päätelmä, että Eurostatin tiedot (tarvittaessa Taric-koodien (yhteisöjen yhtenäistetty tariffikoodi) tasolla) ovat täsmällisin ja paras lähde tuontimääriä ja -hintoja koskeville tiedoille. Siitä huolimatta tutkittiin myös yhteistyössä toimineen kiinalaisen viejän yksittäisiä hintoja.
4.4.1 Määrä ja markkinaosuus
(61)
Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:
Taulukko 2
Tuonti Kiinasta
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuonnin määrä (tonnia)
47 235
41 915
59 613
19 294
Indeksi (2009/2010 = 100)
100
89
126
41
Markkinaosuus
71 %
57,7 %
66,1 %
43,3 %
(62)
Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden vuonna 2008 tapahtuneen käyttöönoton jälkeen Kiinasta peräisin oleva tuonti oli yleisesti laskusuunnassa. On syytä muistaa, että alkuperäisen tutkimusajanjakson aikana (2006/2007) tuonnin määrä oli 56 108 tonnia.
(63)
Kuten edellä selostetaan, tuonti kuitenkin kasvoi huomattavasti kaudella 2011/2012. Tuontimäärän kasvu johtui selvästi siitä, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet kumottiin maaliskuussa 2012. Kun tarkastellaan Kiinasta tulevan tuonnin kuukausittaista kehitystä Eurostatin tietojen perusteella, voidaan havaita, että yleensä sen määrä kuukautta kohti vaihteli 2 000 ja 6 000 tonnin välillä, mutta maaliskuusta heinäkuuhun vuonna 2012 se nousi 6 000 ja 12 000 tonnin välille (keskimäärin lähes 9 000 tonnia kuukaudessa). Tältä osin on huomattava, että toimenpiteet kumottiin maaliskuussa 2012 ja otettiin uudelleen käyttöön helmikuussa 2013, mutta kirjaamisvelvoite otettiin käyttöön 29 päivänä kesäkuuta 2012 (10), millä oli tuontia hillitsevä vaikutus.
(64)
Tuonnin määrän tavoin myös Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus pieneni tarkastelujakson aikana: 71 prosentista 43 prosenttiin. Vaikka otetaan huomioon Kiinasta tulevan tuonnin epätavallinen määrä kaudella 2011/2012 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, markkinaosuus laski kauden 2009/2010 noin 70 prosentista keskimäärin 55 prosenttiin seuraavina vuosina.
4.4.2 Hinnat ja hintojen alittavuus
Taulukko 3
Tuonti Kiinasta
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Keskimääräinen tuontihinta (euroa/tonni)
677
744
1 068
925
Indeksi (2009/2010 = 100)
100
110
158
137
(65)
Kuten edellä olevasta taulukosta ilmenee, tarkastelujakson aikana Kiinasta tulevan tuonnin hinnat nousivat 37 prosenttia. On kuitenkin huomattava, että hinnat nousivat huomattavasti kauteen 2011/2012 asti ja laskivat sitten tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.
(66)
Koska tuontimäärä ainoalta yhteistyössä toimineelta viejältä oli vain noin 12-20 prosenttia (määrä ilmoitetaan vaihteluvälinä luottamuksellisuussyistä) Kiinasta tulevasta tuonnista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, hinnan alittavuutta tarkasteltiin myös kiinalaisen kokonaisviennin osalta tuontitilastojen perusteella.
(67)
Sitä varten yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla suuntautuvan myynnin painotettuja keskimääräisiä hintoja verrattiin Eurostatilta saatuihin Kiinasta tulevan tuonnin vastaaviin painotettuihin keskimääräisiin CIF-hintoihin (kulut, vakuutus ja rahti maksettuina). CIF-hinnat oikaistiin tulliselvityskustannusten eli tullitariffin ja tuonnin jälkeisten kustannusten kattamiseksi.
(68)
Vertailu osoitti, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tarkasteltavana olevan tuotteen tuontihinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat 4,8 prosentilla, jos laskelmissa otetaan huomioon voimassa olleet polkumyyntitullit. Hinnan alittavuuden marginaali on kuitenkin 28 prosenttia, jos tuontihintoja tarkastellaan ilman polkumyyntitulleja.
(69)
Kun tarkastellaan yhteistyössä toimineen kiinalaisen viejän ilmoittamia tuontihintoja, joihin on tehty asianmukaiset oikaisut, hinnan alittavuuden marginaaliksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla saadaan 14 prosenttia, kun otetaan huomioon voimassa olleet polkumyyntitullit. Kun polkumyyntitullien vaikutus jätetään pois, hinnan alittavuuden marginaali on 20 prosenttia. On huomattava, että suurin osa tästä viennistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtui sen jälkeen, kun toimenpiteet oli kumottu.
4.5 Tuonti muista kolmansista maista unioniin
(70)
Tarkastelujakson aikana muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus ei missään vaiheessa ylittänyt 11,2:ta prosenttia. Suurin osa kyseisestä tuonnista (vähintään 89 % tarkastelujaksolla) oli peräisin Turkista.
Taulukko 4
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä (tonnia)
4 033
8 078
10 090
4 717
Indeksi (2009/2010 = 100)
100
200
250
117
Markkinaosuus
6,1 %
11,1 %
11,2 %
10,6 %
4.6 Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
(71)
Polkumyyntituonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan koskevan tarkastelun yhteydessä arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset tekijät ja seikat, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.
(72)
Vaikka kaikki viisi unionin tuottajaa toimittivat vastaukset kyselylomakkeeseen, katsottiin, että yhden tuottajista toimittamaa kyselyvastausta ei voitu täysin käyttää, koska sen vastauksia ei ollut todennettu paikalla tehtävällä tarkastuskäynnillä. Sen vuoksi analyysi perustui seuraavaan menettelyyn.
(73)
Makrotaloudellisia indikaattoreita (tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, työllisyys, tuottavuus, kasvu, polkumyyntimarginaalien suuruus ja aiemman polkumyynnin vaikutuksista toipuminen) arvioitiin koko unionin tuotannonalan tasolla. Arviointi perustui neljän täysin yhteistyössä toimineen unionin tuottajan toimittamiin tietoihin. Sen tuottajan tapauksessa, jonka kyselyvastauksia ei todennettu, arviointi perustui kyseisen tuottajan toimittamiin tietoihin, jotka ristiintarkastettiin mahdollisuuksien mukaan vertaamalla niitä valitukseen sisältyviin tietoihin ja tuottajan tarkastettuihin tilinpäätöksiin.
(74)
Mikrotaloudelliset indikaattorit (varastot, myyntihinnat, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto, pääoman saanti ja palkat) analysoitiin täysimääräisesti yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien tasolla. Arvio perustui niiden antamiin tietoihin, jotka todennettiin paikalla tehtävän tarkastuskäynnin aikana.
4.6.1 Makrotaloudelliset indikaattorit
4.6.1.1 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
Taulukko 5
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotanto (tonnia)
11 815
33 318
29 672
28 763
Indeksi (2009/2010 = 100)
100
282
251
243
Tuotantokapasiteetti (tonnia)
77 380
77 380
77 380
77 380
Indeksi (2009/2010 = 100)
100
100
100
100
Kapasiteetin käyttöaste
15 %
43 %
38 %
37 %
(75)
Tuotanto kasvoi tarkastelujakson aikana huomattavasti eli noin 12 000 tonnista tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lähes 29 000 tonniin. Kaudella 2009/2010 tuotanto oli vähäistä, koska unionin tuotannonalaan vaikutti yhä Kiinasta peräisin olevien säilykemandariinien tuonti polkumyynnillä edellisen kauden aikana sekä se, että sillä oli varastoja edelliseltä kaudelta, jolloin polkumyyntitoimenpiteitä ei ollut ollut voimassa. Tuotanto kasvoi kaudella 2010/2011 sen jälkeen, kun uusi kiinalainen tuonti oli saatu aisoihin voimaan tulleella polkumyyntitoimenpiteellä.
(76)
Koska unionin tuotantokapasiteetti ei muuttunut kyseisen jakson aikana, kapasiteetin käyttöaste kasvoi vastaavasti. Se oli kuitenkin jatkuvasti alle 50 prosenttia.
(77)
Yksi eurooppalainen elinkeinonharjoittajien järjestö väitti yhden unionin tuottajan lopettaneen tuotantonsa kauden 2012/2013 jälkeen ja kyseisen tuottajan sekä kahden muun olevan taloudellisesti vaikeassa tilanteessa. Tämän vuoksi se väitti, että tuotantoa ja tuotantokapasiteettia ja käyttöastetta koskevia lukuja kasvatettiin keinotekoisesti.
(78)
Tältä osin olisi ensinnäkin huomattava, että tutkimuksen aikana kerätyt tiedot osoittivat, että kaikilla unionin tuottajilla, jotka ovat osa unionin tuotannonalaa, on ollut tuotantoa kaikkina tarkastelujaksoon kuuluvina kausina. Näin ollen ensimmäinen väite, jonka mukaan yksi tuottaja olisi lopettanut tuotantonsa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, on hylättävä.
(79)
Mitä tulee väitteeseen unionin tuottajien vaikeasta taloudellisesta tilanteesta, yksi unionin tuottajista oli tosiaankin maksukyvyttömyysmenettelyn kohteena tarkastelujakson aikana. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että kyseisen tuottajan tuotanto kasvoi merkittävästi tarkastelujakson aikana ja sen kapasiteetti pysyi samana. Sen vuoksi pääteltiin, että maksukyvyttömyysmenettely ei vaikuttanut kielteisesti kyseisen tuottajan tuotantoon. Kaksi muuta unionin tuottajaa joutui maksukyvyttömyysmenettelyyn vasta tarkastelujakson jälkeen. Tämä vahvistaa päätelmän siitä, että vahinko on tosiasiallisesti uusiutunut (ks. johdanto-osan 96-98 kappale) ja unionin tuotannonala on edelleen ollut vaikeassa taloudellisessa tilanteessa.
4.6.1.2 Myyntimäärät ja markkinaosuus unionissa
Taulukko 6
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Myyntimäärä (tonnia)
15 219
22 625
20 504
20 512
Indeksi (2009/2010 = 100)
100
149
135
135
Markkinaosuus (unionin kulutuksesta)
22,9 %
31,2 %
22,7 %
46,1 %
(80)
Unionin tuotannonalan myyntimäärä etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla kasvoi 35 prosenttia tarkastelujaksolla.
(81)
Myös unionin tuotannonalan markkinaosuus oli kasvussa tarkastelujaksolla. Vaikka otetaan huomioon varastojen kasvattamisen vaikutus unionin kulutukseen kaudella 2011/2012 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, markkinaosuus kasvoi noin 23 prosentista kauden alussa keskimäärin 35 prosenttiin kahden viimeisen tarkastellun vuoden aikana.
4.6.1.3 Työllisyys ja tuottavuus
Taulukko 7
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Työllisyys
350
481
484
428
Indeksi (2009/2010 = 100)
100
137
138
122
Tuottavuus (tonnia työntekijää kohti)
34
69
61
67
Indeksi (2009/2010 = 100)
100
205
182
199
(82)
Sekä työllisyys että tuottavuus paranivat tarkastelujaksolla heijastellen tuotanto- ja myyntimäärän yleistä kasvua. Tuottavuuden kasvu kaudella 2010/2011 liittyi suurempiin tuotantomääriin, jotka johtuivat siitä, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet vaikuttivat täydellä teholla kyseisen ajanjakson aikana.
(83)
Edellä mainitut työllisyysluvut on muutettu kokoaikatyötä vastaaviksi, ja sen vuoksi niistä ei näy kausiluonteisten työpaikkojen absoluuttinen lukumäärä. Paremman käsityksen saamiseksi asiaan liittyvien työpaikkojen määrästä voidaan todeta, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson kokoaikavastaavina ilmoitettu luku vastaa käytännössä noin 2 400:aa kausiluonteista työpaikkaa.
4.6.1.4 Kasvu
(84)
Unionin tuotannonala pystyi hyötymään kasvusta unionin markkinoilla vuoteen 2011 asti. Kuitenkin heti, kun Kiinan vastaiset toimenpiteet kumottiin (ks. johdanto-osan 2 kappale) ja Kiinasta virtasi tuontia unionin markkinoille, unionin tuotannonala menetti huomattavan osan markkinaosuudestaan. Sen jälkeen, kun tullit otettiin uudelleen käyttöön, unionin tuotannonala pystyi saamaan takaisin menettämäänsä markkinaosuutta mutta sen taloudellinen tilanne heikkeni.
4.6.1.5 Polkumyynnin laajuus ja elpyminen aiemmasta polkumyynnistä
(85)
Polkumyynti jatkui tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana huomattavana, kuten edellä 3.2.5 kohdassa selostetaan (ks. johdanto-osan 34 ja 35 kappale).
(86)
Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruuden vaikutusta unionin tuotannonalaan ei voida pitää vähäisenä, kun otetaan huomioon Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä. On huomattava, että unionin tuotannonala ei ole vielä täysin elpynyt aiemmasta polkumyynnistä erityisesti kapasiteetin käyttöasteen ja tuottavuuden suhteen (verrattuna alkuperäiseen tutkimukseen).
4.6.2 Mikrotaloudelliset indikaattorit
4.6.2.1 Varastot
Taulukko 8
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Varastot (tonnia)
2 020
2 942
7 257
9 729
Indeksi (2009/2010 = 100)
100
146
359
482
(87)
Unionin tuottajien varastot kasvoivat huomattavasti kahden viimeisen kauden aikana. Tämä kuvastaa sitä, että tuotanto kasvoi enemmän kuin myynti tarkastelujaksolla.
4.6.2.2 Myyntihinnat unionissa
Taulukko 9
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Keskimääräiset yksikköhinnat (euroa/tonni)
1 260
1 322
1 577
1 397
Indeksi (2009/2010 = 100)
100
105
125
111
(88)
Tarkastelujakson kuluessa unionin tuotannonala pystyi nostamaan myyntihintojaan EU:ssa 11 prosentilla. Nousu oli erityisen huomattavaa kauteen 2011/2012 asti, mutta sittemmin hinnat laskivat tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Sen katsotaan johtuvan Kiinasta tulevan tuonnin suuresta määrästä maaliskuun ja heinäkuun välillä vuonna 2012, jolloin toimenpiteet eivät olleet voimassa, ja Kiinasta tulevan tarkasteltavana olevan tuotteen hinnoista, jotka alittivat unionin tuotannonalan hinnat.
4.6.2.3 Kannattavuus ja kassavirta
Taulukko 10
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kannattavuus
- 29,8 %
5,9 %
6,4 %
- 2,9 %
(89)
Tarkastelujakson aikana unionin tuotannonalan kannattavuus aluksi, eli kausilla 2010/2011-2011/2012, parani huomattavasti. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonala alkoi kuitenkin tehdä uudelleen tappiota.
(90)
Kannattavuuden paraneminen liittyi selvästi siihen, että unionin tuotannonala onnistui lisäämään myynti- ja tuotantomääriään ja nostamaan myyntihintojaan polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeisinä vuosina. Paluu tappiolliseen tilanteeseen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla on seurausta alhaisemmista myyntihinnoista, jotka johtuivat Kiinasta tulevan tuonnin äkillisestä lisääntymisestä sen jälkeen, kun EU:n tuomioistuin kumosi tullit.
(91)
Tässä yhteydessä olisi muistettava, että merkittävä määrä kiinalaisia tuotteita tuotiin ilman polkumyyntitullia maaliskuusta heinäkuuhun vuonna 2012. Lisäksi Kiinasta peräisin olevan tuonnin todettiin alittaneen huomattavasti unionin hinnat tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, etenkin kun vähennetään polkumyyntitullien vaikutus. Tämä aiheutti yleisen hintojen alenemisen, mikä puolestaan johti unionin tuotannonalan tappiolliseen tilanteeseen.
Taulukko 11
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kassavirta (euroa)
1 211 342
3 078 496
- 1 402 390
- 2 023 691
Indeksi (2009/2010 = 100)
100
254
- 116
- 167
(92)
Tarkastelujakson aikana kassavirran kehitys vastasi pääosin unionin tuotannonalan yleisen kannattavuuden kehitystä ja varastojen kasvun vaikutuksia, erityisesti kahden viimeisen analysoidun vuoden aikana.
4.6.2.4 Investoinnit, sijoitetun pääoman tuotto ja pääoman saanti
Taulukko 12
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Investoinnit (euroa)
318 695
416 714
2 387 341
238 473
Indeksi (2009/2010 = 100)
100
131
749
75
Sijoitetun pääoman tuotto (nettovarat)
- 60 %
29 %
19 %
- 1 %
(93)
Tarkastelujaksolla osa unionin tuotannonalasta teki investointeja olemassa olevien tuotantolaitteiden ylläpitoon ja optimointiin. Investointien määrä lisääntyi erityisesti kaudella 2011/2012, mitä edesauttoi todennäköisesti voittotaso kyseisenä vuonna ja välittömästi sitä ennen. Investoinneista suurimman osan teki yksi unionin tuottaja varmistaakseen raaka-aineiden hankintalähteen, joka täydentää sen nykyisiä lähteitä, ja parantaakseen ympäristösäännösten noudattamista. Sijoitetun pääoman tuotto noudatteli tarkastelujakson aikana tarkasti kannattavuuden kehitystä.
(94)
Osalla unionin tuotannonalasta oli vaikeuksia pääoman saannissa tarkastelujakson aikana, mutta se sai lopulta velkansa järjesteltyä uudelleen.
4.6.2.5 Palkat
Taulukko 13
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)
23 578
21 864
21 371
23 025
Indeksi (2009/2010 = 100)
100
93
91
98
(95)
Keskimääräinen palkkataso pysyi tarkastelujaksolla melko vakaana, kun taas tuotannon yksikkökustannukset alenivat.
4.7 Päätelmät
(96)
Vahinkoanalyysi osoittaa, että unionin tuotannonalan tilanne parani tarkastelujaksolla. Kun polkumyynnin vastaiset toimenpiteet otettiin käyttöön vuoden 2008 lopulla, unionin tuotannonala saattoi hitaasti mutta tasaisesti toipua polkumyynnin vahingollisista vaikutuksista ja hyödyntää enemmän mahdollisuuksiaan unionin markkinoilla. Se, että unionin tuotannonala hyötyi toimenpiteistä, käy parhaiten ilmi sen tuotanto- ja myyntimäärien ja erityisesti voittotason noususta.
(97)
Tilanne kuitenkin muuttui tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Toimenpiteet kumottiin maaliskuussa 2012, ja tuonti Kiinasta lisääntyi huimasti kesäkuuhun 2012 asti, jolloin tuonti asetettiin kirjaamisvelvoitteen alaiseksi. Tuojat käyttivät polkumyyntitullien kumoamista hyväkseen kasvattaakseen varastoja kaudella 2011/2012 ja tarjosivat kyseisiä tuotteita EU:n markkinoilla edullisin hinnoin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tämä aiheutti huomattavaa yleistä hintapainetta EU:n markkinoilla, ja näin ollen unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne huononi uudestaan. Tuotannonalan oli siksi pakko laskea hintojaan säilyttääkseen myyntimääränsä. Tällä oli kuitenkin vakavia seurauksia sen taloudelliseen tilanteeseen.
(98)
Sitä, että unionin tuotannonalan tilanne on yhä vahingollinen, kuvaavat parhaiten negatiiviset taloudelliset indikaattorit eli kannattavuus ja kassavirta, suuret varastot ja alhainen kapasiteetin käyttöaste. Tällainen tilanne estää uusien investointien tekemistä ja kasvua.
(99)
Yksi eurooppalainen elinkeinonharjoittajien järjestö kyseenalaisti vahinkoa koskevat päätelmät sillä perusteella, että unionin tuotannonalan myyntimäärät, työllisyys ja myyntihinnat sekä yhden unionin tuottajan investointien taso kehittyivät myönteisesti tarkastelujaksolla.
(100)
Tämä väite olisi kuitenkin hylättävä. Perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaan luettelo huomioon otettavista olennaisista taloudellisista indikaattoreista ei ole tyhjentävä eikä yksi tai useampi kyseisistä tekijöistä välttämättä ole ratkaiseva peruste tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan. Kuten johdanto-osan 98 kappaleessa selitetään, väitteen esittäjän ehdottamat indikaattorit eivät olleet ratkaisevia, kun komissio teki päätelmänsä unionin tuotannonalan vahingollisesta tilanteesta. Päätelmä vahingon jatkumisesta perustui enemmänkin kannattavuutta ja kassavirtaa koskeviin negatiivisiin talousindikaattoreihin sekä varastojen suuriin määriin ja alhaiseen kapasiteetin käyttöasteeseen.
5. VAHINGON JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS
5.1 Arvioitujen tuontimäärien ja hintojen vaikutukset, jos toimenpiteet kumotaan
(101)
Jos toimenpiteet kumotaan, tuonnin määrä todennäköisesti kasvaa ja aiheuttaa lisävahinkoa unionin tuotannonalalle. Tämä arvio perustuu seuraaviin seikkoihin.
(102)
Edellä esitetty analyysi (ks. johdanto-osan 44 kappale) osoittaa, että vaikka Kiinasta unioniin tulevan tuonnin määrä laski huomattavasti sen jälkeen, kun toimenpiteet otettiin käyttöön vuoden 2008 lopussa, kiinalaiset tuottajat valmistavat yhä huomattavan määrän tarkasteltavana olevaa tuotetta, josta suurin osa on tarkoitettu vientiin.
(103)
Ennakoitujen määrien ja hintojen suhteen on selvää, että unionin markkinat ovat edelleen erittäin houkuttelevat kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille. Ensinnäkin määrän suhteen unionin markkinat ovat maailman kolmanneksi suurimmat kiinalaisten säilykemandariinien markkinat. Lisäksi toimenpiteiden kumoamisen jälkeinen kehitys osoittaa, että kiinalaiset viejät kykenevät nopeasti viemään merkittäviä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoille ilman, että niiden edes tarvitsee suunnata uudelleen myyntiään muilta markkinoilta. Tältä osin voidaan alkuperäisen tutkimuksen tuontitietojen perusteella todeta, että Kiina voi helposti viedä yli 60 000 tonnia kaudessa unionin markkinoille, ja tämä on lähes 90 prosenttia unionin keskimääräisestä kulutuksesta tarkastelujaksolla.
(104)
Jos Kiina todella lisäisi EU-vientiään toimenpiteiden kumoamisen seurauksena, olisi enemmän kuin todennäköistä, että hinnat EU:n markkinoilla laskisivat yleisesti keskipitkällä aikavälillä. Se tekisi EU:n tuottajien tilanteesta entistäkin vaikeamman, kuten jäljempänä selostetaan.
(105)
Toiseksi hintojen suhteen Kiinan tietokanta (11) osoittaa, että aikaisemmin Kiina vei merkittäviä määriä muihin kuin EU-maihin hinnoin, jotka alittivat EU:hun suuntautuvan viennin hinnat. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana muihin kuin EU-maihin suuntautuneen viennin määrä oli noin 20 000 tonnia, mikä on 71 prosenttia unionin tuotannonalan tuotannosta. Koska EU:n markkinat ovat houkuttelevat hintojen suhteen, päätellään, että jos toimenpiteet lakkautetaan, kiinalaiset viejät todennäköisesti suuntaavat kyseiset määrät tuottoisammille unionin markkinoille.
(106)
Lisäksi edellä esitetty analyysi (ks. johdanto-osan 68 ja 69 kappale) on osoittanut, että Kiinasta unionin markkinoille tullut tuonti alitti huomattavasti unionin tuottajien hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, etenkin kun jätetään huomiotta polkumyyntitullien vaikutus. Vaikka Kiinasta peräisin olevan tuonnin hinnat nousivat kaudella 2011/2012, jolloin toimenpiteet eivät olleet voimassa, niiden taso oli Eurostatin tietojen mukaan edelleen selvästi alle EU:n hintatason. Tällä perusteella hintaero oli kaudella 2011/2012 itse asiassa vastaava kuin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(107)
Sitrushedelmävalmisteiden ja -säilykkeiden markkinoilla on hyvin voimakas hintakilpailu, koska kilpailu tapahtuu pääasiassa hinnan perusteella. Tilannetta korostaa vielä se, että myynti tapahtuu tavallisesti suhteellisen suurina määrinä. Jos merkittäviä määriä halpaa ja polkumyynnillä tuotua tuotetta asetetaan saataville unionin markkinoilla, sillä on suora vaikutus yleiseen hintatasoon unionin markkinoilla, mikä johtaisi yleiseen hintojen alenemiseen.
(108)
Polkumyyntitullien kumoaminen tarkastelujakson lopussa on erinomainen esimerkki siitä, mitä tapahtuisi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.
(109)
Heti kun EU:n tuomioistuin oli kumonnut toimenpiteet, tuonti Kiinasta lisääntyi nopeasti ja merkittävästi siihen asti, kun tuonti tuli kirjaamisvelvoitteen alaiseksi. Kyseisen halpatuonnin massiivinen läsnäolo unionin markkinoilla pakotti unionin tuottajat alentamaan hintojaan, jotta ne pystyivät säilyttämään asemansa myynti- ja tuotantomäärien suhteen, mikä johti tappiolliseen tilanteeseen.
(110)
Tämä oli seurausta polkumyyntitullitta tapahtuneesta tuonnista vain viiden kuukauden ajanjaksolta. Vaikutukset unionin tuotannonalan tilanteeseen olisivat ilman muuta vielä vakavammat, jos toimenpiteiden voimassaolo päättyisi. Jos suuri määrä halpatuontia tulisi markkinoille uudestaan, unionin tuotannonalalle aiheutuisi mitä todennäköisimmin vielä pahempaa vahinkoa. Unionin tuottajien tuotanto vähenisi ja myyntimäärät ja hinnat pienenisivät, mikä johtaisi tappioiden kasvamiseen. Edellä 4.4.2 kohdassa esitettyihin tietoihin perustuva hinnan alittavuuden laskelma (ks. johdanto-osan 68 ja 69 kappale), kun siitä poistetaan polkumyyntitullit, osoittaa hinnan alittavuuden tason olevan yli 20 prosenttia.
(111)
Yksi eurooppalainen elinkeinonharjoittajien järjestö väitti, ettei unionin tuotannonala kärsisi vahinkoa, jos toimenpiteet kumottaisiin, koska tarkasteltavana olevan tuotteen tuontimäärät olisivat tulevaisuudessa oletettavasti pienempiä. Väite perustui seuraaviin seikkoihin: ensiksikin siihen, että tuoreiden hedelmien kotimainen kulutus Kiinassa samoin kuin tuoreiden hedelmien vienti Kiinasta Venäjälle kasvaisi tulevaisuudessa, ja toiseksi siihen, että myös säilykemandariinien kiinalaisen kotimaankulutuksen odotettiin lisääntyvän. Kolmanneksi perusteluksi esitettiin se, että Eurostatin tilastot todistavat edellä esitetyn, sillä niiden mukaan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti on ollut vähäisempää kaudesta 2012/2013 lähtien.
(112)
Nämä väitteet olisi kuitenkin hylättävä seuraavista syistä:
a)
Vaikka ensinnäkin tuoreiden hedelmien kotimaisen kulutuksen ja viennin Kiinassa voitaisiin odottaa kasvavan, myös kiinalaisen tuotannon arvioidaan saatavilla olevien tietojen perusteella kasvavan vastaavassa määrin (12). Sen vuoksi päätellään, että Kiinan säilyketeollisuuden tuoreiden hedelmien saatavuuteen kaudella 2013/2014 ei kohdistu merkittäviä vaikutuksia.
b)
Toiseksi johdanto-osan 44 kappaleessa pääteltiin, että säilöttyjen mandariinien kotimainen kulutus Kiinassa olisi noin 100 000 tonnia kaudessa, eikä ole merkkejä siitä, että määrään olisi odotettavissa kasvua tulevaisuudessa. Väitteen esittäjät eivät myöskään esittäneet näyttöä siitä, että kulutus kasvaisi.
c)
Kolmannen perusteen osalta on syytä muistaa, että järkeenkäypä syy tarkasteltavana olevan tuotteen vähäisemmälle tuonnille kaudella 2012/2013 (tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla) on varastojen kerryttämisen vaikutus, joka oli seurausta massiivisista tuontimääristä kauden 2011/2012 viiden ensimmäisen kuukauden aikana toimenpiteiden kumoamisen jälkeen (ks. johdanto-osan 59 kappale).
(113)
Sama eurooppalainen elinkeinonharjoittajien järjestö väitti myös, että unionin markkinoilla Venäjän tuontikiellon vuoksi oletettavasti saatavilla olevat suuremmat määrät tuoreita hedelmiä laskisivat kyseisten hedelmien hintoja, mikä antaisi unionin tuotannonalalle mahdollisuuden parantaa edelleen kilpailukykyään.
(114)
Tällainen väite on kuitenkin puhtaasti spekulatiivinen, eikä sitä tuettu millään todisteilla. Vaikka raaka-aineen hinnat saattavat laskea tulevaisuudessa, sitä ei voida pitää riittävänä syynä jättää korjaamatta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kielteisiä vaikutuksia unionin tuotannonalan tilanteeseen. Jos toimenpiteitä ei pidettäisi voimassa, polkumyyntituonti alkaisi todennäköisesti uudelleen merkittävän laajuisena ja aiheuttaisi lisää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Jos niin kävisi, unionin tuotannonala ei pystyisi hyödyntämään täysimääräisesti raaka-aineiden tulevasta hinnanalennuksesta - jos sellainen toteutuu - johtuvia positiivisia vaikutuksia. Tästä syystä väite hylättiin.
5.2 Päätelmät
(115)
Tällä perusteella päätellään, että Kiinasta tulevaa tuontia koskevien toimenpiteiden kumoaminen johtaisi erittäin todennäköisesti unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon jatkumiseen.
6. UNIONIN ETU
6.1 Johdanto
(116)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, onko nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen kokonaisuutena katsoen unionin edun vastaista. Unionin edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista eli sekä unionin tuotannonalan että tuojien ja muiden osapuolten eduista tehtyyn arviointiin.
(117)
On syytä muistaa, että alkuperäisessä tutkimuksessa toimenpiteiden käyttöönottoa ei pidetty unionin edun vastaisena. Lisäksi tässä tutkimuksessa - joka on toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu, eli siinä analysoidaan tilannetta, jossa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat jo olleet voimassa - voidaan arvioida, onko nykyisillä polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä ollut kohtuuttoman kielteinen vaikutus asianomaisiin osapuoliin.
(118)
Tämän perusteella tutkittiin, voidaanko päätellä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista siitäkin huolimatta, että päätelmien mukaan vahingollinen polkumyynti todennäköisesti jatkuu.
6.2 Unionin tuotannonalan etu
(119)
Unionin tuotannonala, joka muodostuu viidestä tuottajasta Espanjan maaseutualueilla, kasvatti markkinaosuuttaan ja pystyi nostamaan tarkasteltavana olevan tuotteen hinnan tasolle, jolla sen liiketoiminta pääsi takaisin kannattavuusrajalle tai kannattavaksi niinä tarkastelujakson ajanjaksoina, joina toimenpiteet olivat voimassa. Tuotantomäärä ja työllisyysluvut paranivat vastaavasti. Jos toimenpiteet kumottaisiin, unionin tuotannonalan tilanne olisi paljon huonompi edellä kuvatulla tavalla (vahingon todennäköisesti toistuessa) eli myyntihinnat olisivat alhaisemmat ja tappiot suurempia (ks. johdanto-osan 110 kappale). Myös uudet investoinnit yritysten vahvistamiseksi ja niiden kilpailukyvyn parantamiseksi tarkasteltavana olevan tuotteen markkinoilla vaikeutuisivat. Toimenpiteiden jatkaminen olisi unionin tuotannonalan edun mukaista ja auttaisi sitä hyödyntämään edelleen potentiaaliaan unionin markkinoilla, joille on palautettu kilpailu.
6.3 Tuojien, kauppiaiden ja vähittäismyyjien etu
(120)
Kuten edellä johdanto-osan 10 kappaleessa mainitaan, tutkimuksessa käytettiin otantaa, koska etuyhteydettömien tuojien lukumäärä on ilmeisen suuri. Tuojia on pääasiassa Saksassa mutta myös muissa maissa, esimerkiksi - mutta ei yksinomaan - Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Alankomaissa ja Tšekissä.
(121)
Kaksi sellaista yritystä, jotka toivat tarkasteltavana olevaa tuotetta tarkastelujakson aikana, toimi tutkimuksessa yhteistyössä. Kyseisten osapuolten yhdistetty säilöttyihin sitrushedelmiin liittyvä liiketoiminta oli 3,8 prosenttia niiden yhdistetystä liikevaihdosta. Vaikka säilöttyihin sitrushedelmiin liittyvä liiketoiminta ei ole näiden tuojien kannattavinta liiketoimintaa, se kuuluu olennaisesti niiden liiketoimintavaihtoehtoon, johon kuuluu hyvin laajan tuotevalikoiman tarjoaminen tietyille asiakkaille (esim. valintamyymäläketjuille), niin että voidaan varmistaa laajoja sopimuksia, joissa vähemmän kannattavat tuotteet tulevat kompensoiduiksi muiden tuotteiden myynnillä ja mittakaavaeduilla.
(122)
Ei ilmennyt viitteitä siitä, että toimenpiteiden jatkamisella olisi merkittäviä kielteisiä vaikutuksia kyseisten kahden tuojan toimintaan. Ne eivät ole riippuvaisia kyseisestä tuotteesta, ja toimitusketju sopeutui polkumyyntitulliin liittyviin kustannuksiin. Lisäksi, kuten tutkimus osoittaa, toimenpiteet eivät sulkeneet unionin markkinoita kiinalaisilta viejiltä, sillä tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotiin merkittäviä määriä koko tarkastelujakson ajan toimenpiteiden voimassaolosta huolimatta.
(123)
Eräs toinen tuoja huomautti, että polkumyyntitullit vaikuttavat kielteisesti sen säilöttyjen sitrushedelmien kauppaa koskevaan liiketoimintaan. Koska kyseinen tuoja ei toimittanut todennettavissa olevia tietoja, katsotaan, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden jatkamisen mahdollinen kielteinen vaikutus kyseisiin osapuoliin ei olisi suurempi kuin toimenpiteiden myönteinen vaikutus unionin tuotannonalaan.
(124)
Jotkin osapuolet viittasivat unionin tuotannonalan puuttuvaan tuotantokapasiteettiin. Olisi huomattava, että tullien jatkamatta jättäminen voisi johtaa tilanteeseen, jossa vaihtoehtoisen hankintalähteen olisi lopetettava toimintansa, eli tuojilla olisi vain yksi hankintalähde (tuonti Kiinasta). On muistettava, että toimitusvarmuuden ylläpitäminen on tärkeää valintamyymäläketjujen ja vähittäismyyjien liiketoiminnan kannalta. Yksi näistä osapuolista tukikin toimenpiteiden jatkamista kilpailun varmistamiseksi ja jotta sillä olisi vähintään kaksi hankintalähdettä. Lisäksi unionin tuotannonala, joka on vielä kaukana tyydyttävästä kapasiteetin käyttöasteesta, voi paremmin palvella unionin markkinoita palautuneissa kilpailuolosuhteissa. Se, että unionin tuotannonala ei tällä hetkellä kata 100-prosenttisesti unionin tarpeita, ei voi oikeuttaa kiinalaisten viejien epäterveitä kaupan käytäntöjä eikä toimenpiteiden poistamista tässä tapauksessa.
(125)
Yksi eurooppalainen elinkeinonharjoittajien järjestö väitti, että toimenpiteiden jatkaminen rajoittaisi kohtuuttomasti sen jäsenten tavanomaista liiketoimintaa, koska merkittävä osa siitä liittyi tarkasteltavana olevan tuotteen kauppaan. Tältä osin olisi huomattava, että polkumyyntitullien tarkoituksena on korjata epäterveitä kaupan käytäntöjä, esim. polkumyyntiä, ei rajoittaa liiketoimintaa. Muistettakoon, että komissio päätteli korjaustoimien ylläpitämisen olevan silti tarpeen esillä olevassa asiassa.
6.4 Käyttäjien etu
(126)
Analyysiä varten käyttäjät jaettiin kahteen ryhmään: kotitalouksiin sekä ammattimaisiin ja teollisiin käyttäjiin, joiden toimialoja ovat esimerkiksi juomien, hillojen tai jogurttien valmistus, leipomotoiminta tai ateriapalvelutoiminta.
(127)
Yksikään näihin ryhmiin kuuluva tai niiden etuja ajava osapuoli ei ilmoittautunut eikä millään tavalla toiminut yhteistyössä tutkimuksessa.
(128)
Yksi tuoja väitti, että tarkasteltavana olevalle tuotteelle asetetut polkumyyntitullit rajoittaisivat kilpailua eivätkä näin ollen olisi unionin kuluttajien edun mukaisia. Tämän väitteen tueksi ei esitetty mitään näyttöä.
(129)
Kun otetaan huomioon tarkasteltavana olevan tuotteen vähäinen merkitys unionin keskivertokotitalouden kulutusvarojen kannalta, ei ole näyttöä siitä, että toimenpiteiden jatkamisesta mahdollisesti aiheutuva kuluttajahintojen nousu olisi merkittävämpi kuin toimenpiteiden myönteinen vaikutus unionin tuotannonalaan.
(130)
Vaikka on kiistatonta, että tullien pitäminen voimassa voi teoriassa vaikuttaa kielteisesti joihinkin ammattimaisiin/teollisiin käyttäjiin pienentäen niiden marginaaleja, ei ole näyttöä siitä, että tarkasteltavana olevasta tuotteesta aiheutuvat kustannukset (verrattuna niiden kokonaiskustannuksiin) ovat merkittäviä. Toimenpiteiden voimassaolon jatkamisen mahdolliset kielteiset vaikutukset tähän käyttäjäryhmään eivät näin ollen olisi suhteettomia.
6.5 Toimittajien etu
(131)
Sekä unionin tuotannonalan yksittäiset tuoreiden hedelmien toimittajat että yksi kyseisten toimittajien järjestö totesivat, että toimenpiteet ovat niiden etujen mukaisia ja olisivat hyödyksi myös uusien investointien ja työpaikkojen kannalta. Unionin tuottajille myytävät hedelmät ovat toimittajille tärkeä täydentävä tulonlähde, jonka puuttuessa maataloussektorilla asianomaisilla Espanjan alueilla saattaisi ilmetä merkittäviä häiriöitä. Vaikutukset ulottuisivat arvioiden mukaan yli 2 000:een osuuskunnan jäseneen pelkästään Valencian alueella. Muun muassa hedelmien keräämiseen, kuljetukseen ja varastointiin liittyviä kausityöpaikkoja, joihin toimenpiteet vaikuttavat, on arviolta ainakin 2 500 Valenciassa ja Murciassa yhteensä.
(132)
Espanjalaisten toimittajien järjestöltä saatujen tietojen perusteella voidaan päätellä, että jos tuonti Kiinasta ylittää 60 000 tonnia - niin kuin jo tapahtui kahdesti alkuperäisen tutkimuksen aikana - toimittajat joutuvat todennäköisesti tilanteeseen, jossa ne eivät saa myytyä koko sitä määrää satsumia, joka on tarkoitettu unionin säilyketeollisuudelle.
(133)
Yksi eurooppalainen elinkeinonharjoittajien järjestö väitti, että toimittajille on odotettavissa tukia sellaisista hedelmäeristä eroon pääsemiseksi, jotka jäävät viemättä Venäjän tuontikiellon vuoksi. Väitteen esittäjä ei kuitenkaan esittänyt mitään näyttöä tukia koskevan väitteensä tueksi. Lisäksi mahdollisia tukia olisi ollut saatavilla vain Venäjälle vietäviksi tarkoitetuille myymättä jääneille hedelmille mutta ei niille, jotka olivat jääneet myymättä unionin tuotannonalalle tarkasteltavana olevan tuotteen aiheuttaman vahingon vuoksi toimenpiteiden voimassaolon päättymisen jälkeen. Tämän vuoksi väite hylättiin.
6.6 Päätelmät
(134)
Tutkimus on osoittanut, että voimassa olevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet eivät sulkeneet unionin markkinoita kiinalaiselta tuonnilta ja että ne edistivät unionin tuotannonalan elpymistä. Koska elpyminen on edelleen käynnissä, toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen on unionin tuotannonalan edun mukaista. Jos toimenpiteiden voimassaolon annettaisiin päättyä, elpyminen pysähtyisi, kannattavat hintatasot jäisivät saavuttamatta ja unionin tuotannonalalle aiheutuisi suuria tappioita. Lisäksi lukuisien osuuskuntien jäsenten ja kausityöntekijöiden täydentävä tulonlähde useilla maaseutualueilla, joilla on vähän työpaikkoja tarjolla, olisi uhattuna.
(135)
Käytettävissä olevien tietojen perusteella voimassa olevilla toimenpiteillä ei tunnu olleen merkittäviä kielteisiä vaikutuksia tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden unionin tuojien taloudelliseen tilanteeseen. Käytettävissä olevien tietojen perusteella toimenpiteiden vaikutusta muihin ilmoittautuneisiin osapuoliin taikka tuojiin, kauppiaisiin, käyttäjiin ja vähittäismyyjiin ei myöskään voida pitää merkittävänä. Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden jatkamisesta aiheutuva hintojen mahdollinen nousu ei vaikuta suhteettomalta verrattuna siihen unionin tuotannonalalle koituvaan etuun, joka saavutetaan poistamalla polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttama kaupan vääristymä.
(136)
Kaikki edellä olevissa johdanto-osan kappaleissa mainitut tekijät huomioon ottaen päätellään, ettei ole olemassa pakottavia syitä, jotka estäisivät voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitämisen.
7. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
(137)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella pidetään asianmukaisena jatkaa voimassa olevien toimenpiteiden soveltamista. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Toimitetut tiedot ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon aina, kun se oli perusteltua.
(138)
Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että tiettyjen Kiinasta peräisin olevien hedelmäsäilykkeiden tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaoloa olisi jatkettava viidellä vuodella.
(139)
Jotkin osapuolet väittivät, että määrällisen elementin sisältävät toimenpiteet (kiintiöjärjestelmä) ovat parempia kuin polkumyyntitoimenpiteet. Tätä väitettä ei voida hyväksyä, koska perusasetuksen mukaan toimenpiteiden muotoa ei voida muuttaa voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa. Väite ei horjuta tämän tutkimuksen yhteydessä tehtyjä päätelmiä eli sitä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitämistä koskevat vaatimukset täyttyvät.
(140)
Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamista, jos se muuttaa myöhemmin nimeään. Pyyntö on osoitettava komissiolle (13). Pyynnön on sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot, joiden perusteella voidaan osoittaa, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyötyä siihen sovellettavasta tullista. Jos yrityksen nimenmuutos ei vaikuta tähän oikeuteen, nimenmuutosta koskeva ilmoitus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
(141)
Perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustettu komitea ei antanut lausuntoa,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia, tällä hetkellä CN-koodeihin 2008 30 55, 2008 30 75 ja ex 2008 30 90 (Taric-koodit 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 ja 2008309069) kuuluvia valmistettuja tai säilöttyjä lisättyä alkoholia sisältämättömiä, myös lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältäviä mandariineja (myös tangeriinit ja satsumat), klementiinejä, wilkingejä ja muita niiden kaltaisia sitrushedelmähybridejä, sellaisina kuin ne on määritelty CN-nimikkeessä 2008.
2. Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamiin 1 kohdassa mainittuihin tuotteisiin sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:
Yritys
Euroa/tonni (tuotteen nettopaino)
Taric-lisäkoodi
Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang
531,2
A886
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd (14), Huangyan, Zhejiang
361,4
A887
Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang ja siihen etuyhteydessä oleva tuottaja Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang City, Hubei Province
490,7
A888
Liitteen mukaiset otokseen kuulumattomat yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat
499,6
A889
Kaikki muut yritykset
531,2
A999
2 artikla
1. Jos tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen, mistä syystä niistä tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa on suhteutettu tullausarvon määrittämiseksi tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (15) 145 artiklan mukaisesti, 1 artiklan perusteella laskettua polkumyyntitullia alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan suhteutusta.
2. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
3 artikla
Edellä olevaa 1 artiklan 2 kohtaa voidaan muuttaa lisäämällä uusi vientiä harjoittava tuottaja niiden yhteistyössä toimivien yritysten joukkoon, jotka eivät sisälly otokseen ja joihin sovelletaan siten painotettua keskimääräistä tullia, jonka määrä on 499,6 euroa/tonni tuotteen nettopainosta, jos jokin uusi vientiä harjoittava tuottaja Kiinan kansantasavallassa toimittaa komissiolle riittävää näyttöä siitä, että
a)
se ei vienyt 1 artiklan 1 kohdassa kuvattua tuotetta unioniin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana (1 päivän lokakuuta 2012 ja 30 päivän syyskuuta 2013 välillä) eikä alkuperäisen tutkimusajanjakson aikana (1 päivän lokakuuta 2006 ja 30 päivän syyskuuta 2007 välillä);
b)
se ei ole etuyhteydessä yhteenkään Kiinan kansantasavallassa toimivaan vientiä harjoittavaan tuottajaan, johon sovelletaan tällä asetuksella käyttöön otettuja toimenpiteitä; ja
c)
se ei tosiasiallisesti ole vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin eikä sillä ole peruuttamatonta sopimusvelvoitetta viedä merkittävää tuotemäärää unioniin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson päättymisen jälkeen.
4 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 10 päivänä joulukuuta 2014.