РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 875/2013 НА СЪВЕТА
от 2 септември 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове приготвена и консервирана сладка царевица на зърна с произход от Тайланд след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 291, параграф 2 от него,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 9 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След провеждането на антидъмпингово разследване („първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 682/2007 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове приготвена и консервирана сладка царевица на зърна, класирани понастоящем в кодове по КН ex 2001 90 30 и ex 2005 80 00, с произход от Тайланд („окончателните антидъмпингови мерки“). Мерките бяха под формата на адвалорно мито в размер между 3,1 и 12,9 %.
(2)
Регламент (ЕО) № 954/2008 (3) измени Регламент (ЕО) № 682/2007 по отношение на митническата ставка, наложена на едно дружество и на „всички други дружества“. Изменените митнически ставки са между 3,1 и 14,3 %. Бе освободен от мито вносът от двама тайландски производители износители, от които бяха приети гаранции за минимален ценови праг с Решение 2007/424/ЕО на Комисията (4).
(3)
С Регламент (ЕО) № 847/2009 (5) Съветът счете, че поетите гаранции за минимален ценови праг с фиксирани минимални цени на вноса вече не са подходящи за преодоляването на вредните последици от дъмпинга. Вследствие на това приетите гаранции за минимален ценови праг бяха оттеглени и предложените гаранции от 10 други тайландски производители износители бяха отхвърлени.
2. Искане за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(4)
След публикуването на известие за предстоящо изтичане на срока на действие (6) на действащите окончателни антидъмпингови мерки, на 19 март 2012 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на тези мерки съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (AETMD) („жалбоподателя“) от името на производители, представляващи основен дял, в конкретния случай повече от 50 %, от общото производство на приготвена и консервирана сладка царевица на зърна в Съюза.
(5)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно би довело до продължаване или повтаряне на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(6)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, на 19 юни 2012 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (7) („известието за започване на преразглеждане“), започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(7)
Разследването за продължаване на дъмпинга обхвана периода от 1 април 2011 г. до 31 март 2012 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Прегледът на тенденциите, които имат отношение към оценката на вероятността от продължаване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“).
4.2. Страни, засегнати от процедурата
(8)
Комисията официално уведоми заявителите, другите известни производители от Съюза, производителите износители от Тайланд, несвързаните вносители, ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на държавата износител за започването на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(9)
Всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха конкретни основания за това, получиха такава възможност.
(10)
Предвид очевидно големия брой производители износители от Тайланд и несвързани вносители в Съюза, участващи в разследването, в известието за започване на преразглеждане бе предвидено изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване на преразглеждане.
(11)
По отношение на подбора на извадката от производители износители от Тайланд Комисията получи пълна информация от 17 производители износители, от които 9 са осъществявали износ за Съюза по време на РПП. Решено бе да се подбере извадка от 3 производители износители, чийто комбиниран износ представлява 90 % от общото количество, изнесено за Съюза от оказалите съдействие производители износители по време на РПП.
(12)
Тъй като бе получен само един отговор от несвързан вносител, за несвързаните вносители не бе приложена извадка.
(13)
Предвид големия брой производители от Съюза, участващи в тази процедура, в известието за започване на преразглеждане бе обявено, че Комисията е изготвила временна извадка от производители от Съюза с цел определяне на вредата в съответствие с член 17 от основния регламент. Предварителният подбор бе направен въз основа на информацията, с която е разполагала Комисията при започването на процедурата, по следните критерии: обем на продажбите на производителите, производствен обем и географско местоположение в Съюза. Предложената извадка съответства на най-големия представителен обем на производство, който може да бъде разследван по приемлив начин в рамките на наличното време и който представлява 58 % от общото производство на промишлеността на Съюза. Освен това предложената извадка е представителна от гледна точка на географското местоположение на дружествата, тъй като обхваща три различни държави членки. Производителите от Съюза бяха консултирани относно предложената извадка на датата на публикуване на известието за започване. Като се има предвид, че не са се отзовали други производители и че не бяха получени коментари по отношение на извадката, предложената извадка бе потвърдена.
(14)
Две от заинтересованите страни заявиха, че извадката от производители от Съюза е била подбрана само сред заявителите и че е следвало да се положат усилия да се подбере извадка извън групата на заявителите.
(15)
Все пак всички известни производители от Съюза - както от групата на заявителите, така и извън нея, бяха поканени да окажат съдействие. Десет от производителите от Съюза - както от групата на заявителите, така и извън нея, представиха информация за извадката. Както е обяснено в съображение 13, подбраната извадка съответства на най-големия представителен обем на производство, който може да бъде разследван по приемлив начин в рамките на наличното време и който представлява 58 % от общото производство на промишлеността на Съюза. Комисията смята, че подбраната извадка е представителна от гледна точка на географското местоположение, независимо дали производителите са заявители или не. Поради това горното твърдение се отхвърля.
(16)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. За тази цел Комисията изпрати въпросници на производителите износители и на производителите от Съюза, подбрани в извадката, и на несвързания вносител. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
Производители в Съюза:
-
Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Франция,
-
Compagnie Générale de Conserve France SA, Theix, Франция,
-
Compagnie Générale de Conserve Hungary, Debrecen, Унгария,
-
Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Италия;
б)
производители износители от Тайланд:
-
Agri Sol., Ltd., Pathumthani City
-
Lampang Food Products co, Ltd., Bangkok
-
Sun Sweet Co., Ltd., Chiang Mai City.
(17)
Всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха конкретни основания за това, получиха такава възможност.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(18)
Разглежданият продукт е сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана с оцет или оцетна киселина, незамразена, класирана понастоящем в код по КН ex 2001 90 30, както и сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана по начин, различен от този с оцет или оцетна киселина, незамразена, различна от продукти от позиция 2006, класирана понастоящем в код по КН ex 2005 80 00, с произход от Тайланд.
(19)
Разследването показа, че въпреки разликите в консервирането всички различни видове на разглеждания продукт имат еднакви основни биологични и химични характеристики и принципно еднакво приложение.
(20)
Две от заинтересованите страни изтъкнаха, че кодовете по КН за сладка царевица не включват само разглеждания продукт, но и значителни количества консервирана бейби царевица, която не се произвежда от Съюза и не е сходен продукт. Те предполагат, че Комисията е включила и бейби царевица в своите данни.
(21)
Разследването обаче беше съсредоточено изключително върху продукта, предмет на мерките, който изключва бейби царевица, като за основа за анализа се използват съответните кодове по ТАРИК. Поради това твърдението се отхвърля като фактически неточно.
2. Сходен продукт
(22)
Установено бе, че сладката царевица, произвеждана и продавана в Съюза от промишлеността на Съюза, и сладката царевица, произвеждана и продавана в Тайланд, по същество има еднакви физически и химически характеристики и същата основна употреба като сладката царевица, произвеждана в Тайланд и продавана за износ за Съюза. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГА
(23)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе проверено дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга.
1. Предварителни забележки
(24)
Както бе посочено в съображение 10, с оглед на потенциално големия брой производители износители, изразили готовност да окажат съдействие при разследването, в известието за започване на преразглеждане бе предвидено изготвянето на извадка. Подбрана бе извадка от трима производители износители, представляващи приблизително 90 % от общия износ, сред производителите износители, изразили готовност да окажат съдействие, за да се определи вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга.
(25)
Тъй като общото количество на износа на тримата производители износители, включени в извадката, е представлявало приблизително 25 % от целия износ от Тайланд за Съюза по време на РПП, трябваше да се използва информация от други източници, като искането за преразглеждане и наличните статистически данни за износа (от тайландските митнически служби) и за вноса (от Евростат), за да се направи оценка на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга.
(26)
Продажбите на търговци в Тайланд, при които стоките са били предназначени за неизвестни местоназначения за износ, не бяха включени в определянето на дъмпинговия марж.
(27)
Както при първоначалното разследване, бе установено, че някои производители износители получават част от разглеждания продукт, който впоследствие продават, от външни доставчици. За целите на разследването продажбите на разглеждания продукт, който не е бил произведен от самите производители износители, не бяха взети предвид при определяне на съответните им дъмпингови маржове.
2. Дъмпинг на вноса по време на РПП
2.1. Определяне на нормалната стойност
(28)
В съответствие с член 2, параграф 2, първо изречение от основния регламент за определянето на нормална стойност първо бе установено за всеки един от тримата производители износители дали техните общи продажби на вътрешния пазар на сходния продукт по време на РПП са били представителни в сравнение с техните общи продажби за износ за Съюза, т.е. дали обемът на продажбите на сходния продукт, предназначен за вътрешния пазар, е представлявал 5 % или повече от техния износ на разглеждания продукт за Съюза.
(29)
Продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт бяха счетени за представителни за едно от трите дружества, включени в извадката.
(30)
След това бе проверено дали видовете на сходния продукт, продавани от това дружество и предназначени за потребление на вътрешния пазар, са идентични или пряко сравними с видовете, предназначени за износ за Съюза. За всеки от тези видове бе установено дали продажбите на сходния продукт, предназначени за потребление на вътрешния пазар, са били достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите, предназначени за потребление на вътрешния пазар, са достатъчно представителни, когато представляват 5 % или повече от общия обем на продажбите на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(31)
Установено бе, че по отношение на това дружество само един от видовете на сходния продукт е бил пряко сравним с вида, изнасян за Съюза. Освен това този конкретен вид се е продавал в достатъчно представителни количества и на вътрешния пазар.
(32)
След това бе проверено дали видът на продукта на дружеството, посочено в съображение 31, е бил продаван при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти за съответния вид на продукта.
(33)
Установено бе, че повече от 80 % от обема на продажбите, предназначени за потребление на вътрешния пазар, е бил рентабилен и, в съответствие с член 2, параграф 4, всички сделки за този конкретен вид бяха използвани за определяне на нормалната стойност.
(34)
За вида на разглеждания продукт, за който продажбите на вътрешния пазар са били представителни и извършени при обичайни търговски условия, нормалната стойност бе определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на всички продажби на този вид на вътрешния пазар по време на РПП.
(35)
За останалите двама производители износители, чиито продажби на вътрешния пазар не бяха счетени за представителни (единият от които изобщо не е продавал сходния продукт за потребление на вътрешния пазар), и за третия производител износител, чиито общи продажби бяха счетени за представителни, но по отношение на когото количествата на редица видове на сходния продукт, продадени на вътрешния пазар, не бяха счетени за представителни, нормалната стойност трябваше да бъде конструирана съгласно член 2, параграф 3 от основния регламент.
(36)
Нормалната стойност бе конструирана, като към разходите за производство на всеки вид на продукта, изнасян за Съюза, бе добавена разумна по размер сума за разходите за реализация, общите и административните разходи и за печалба.
(37)
В съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент за двамата производители износители, които са имали продажби, предназначени за потребление на вътрешния пазар, в количества под или над 5 % от съответните им продажби за Съюза, разходите за реализация, общите и административните разходи и маржът на печалбата бяха взети от съответните продажби на дружеството на вътрешния пазар при обичайни търговски условия.
(38)
За третия производител износител, който не е продавал сходния продукт за потребление на вътрешния пазар, в съответствие с член 2, параграф 6, буква а) от основния регламент, разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата, използвани за този трети производител износител, представляваха среднопретеглената стойност на разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата за другите двама производители износители, посочени в съображение 37.
(39)
Две от заинтересованите страни не възразиха срещу използваната методология, обяснена в съобръжение 37, т.е. използването на печалбата за целите на определянето на нормалната стойност, когато тази печалба се основава на вътрешните продажби на количества под 5 % от обема на продажбите за Съюза. Те считат, че когато се приема, че обемът на вътрешните продажби не е достатъчно голям, за да бъде представителен, тогава не следва да се използва и печалбата от такива сделки.
(40)
Въпреки това същата методология бе използвана в първоначалното разследване и при липсата на промяна в обстоятелствата Комисията счита, че тази методология е все още валидна за целите на настоящата процедура.
2.2. Определяне на експортната цена
(41)
Всички продажби на производителите износители, включени в извадката, са били осъществени пряко за несвързани клиенти в Съюза. Продажната цена бе следователно определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент въз основа на цените, платени или дължими от тези независими клиенти в Съюза.
2.3. Сравнение и корекции
(42)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена бе направено въз основа на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(43)
Когато бе приложимо и надлежно обосновано, бяха направени корекции за разликите в транспортните разходи, разходите за застраховка, разходите за обработка и товарене, комисионите и банковите такси.
(44)
Освен това в съответствие с член 2, параграф 10, буква г) от основния регламент и съгласно методологията, приложена в първоначалното разследване, бяха направени корекции за разликите в нивото на търговия за тези производители износители, чиито продажби на вътрешния пазар са с тяхна собствена марка, но чиито продажби за Съюза са с марката на търговците на дребно. Нивото на корекцията - изчислена под формата на намаление на маржа на печалбата, използван при конструирането на нормалната стойност, както е посочено в съображение 33 - бе оценено въз основа на съотношението между маржовете на печалбата на промишлеността на Съюза от продажбата на продукти с нейна собствена марка и на всички продукти. Маржът на печалбата бе следователно намален с между 20 и 50 %.
(45)
Две от заинтересованите страни счетоха, че вътрешният пазар на Тайланд и пазарът на Съюза не могат да се сравняват, тъй като размерът на пазара се различава и тъй като тайландските производители продават под своя собствена марка на вътрешния пазар.
(46)
На първо място следва да се припомни, че в съображение 22 бе установено, че сладката царевица, продавана на тайландския вътрешен пазар, и сладката царевица, продавана за износ за пазара на Съюза, са сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(47)
Второ, поради различията в нивото на търговия бе направена корекция на маржа на печалбата - корекция надолу с между 20 и 50 % на маржа на печалбата, получена от продажбите на вътрешния пазар със собствена марка. Това също следва методологията, използвана при първоначалното разследване.
2.4. Дъмпинг по време на РПП
(48)
Въз основа на изложеното по-горе бе установено, че дъмпинговите маржове, изразени като процент от нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, са били между 8 и 44 %.
3. Развитие на вноса при отмяна на мерките
3.1. Производствен капацитет на производителите износители
(49)
Производството на сладка царевица зависи от достъпа до прясно събрана царевица, която се доставя до консервната фабрика веднага след прибиране на реколтата. Прясно събраната царевица следва да бъде консервирана в рамките на 24 часа след като бъде събрана; следователно капацитетът за производство на разглеждания продукт е пряко свързан с наличието на прясно събрана царевица.
(50)
В Тайланд прибирането на реколтата трае около 9 - 10 месеца годишно, като всяка година се отглеждат 2 реколти. При оценяването на наличния технически капацитет за производство в анализа трябва да бъдат включени ограниченията, свързани със сезонния характер на суровините.
(51)
Тримата производители износители, включени в извадката, са имали общ технически капацитет между 130 000 и 150 000 тона. Действителната степен на използване на наличния технически капацитет е между 50 и 80 %.
(52)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че въпреки че признават методологията, използвана за съкращаване на техническия капацитет с достъпа до суровини, наличният свободен капацитет е преувеличен.
(53)
Както вече бе посочено в съображение 50, техническият капацитет не може да бъде използван напълно поради сезонната липса на прясно прибрана реколта от сладка царевица. Все пак разследването показа, че някои от производителите, включени в извадката, използват 80 % и повече от капацитета, докато при други производители, включени в извадката, капацитетът се използва в много по-ниска степен. Тъй като всички производители имат сравним достъп до суровини, по-слабото използване на капацитета не може да се обясни единствено със сезонната липса на прясно прибрана реколта от сладка царевица.
(54)
Според информацията, предоставена от Тайландската асоциация на преработвателите на храни, общото количество на износ на Тайланд за останалата част от света е нараствало устойчиво с около 20 % през разглеждания период, достигайки обем от 150 000 - 200 000 тона по време на РПП. Това показва, че наличните количества сладка царевица могат и действително нарастват устойчиво, когато производителите износители имат нужда от допълнителни количества. В това отношение следва да се отбележи, че общият обем на производството на жълта царевица е между 4,1 милиона и 4,5 милиона тона в Тайланд по време на разглеждания период. Въпреки че се признава, че производството не може да преминава от жълта царевица към сладка царевица при съотношение 1:1, разликата в обема на производството на двата продукта показва, че дори ограничена по мащаб промяна в количествата на производство от жълта царевица към сладка царевица може да окаже голямо въздействие върху общото производство на сладка царевица в Тайланд.
(55)
На тази основа беше установено, че тримата производители, включени в извадката, могат да произвеждат допълнително количество от около 40 000-60 000 тона годишно („ефективен свободен капацитет“), което представлява около 2 до 3 пъти повече от общия износ от Тайланд на разглеждания продукт за Съюза.
(56)
Поради това ефективният свободен капацитет на включените в извадката производители сам по себе си може да се разглежда като значителен. В допълнение съществуват още 15 известни производители на разглеждания продукт в Тайланд, които също имат възможност за мащабно производство на сладка царевица в Тайланд.
(57)
От информацията, събрана от други източници, а именно:
-
информацията, събрана от представените в интернет данни на производителите износители,
-
информацията, събрана във връзка с изготвянето на извадка, и
-
информацията, събрана от базата данни, създадена съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент,
може да се заключи, че поне двама важни производители износители, единият от които е оказал съдействие по време на разследването, но не е бил подбран в извадката (и следователно не е предоставил никаква подробна информация в тази връзка), имат общ капацитет между 50 000 и 100 000 тона.
(58)
На последно място, няма доказателства за това, че нивото на потребление на тайландския вътрешен пазар или на пазара на трети държави би се увеличило, така че да компенсира увеличеното производство, ако свободният капацитет на тайландските производители бъде използван. По-специално тайландският вътрешен пазар е малък и представлява средно само 1 - 2 % от общите продажби на всички тайландски производители, включени в извадката. Това потвърждава, че всяко допълнително производство на сладка царевица ще се изнася извън Тайланд.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(59)
При сравняване на експортните цени на разглеждания продукт в Съюза с фактурираните цени на сходния продукт на вътрешния пазар се стига до следните две констатации: цените на вътрешния пазар са сравнително високи (поради продажбата на продукти със собствена марка) и обемът е относително малък в сравнение с продажбите за износ. С оглед на това не съществува очевиден риск от пренасочване на търговията от продажби на вътрешния пазар към продажби за Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
(60)
При сравняване на експортните цени на разглеждания продукт в Съюза с прилаганите цени на сходния продукт на пазарите на трети държави става ясно, че по отношение на тримата включени в извадката производители износители цените за Съюза са средно с 14 % по-високи.
(61)
Статистическите данни за търговията, получени от тайландските митнически служби, също потвърждават тази констатация. След преобразуване на докладваното логистично тегло (консервна кутия + царевица + течност) в нетно тегло на съдържанието (царевица + течност), следвайки методологията в заявлението за преразглеждане, цените за килограм, прилагани в Съюза, са средно с 5 % по-високи от цените за трети държави.
(62)
Докато няколко страни изразиха съмнения, че ценовата разлика от 5 % или 14 % е достатъчно значима, за да доведе до отклоняване на търговията към Съюза, разследването показа, че това наистина е вероятен сценарий на пазара на сладка царевица. В настоящата процедура едно тайландско дружество (Karn Corn) е получило през предходен период ставка, която е с 8 - 10 % по-ниска от тази на повечето други тайландски износители. Това предимство от 8 - 10 % обаче е било достатъчно, за да се повиши неговият дял в тайландския износ за Съюза със седем пъти между РП в рамките на първоначалното разследване и РПП в рамките на настоящото разследване.
(63)
Освен това, въпреки наличието на действащо антидъмпингово мито в размер на 3,1 %, Karn Corn е увеличило повече от два пъти износа си към Съюза от момента на налагането на антидъмпинговите мита. Това показва привлекателността на пазара на Съюза в сравнение с други пазари, дори в случай на малка разлика в цените.
(64)
В заключение, като се има предвид, че рискът от пренасочване на търговията от вътрешния пазар към пазара на Съюза е твърде ограничен поради продажбата на продукти със собствена марка, налице е значителен риск от пренасочване на търговията от продажби за трети държави към пазара на Съюза поради по-високите цени, които преобладават на него.
(65)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че цените на пазара на Съюза са сравнително по-малко привлекателни спрямо цените в други държави, като Япония. Така рискът от пренасочване на търговията в случай на отмяна на мерките според тях е преувеличен.
(66)
Припомня се, че продажбите за трети държави се разглеждат в група и че заключението, направено в съображение 63, се основава на средните цени за всички трети държави. Общопризнат е фактът, че в рамките на тази група продажби за трети държави съществуват държави, за които експортните цени са по-високи, но има и други трети държави, към които експортните цени са по-ниски. Очевидно колкото е по-ниска експортната цена, толкова по-голям е рискът от пренасочване на търговията, в случай че мерките отпаднат.
(67)
Освен това една заинтересована страна изтъкна довода, че договорните отношения с вносителите в трети държави биха затруднили пренасочването към клиенти в различни държави.
(68)
Въпреки че между производителите износители в Тайланд и вносителите в различни трети държави може да съществуват договорни отношения, които да бъдат поддържани в краткосрочен план, не съществуват доказателства, сочещи, че тези договорни задължения няма да изтекат, което да позволи извършването на продажби на пазари с по-високи цени, като този на Съюза.
(69)
И накрая, заинтересованите страни твърдят, че износът за някои трети държави, като Южна Корея, не подлежи на сравнение, тъй като продуктовият асортимент (напр. размерът на консервните кутии) и пазарните условия (напр. условията за морски превоз) могат да бъдат различни.
(70)
Припомня се, че резултатите от сравненията в съображения 58, 59 и 60 са показателни за разликите в експортните цени за всички трети държави. Следователно всякакви въпроси, свързани с тайландския износ за ограничен брой пазари, оказват ограничено въздействие върху цялостното сравнение. В допълнение, тъй като данните за тайландския износ се записват въз основа на франко борд, въздействието от всяка разлика в условията или цената на морския превоз се ограничава до разходите за вътрешен превоз на товари в Тайланд и следователно може да бъде само незначително.
(71)
Предвид липсата на доказателства, сочещи, че средната цена за всички трети държави не може да се сравнява с експортната цена за Съюза, се потвърждава заключението, направено в съображение 63.
4. Заключение относно вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга
(72)
В случай че мерките бъдат отменени, изглежда вероятно относително по-високите ценови нива на пазара на Съюза да привлекат значителен обем от разглеждания продукт, който понастоящем се продава на по-ниски цени за трети държави.
(73)
Производителите износители от Тайланд са продължили да упражняват дъмпинг по време на РПП.
(74)
Освен това с оглед на наличния свободен капацитет в Тайланд и факта, че цените на пазара на Съюза са значително по-високи, отколкото цените на пазари на трети държави, се стига до заключението, че е налице риск от увеличаване на износа на разглеждания продукт, в случай че мерките бъдат отменени.
(75)
В заключение, има голяма вероятност от продължаване на дъмпинга, ако мерките бъдат отменени.
Г. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(76)
По време на РПП сходният продукт е бил произвеждан от приблизително 20 производители в Съюза. Поради това за продукцията на тези производители (установена въз основа на информацията, получена от оказалите съдействие производители, а по отношение на другите производители от Съюза - въз основа на данните от искането за преразглеждане) се смята, че представлява производството на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(77)
Както бе обяснено в съображение 13, поради големия брой производители от Съюза бе подбрана извадка. За целите на анализа на вредата показателите за вредата бяха установени на следните две равнища:
-
макроикономическите елементи (производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, трудова заетост, производителност, средна единична цена, размер на дъмпинговия марж и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на равнището на цялото производство на Съюза въз основа на информацията, събрана от оказалите съдействие производители, а по отношение на другите производители от Съюза бе използвана оценка, направена въз основа на данните в заявлението за преразглеждане,
-
анализът на микроикономическите елементи (складови наличности, възнаграждения, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) по отношение на включените в извадката производители от Съюза бе извършен въз основа на предоставената от тях информация.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(78)
Потреблението на Съюза бе определено на базата на обема на продажбите на собственото производство на промишлеността на Съюза, предназначено за пазара на Съюза, на данните за обема на вноса на пазара на Съюза, получени от базата данни по член 14, параграф 6 от основния регламент, а по отношение на другите производители от Съюза - на информацията от заявлението.
(79)
През целия разглеждан период потреблението в Съюза е нараснало с 9 %. Въпреки че от 2008 до 2009 г. е намаляло с 5 %, през 2010 и 2011 г. потреблението се е увеличило съответно с 6 и 9 процентни пункта (в сравнение с предходната година), след което малко или много се е стабилизирало през РПП до равнище от около 350 000 тона.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Общо потребление на Съюза (в тонове)
318 413
301 594
320 027
351 279
347 533
Индекс (2008 г.= 100)
100
95
101
110
109
2. Внос от засегнатата държава
а) Обем
(80)
Обемът на вноса на разглеждания продукт от засегнатата държава за Съюза е спаднал с 43 % от около 38 000 тона през 2008 г. до около 22 000 през РПП. Той е намалял с 15 % през 2009 г., с 20 процентни пункта през 2010 г. и с още 11 процентни пункта през 2011 г., след което отново леко се е увеличил с 3 процентни пункта през РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Обем на вноса от Тайланд
38 443
32 616
24 941
20 710
21 856
Индекс (2008 г.= 100)
100
85
65
54
57
Пазарен дял на вноса от Тайланд (%)
12
11
8
6
6
Цена на вноса от Тайланд (EUR/тон)
835
887
806
775
807
Индекс (2008 г. = 100)
100
106
96
93
97
Източник:
базата данни по член 14, параграф 6 от основния регламент.
б) Пазарен дял
(81)
Съответният пазарен дял, държан от тайландските износители на пазара на Съюза в засегнатата държава, постепенно е намалял с около 50 %, или 6 процентни пункта по време на разглеждания период, от 12 % през 2008 г. до 6 % през РПП. По-конкретно тайландският пазарен дял е намалял от 12 % през 2008 г. до 11 % през 2009 г., до 8 % през 2010 г. и до 6 % през 2011 г./РПП.
в) Цени
i) Развитие на цените
(82)
Между 2008 г. и РПП средната цена на вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава е намаляла с 3 % - от 835 EUR/тон през 2008 г. до 807 EUR/тон през РПП. По-конкретно цените са се увеличили през 2008 г. с 6 %, след което са се понижили с 10 процентни пункта през 2010 г. и с нови 3 процентни пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП цените отново са се покачили с 4 процентни пункта.
ii) Подбиване на цените
(83)
Направено бе сравнение на цените за сходни видове на продукта между продажните цени на производителите износители и тези на промишлеността на Съюза в Съюза. За тази цел цените франко завода на промишлеността на Съюза, без отстъпките и данъците, бяха сравнени с CIF цените на границата на Съюза на производителите износители от засегнатата държава, надлежно коригирани за конвенционални мита, за разходите за разтоварване и за митническо оформяне. Сравнението показа, че през РПП цените на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава, продаден в Съюза, са като цяло по-високи от цените на промишлеността на Съюза. Освен това, въз основа на статистическите данни за вноса (базата данни по член 14, параграф 6 от основния регламент), не е имало марж на подбиване на цените за тайландския внос в Съюза (за двамата оказали съдействие износители, както и за неоказалите съдействие дружества, независимо от продуктовата гама).
3. Състояние на промишлеността на Съюза
(84)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички относими икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(85)
Този пазар се характеризира, inter alia, с два канала за продажби, т.е. продажби със собствена марка на производителя и продажби с марка на търговец на дребно. Продажбите, осъществявани по първия канал, пораждат, в сравнение с втория канал, обикновено по-високи продажни разходи, предназначени по-специално за маркетинг и реклама, и оттам - по-високи продажни цени.
(86)
Разследването доказа, че целият внос от оказалите съдействие тайландски износители спада към канала за продажби с марка на търговец на дребно. Поради това бе сметнато за целесъобразно при анализа на вредата да се направи разграничение между продажбите със собствената марка на промишлеността на Съюза и с марката на търговец на дребно, когато това е уместно, тъй като дъмпинговият внос се конкурира преди всичко със сходните продукти на промишлеността на Съюз, продавани с марката на търговец на дребно. Разграничението бе направено по-специално за определянето на обема на продажбите, продажните цени и рентабилността. За по-голяма изчерпателност обаче в таблиците по-долу са включени и коментирани и общите продажби (включително продажбите със собствена марка и с марка на търговец на дребно). По време на РПП продажбите на промишлеността на Съюза, извършени с марка на търговец на дребно, са представлявали около 70 % от общия обем на продажбите на промишлеността на Съюза и около 60 % от стойността на тези продажби.
(87)
Като се има предвид, че сладката царевица в Съюза се преработва само през летните месеци, редица показатели за вреда са на практика идентични за 2011 г. и РПП (от 1 април 2011 г. до 30 март 2012 г.). Това се отнася най-вече за производството и производствения капацитет.
3.1. Макроикономически елементи
а) Производство
(88)
От ниво от около 372 000 тона през 2008 г. производството на промишлеността на Общността е намаляло с 8 % по време на разглеждания период. По-конкретно то е намаляло с 25 % през 2009 г. и с още 13 процентни пункта през 2010 г., след което отново се е повишило с 31 процентни пункта през 2011 г./РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Продукция (в тонове)
371 764
279 265
231 790
344 015
343 873
Индекс (2008 г.= 100)
100
75
62
93
92
б) Капацитет и равнище на използване на капацитета
(89)
Производственият капацитет е бил около 488 000 тона през 2008, 2009 и 2010 г. и е спаднал с 9 % през 2011 г./РПП. Спадът се дължал на факта, че един от включените в извадката производители от Съюза е закрил една от фабриките си.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
488 453
488 453
488 453
444 055
444 055
Индекс (2008 г.= 100)
100
100
100
91
91
Използване на капацитета (%)
76
57
47
77
77
Индекс (2008 г.= 100)
100
75
62
102
102
Източник:
Разследване.
(90)
През 2008 г. използването на капацитета е било 76 %. През 2009 г. то е спаднало до 57 %, а през 2010 г. - до 47 %, преди да достигне 77 % през 2011 г./РПП. През целия разглеждан период използването на капацитета е било стабилно, тъй като производството е намалявало успоредно с производствения капацитет.
в) Обем на продажбите
(91)
Продажбите на промишлеността на Съюза на собствената ѝ продукция, предназначена за продажба с марката на търговец на дребно на пазара на Съюза на несвързани клиенти, на първо време са намалели с 6 % през 2009 г., след което са се увеличили със 17 процентни пункта през 2010 г. и с още 24 проценти пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП продажбите отново са намалели с 4 процентни пункта. Погледнато като цяло между 2008 г. и РПП тези продажби са се увеличили с около 31 %.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Обем на продажбите на Съюза (на продукти с марка на търговец на дребно) на независими клиенти (в тонове)
161 544
151 058
179 562
218 876
212 425
Индекс (2008 г.= 100)
100
94
111
135
131
Обем на продажбите на Съюза (на продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) на независими клиенти (в тонове)
262 902
248 995
280 586
318 237
312 623
Индекс (2008 г.= 100)
100
95
107
121
119
Източник:
Разследване.
(92)
Общите продажби на промишлеността на Съюза (със собствена марка и с марка на търговец на дребно) на нейното собствено производство на пазара на Съюза за несвързани клиенти са следвали приблизително сходна, макар и не толкова изразена тенденция. През 2009 г. цените са се понижили с 5 %, след което са се увеличили с 12 процентни пункта през 2010 г. и с нови 14 процентни пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП продажбите отново са намалели с 2 процентни пункта. Погледнато като цяло, между 2008 г. и РПП тези продажби са се увеличили с около 19 %.
г) Пазарен дял
(93)
През 2008 и 2009 г. пазарният дял на промишлеността на Съюза е бил 83 %. През 2010 г. той се е увеличил до 88 %, а през 2011 г. - до 91 %, след което леко се е понижил до 90 % през РПП. Погледнато като цяло, пазарният дял на промишлеността на Съюза през разглеждания период се е увеличил със 7 процентни пункта.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза (на продукти със собствена марка и марка на търговец на дребно) (%)
83
83
88
91
90
Индекс (2008 г.= 100)
100
100
106
110
109
Източник:
Разследване.
д) Растеж
(94)
Между 2008 г. и РПП, когато потреблението на Съюза се е повишило с 9 %, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза с марка на търговец на дребно на пазара на Съюза се е увеличил с около 31 %, докато обемът на продажбите на промишлеността на Съюза със собствена марка и с марка на търговец на дребно на пазара на Съюза се е увеличил с около 19 %. Между 2008 г. и РПП промишлеността на Съюза е спечелила около 7 процентни пункта пазарен дял, докато дъмпинговият внос е загубил около 6 процентни пункта пазарен дял. Поради това се стига до заключението, че промишлеността на Съюза е била в състояние да се възползва от разрастващия се пазар.
е) Трудова заетост
(95)
Нивото на трудова заетост в промишлеността на Съюза първо е намаляло със 17 % между 2008 и 2009 г., след което е намаляло с 5 процентни пункта през 2010 г., преди да се повиши с 11 процентни пункта през 2011 г./РПП. Като цяло трудовата заетост в промишлеността на Съюза е намаляла с 11 % през разглеждания период, т.е. от около 2 300 души до около 2 000 души.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Трудова заетост (брой хора)
2 278
1 896
1 786
2 038
2 035
Индекс (2008 г.= 100)
100
83
78
89
89
Източник:
Разследване.
ж) Производителност
(96)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция (в тонове) на заето лице на година, която първоначално е била 163 тона на служител, първо е намаляла с 10 % през 2009 г., след което се е понижила с още 10 процентни пункта през 2010 г., като впоследствие се е увеличила с 23 процентни пункта през 2011 г. и с 1 процентен пункт през РПП. Погледнато като цяло производителността на промишлеността на Съюза се е увеличила с 4 % през разглеждания период. Това развитие отразява факта, че намаляването на работната ръка е било по-рязко, отколкото това на производството.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производителност (тонове/човек)
163
147
130
169
169
Индекс (2008 г.= 100)
100
90
80
103
104
Източник:
Разследване.
з) Фактори, които засягат продажните цени
(97)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза на продукти с марката на търговец на дребно на несвързани клиенти са се повишили със 7 % през 2009 г., след което са се понижили с 8 процентни пункта през 2010 г. и с още 5 процентни пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП цените са се повишили с 3 процентни пункта. Погледнато като цяло, тези цени са се понижили с 3 % през разглеждания период - от 1 073 EUR/тон на 1 041 EUR/тон през РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Единична цена на пазара на Съюза (на продукти с марка на търговец на дребно) (EUR/тон)
1 073
1 152
1 057
1 008
1 041
Индекс (2008 г.= 100)
100
107
99
94
97
Единична цена на пазара на Съюза (на продукти със собствена марка и марка на търговец на дребно) (EUR/тон)
1 248
1 305
1 219
1 182
1 215
Индекс (2008 г.= 100)
100
105
98
95
97
Източник:
Разследване.
(98)
Общите продажни цени на промишлеността на Съюза (на продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) за несвързани клиенти са следвали приблизително сходна тенденция. През 2009 г. те са се повишили с 5 %, след което са се понижили със 7 процентни пункта през 2010 г. и с нови 3 процентни пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП цените са се повишили с 2 процентни пункта. Погледнато като цяло, тези цени са се понижили с 3 % през разглеждания период - от 1 248 EUR/тон на 1 215 EUR/тон през РПП.
и) Размер на дъмпинговия марж
(99)
Разследването установи продължаване на дъмпинга и размерът на действителните дъмпингови маржове (а именно до 44 %) не може да бъде счетен за несъществен.
й) Възстановяване от предишен дъмпинг
(100)
Макроикономическите показатели, разгледани по-горе, и микроикономическите показатели, разгледани по-долу, показват, че независимо от това, че антидъмпинговите мерки са постигнали отчасти заложения в тях резултат за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза, промишлеността все още се намира в уязвимо и нестабилно положение. В действителност резултатите, постигнати в сектора на продуктите с марка на търговец на дребно, който е в пряка конкуренция с тайландския внос, са незадоволителни от гледна точка на рентабилността. Продажните цени на промишлеността на Съюза в този пазарен сектор са намалели с 3 % през разглеждания период, докато производствените разходи са се увеличили с около 10 % през същия период. Ясно е, че промишлеността на Съюза не е била в състояние да възстанови разходите си, което е довело до значителни загуби. Предвид значението, което има марката на търговец на дребно в бизнеса със сладка царевица на промишлеността на Съюза (представляваща 70 % от общия обем на продажбите и 60 % от общата стойност на продажбите), това се е отразило върху общата рентабилност. Поради това не бе възможно да се установи действително възстановяване от дъмпинга в миналото и се счита, че промишлеността на Съюза остава уязвима за причиняващия вреда ефект на евентуален дъмпингов внос на пазара на Съюза.
3.2. Микроикономически елементи
а) Складови наличности
(101)
Равнището на складовите наличности на промишлеността на Съюза в края на отчетния период е отбелязало непрекъснат спад по време на разглеждания период. То е намаляло с 2 % през 2009 г., с 27 процентни пункта през 2010 г., с 2 процентни пункта през 2011 г., и с още 24 процентни пункта през РПП. Следва обаче да се отбележи, че нивото на складовите наличности не е значим показател за вреда за тази конкретна промишленост. Високото ниво на складовите наличности в края на всяка година е свързано с факта, че събирането на реколтата и консервирането приключват обикновено през октомври всяка година. Следователно складовите наличности са стоки, които очакват да бъдат експедирани през периода ноември - юли.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Складови наличности в края на отчетния период (в тонове)
193 834
189 741
136 703
133 884
88 108
Индекс (2008 г.= 100)
100
98
71
69
45
Източник:
Разследване.
б) Възнаграждения
(102)
Между 2008 г. и РПП разходите за труд са спаднали с почти 7 %. По-конкретно те са намалели с 16 % през 2009 г., с още 1 процентен пункт през 2010 г., след което са се повишили с 10 процентни пункта през 2011 г./РПП. Общото намаление по време на разглеждания период е продиктувано от спада в заетостта.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Годишни разходи за труд (в евро)
34 343 788
28 850 250
28 370 188
31 952 596
31 923 505
Индекс (2008 г.= 100)
100
84
83
93
93
Източник:
Разследване.
в) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(103)
По време на разглеждания период рентабилността на продажбите на промишлеността на Съюза на продукти, предназначени за продажба с марка на търговец на дребно, изразена като процент от нетните продажби, е намаляла от печалба в размер на 5,6 % през 2008 г. до загуба в размер на 5,4 % през РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Рентабилност на Съюза (продукти с марка на търговец на дребно) (процент от нетните продажби)
5,6
9,6
-3,3
-8,2
-5,4
Индекс (2008 г.= 100)
100
169
-59
- 145
-95
Рентабилност на Съюза (продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) (процент от нетните продажби)
8,5
10,8
0,7
-0,5
1,6
Индекс (2008 г.= 100)
100
127
8
-6
19
Възвръщаемост на инвестиции (продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) (печалба в процент от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
24,3
40,4
2,9
-3,0
4,4
Индекс (2008 г.= 100)
100
166
12
-13
18
Източник:
Разследване.
(104)
Рентабилността на продажбите на промишлеността на Съюза на продукти, предназначени за продажба със собствена марка и с марка на търговец на дребно, също е намаляла от 8,5 % през 2008 г. на 1,6 % по време на РПП. С оглед на това този спад не е бил толкова рязък, колкото спада в рентабилността от продажбите само на продукти с марка на търговец на дребно. Спадът в рентабилността се обяснява с факта, че през разглеждания период продажните цени са намалели с 3 %, докато през същия период производствените разходи (предимно за непреработена сладка царевица и консервни кутии) са се увеличили с 5 %. Ясно е, че промишлеността на Съюза не е била в състояние да прехвърли увеличението на производствените разходи на своите клиенти.
(105)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалбата (от продажбата на продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) като процент от нетната счетоводна стойност на инвестициите, е следвала като цяло тенденцията на рентабилността. Тя е намаляла от ниво от около 24,3 % през 2008 г. на 4,4 % през РПП, като по този начин се е понижила с 82 % по време на разглеждания период.
г) Паричен поток и способност за привличане на капитали
(106)
През 2008 г. нетният паричен поток от обичайната дейност е останал в размер на 27 000 EUR. Той се е увеличил до около 23 милиона евро през 2009 г. и до около 58 милиона евро през 2010 г., след което отново е спаднал до около 8 милиона евро през 2011 г. От 2011 г. до РПП паричният поток се е повишил с около 11 милиона евро. Нито един от оказалите съдействие производители от Съюза не е посочил, че е изпитал трудности при привличането на капитали.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Паричен поток (продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) (в евро)
26 698
23 239 572
58 654 064
7 845 330
11 077 815
Индекс (2008 г.= 100)
100
87 047
219 698
29 386
41 494
Източник:
Разследване.
д) Инвестиции
(107)
Годишните инвестиции на промишлеността на Съюза в производството на сходния продукт са се увеличили с 45 % от 2008 до 2009 г., намалели са с 34 процентни пункта от 2009 до 2010 г., увеличили са се с 57 процентни пункта през 2011 г., след което са намалели с 4 процентни пункта от 2011 г. до РПП. Като цяло през разглеждания период инвестициите са се увеличили с 64 %; те са били предназначени за поддържане и обновяване на съществуващите съоръжения, а не за увеличаване на капацитета.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Нетни инвестиции (в евро)
6 590 078
9 545 749
7 329 354
11 093 136
10 802 751
Индекс (2008 г.= 100)
100
145
111
168
164
Източник:
Разследване.
4. Заключение относно вредата
(108)
Някои показатели са отбелязали отрицателно развитие между 2008 г. и РПП. Възвръщаемостта на инвестициите е спаднала, производственият обем е намалял с 8 %, производственият капацитет се е понижил с 9 %, а заетостта е намаляла с 11 %. По отношение на по-ниските нива на производство трябва да се отбележи, че реколтата през 2008 г. е била по-добра от очакваното, което е довело до по-висока продукция за промишлеността на Съюза през същата година. През същия период вносът от Тайланд (който е фактуриран основно в щатски долари) е станал по-привлекателен поради по-слабия щатски долар. Това увеличение в доставките на сладка царевица (както европейска, така и тайландска) е съвпаднало с икономическата и финансова криза в Съюза, която е оказала влияние върху потреблението. В резултат на това по-голямата продукция на Съюза не е могла да бъде изцяло продадена на пазара на Съюза. Това е довело до намаляване на нивото на производство и до съкращаване на складовите наличности през следващите години, но не може да обясни напълно понесената вреда.
(109)
Рентабилността на продажбите на сладка царевица на промишлеността на Съюза (както със собствена марка, така и с марка на търговец на дребно) значително е намаляла през разглеждания период. Секторът на продуктите с марка на търговец на дребно, където промишлеността на Съюза е била изправена пред конкуренцията на тайландския внос, е бил значително губещ (рентабилността е намаляла от печалба в размер над 5 % през 2008 г. до загуба в размер на повече от 5 % през РПП). Производителите от Съюза са намалили своите продажни цени на пазара на Съюза с 3 % и са успели да възвърнат част от пазарния си дял за сметка на своята рентабилност. Промишлеността се нуждае от продажбите на продукти с марка на търговец на дребно, тъй като няма достатъчно търсене на продукти със собствена марка, и предвид това, че продажбите на продукти с марка на търговец на дребно представляват около 60 % от общата стойност на продажбите, общата рентабилност е намаляла от 8,5 % на 1,6 % през разглеждания период.
(110)
Някои показатели подсказват, че благодарение на въведените мерки промишлеността е възвърнала своята позиция. Обемът на тайландския внос и съответният му пазарен дял са намалели почти наполовина, от 12 % през 2008 г. до едва 6 % през РПП. Пазарният дял на промишлеността на Съюза се е увеличил от 83 % през 2008 г. на 90 % през РПП. Освен това по време на РПП средните цени на тайландския внос не са подбивали цените на промишлеността на Съюза, но в същото време са възпрепятствали промишлеността на Съюза да прехвърли увеличението на разходите на своите клиенти. И други показатели са отбелязали положително развитие. Използването на капацитета се е увеличило с 2 % през разглеждания период и по време на РПП е било доста високо - 77 %. Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на продукти с марка на търговец на дребно, които са в пряка конкуренция с тайландския внос, е нараснал с 31 % и общите продажби за двата сектора взети заедно са се увеличили с 19 %. Инвестициите са се увеличили с 64 %. Тези фактори показват, че промишлеността е била в състояние да се възстанови. Въпреки това тя не е била в състояние да достигне задоволителни равнища на рентабилност, така че да запази значителен пазарен дял на пазар, на който се конкурират само промишлеността на Съюза и тайландският внос (вносът от други трети държави е разпръснат и незначителен).
(111)
Състоянието на конкуренцията на пазара на Съюза в действителност е деликатно. От една страна, за една част от пазара - сектора на продуктите със собствена марка - промишлеността на Съюза не е изправена пред външна конкуренция. Позицията на притежателите на марки при воденето на преговори с търговците на дребно е силна. В действителност те са тези, които определят цените. Пазарът е също така консолидиран с четиримата включени в извадката производители, притежаващи 54 % пазарен дял. От друга страна, търговците на дребно имат по-силни позиции в сектора на частните марки. Поради външната конкуренция и конкуренцията в рамките на Съюза цените са подложени на постоянен натиск. В резултат на това производителите от Съюза по-трудно могат да прехвърлят увеличението на производствените разходи (предимно за сладка царевица или консервни кутии) на своите клиенти (производствените разходи на промишлеността на Съюза са се увеличили с почти 5 % през разглеждания период) поради ценовия натиск, упражняван от тайландския внос.
(112)
Ясно е, че промишлеността на Съюза е успяла да увеличи пазарния си дял, като е увеличила обема за сметка на цените. Въпреки това не може да се пренебрегне фактът, че голяма част от предприятията за производство на сладка царевица (с марка на търговец на дребно) не са били в състояние да възстановят разходите си. Поради това може да се направи заключението, че положението на промишлеността на Съюза все още е уязвимо и нестабилно.
(113)
Няколко страни посочиха, че промишлеността на Съюза се е възстановила, предвид факта, че някои показатели са се подобрили, и по-специално с оглед на високия пазарен дял на промишлеността на Съюза и отрицателното подбиване на цените.
(114)
Признава се, че положението по отношение на вредата на промишлеността на Съюза е смесено. С антидъмпинговите мерки бе частично постигната тяхната цел чрез отстраняване на част от вредата, понесена от промишлеността на Съюза, в резултат на дъмпинговия внос от Тайланд. Въпреки това, като се вземат предвид всички фактори, по-специално ниските печалби и тяхното продължаващо понижаване, състоянието на промишлеността на Съюза все още е нестабилно.
(115)
Отрицателното подбиване на цените и силният пазарен дял на промишлеността на Съюза не сочат автоматично липсата на вреда. Положението на продължителен дъмпингов внос от Тайланд (с дъмпингови маржове, достигащи до 44 %) доведе до потискане на цените на пазара на Съюза. За да си възстанови загубения пазарен дял, промишлеността на Съюза е поддържала ниски цени, което е довело до влошаване на рентабилността.
(116)
Една заинтересована страна заяви, че оценката на вредата следва да се основава на общите резултати на промишлеността на Съюза, а не на резултатите на един сегмент от пазара.
(117)
В съответствие с първоначалното разследване оценката на вредата се основава на цялостните резултати на промишлеността на Съюза (собствена марка и марка на търговците на дребно), а за редица показатели за вредата (рентабилност, обем на продажбите и продажни цени) -на марката на търговците на дребно. Няма променени обстоятелства, които да оправдаят отклонение от тази методология, която остава валидна за оценката на положението на промишлеността на Съюза. Както бе посочено в съображения 84 и 85, пазарът на сладка царевица все още се характеризира с наличието на два канала за продажби и целият внос от съдействащите тайландски износители се извършва чрез канала, използващ търговската марка на търговците на дребно. В допълнение, дори ако бъдат взети предвид само общите резултати на промишлеността на Съюза, с оглед на ниската рентабилност и нейното продължаващо понижаване, това не би променило заключението, че положението на промишлеността на Съюза е нестабилно. Въз основа на горните съображения твърдението се отхвърля.
(118)
Две заинтересовани страни изтъкнаха, че отслабването на промишлеността на Съюза може също така да е резултат от конкуренцията в рамките на Съюза.
(119)
Въпреки това положението на пазара на Съюза по отношение на конкуренцията по принцип не се различава от положението по време на разглеждания период в рамките на първоначалното разследване (съществуване на два канала за продажби, около 20 производители от Съюза). Независимо от това през 2002 г., преди тайландският износ да започне да навлиза на пазара на Съюза на дъмпингови цени, промишлеността на Съюза е достигнала равнище на печалба от над 20 % като цяло (собствена марка и марка на търговците на дребно) и 17 % по отношение на марката на търговците на дребно. Това показва, че конкуренцията в Съюза не е в състояние да възпрепятства промишлеността на Съюза да достигне задоволителни маржове на печалба. По-вероятно е продължителният дъмпингов внос и произтичащото от него потискане на цените да пречат на промишлеността на Съюза да увеличи своите цени.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТАРЯНЕ НА ВРЕДАТА
(120)
Въз основа на посочените по-горе тенденции изглежда, че антидъмпинговите мерки частично са постигнали целения с тях резултат за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза. От друга страна, както е видно от отрицателното развитие на редица показатели за вреда, промишлеността все още се намира в уязвимо и нестабилно положение.
(121)
Както бе посочено по-горе, тайландските износители имат свободен капацитет да увеличат износа си много бързо. Освен това тайландските статистически данни за търговията потвърждават, че през 2011 г. Тайланд е изнесъл около 140 000 тона за трети държави, което е около 7 пъти повече от обема на тайландския износ за Съюза. Предвид по-изгодните цени на пазара на Съюза в сравнение с някои пазари на трети държави, има вероятност значителни количества, които в момента се изнасят за тези държави, да бъдат пренасочени към пазара на Съюза, в случай че антидъмпинговите мерки отпаднат. Подобно рязко развитие бе вече наблюдавано по време на първоначалното разследване, когато пазарният дял на вноса в Съюза от Тайланд се бе увеличил почти двойно само в рамките на три години, т.е. от 6,8 % през 2002 г. до 12,7 % през 2005 г.
(122)
Поради това въз основа на изложеното по-горе може да се направи заключението, че има вероятност от повтаряне на вредата, в случай че мерките бъдат отменени.
(123)
Няколко заинтересовани страни изразиха съмнения относно заключението за вероятността от повтаряне на вредата. Твърди се по-специално, че разликата в цената на Съюза и на пазарите на трети държави от 5 % е твърде малка, за да пренасочи износа на сладка царевица към пазара на Съюза. Този довод вече бе разгледан в съображение 61. В допълнение се твърди, че сладката царевица не е стока, която лесно може да се пренасочва между пазарите. Този довод обаче не беше подкрепен с доказателства и не съответства на констатациите от настоящото разследване
(124)
Въпреки че вероятността от повтарянето на вредата е предмет само на прогнозна оценка, тя се основава на фактите, посочени в съображение 121. Поради това горното твърдение се отхвърля.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(125)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза бе основано на оценка на всички различни засегнати интереси. На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(126)
Както бе посочено по-горе, промишлеността на Съюза все още е до известна степен в уязвимо и нестабилно положение. Благодарение на продължаването на мерките тя би могла да увеличи продажните си цени (по-специално цените на продуктите с марка на търговец на дребно), за да покрие увеличените си производствени разходи. Това би позволило на промишлеността да подобри финансовото си състояние.
2. Интерес на търговците на дребно и потребителите
(127)
Съдействие бе потърсено от повече от 40 вносители/търговци на дребно и две организации на потребителите/търговски организации. Само един търговец на дребно оказа съдействие. Неговият внос е представлявал малка част от общия обем на вноса от Тайланд по време на РПП. Делът на неговия оборот, свързан със сладката царевица, е бил незначителен в сравнение с общия му оборот. Освен това препродажбата на сладка царевица е генерирала много висока печалба по време на РПП. Това показва, че търговците на дребно не биха били засегнати в непропорционална степен, дори ако срокът на действие на мерките бъде удължен.
(128)
В същото време редица търговски асоциации представиха коментарите си и бяха изслушани. Те заявиха, че антидъмпинговите мерки следва да бъдат прекратени поради ниския и намаляващ пазарен дял на тайландския внос, съвпадащ с големия и растящ пазарен дял на промишлеността на Съюза.
(129)
Що се отнася до потребителите, средните разходи за сладка царевица на домакинство са много ограничени - до 5 EUR на година. Като се вземе предвид умереното ниво на настоящите мерки, отражението от продължаването на мерките по всяка вероятност би било пренебрежимо за потребителите.
(130)
В светлината на изложеното по-горе и като се вземе предвид като цяло ниската степен на съдействие, се смята, че положението на търговците на дребно и на потребителите в Съюза едва ли ще бъде засегнато съществено от предложените мерки.
3. Риск от недостиг на доставки/конкуренция на пазара на Съюза
(131)
Първо следва да се припомни, че целта на антидъмпинговите мерки не е да се спре достъпът до Съюза на вноса, върху който са наложени мерките, а да се премахме въздействието на нарушенията на пазарните условия, които възникват от постоянното присъствие на дъмпингов внос.
(132)
По време на РПП потреблението в Съюза се е увеличило с 9 %, като е достигнало приблизително 350 000 тона. Капацитетът на промишлеността на Съюза непрекъснато е надвишавал търсенето в Съюза по време на разглеждания период, достигайки равнище от около 440 000 тона през РПП. Между производителите от Съюза е налице достатъчна конкуренция. При 77 % използване на капацитета през РПП изглежда, че промишлеността на Съюза разполага със свободен капацитет да увеличи още своето производство в случай на повишено търсене. Вносът от други трети държави, по-специално от Съединените американски щати и Китайската народна република, може също да задоволи част от търсенето. Както бе посочено по-горе, следва да се отбележи, че антидъмпинговите мерки не са предназначени да спрат вноса от Тайланд за Съюза. Като се има предвид ниското ниво на мерките, се очаква, че тайландският внос ще продължи да съставлява определен дял на пазара на Съюза.
(133)
Предвид изложеното по-горе не може да се заключи, че запазването на антидъмпинговите мерки би могло да доведе до недостиг на доставки на пазара на Съюза или до ограничаване на конкуренцията на пазара на Съюза.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(134)
Въз основа на изложеното по-горе изглежда, че отрицателното въздействие от продължаването на мерките би било ограничено и във всеки случай няма да бъде по-голямо от ползите от продължаването на мерките за промишлеността на Съюза.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(135)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след разгласяването на информацията. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(136)
От изложеното по-горе следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими по отношение на вноса на някои видове приготвена и консервирана сладка царевица на зърна с произход от Тайланд, следва да бъдат запазени. Припомня се, че тези мерки представляват адвалорни мита с различни ставки.
(137)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, определени в настоящия регламент, се прилагат единствено и само по отношение на вноса на разглеждания продукт, произведен от тези дружества, и съответно от посочените конкретни правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, непосочено изрично в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително и лица, свързани с онези, които са изрично посочени, не може да се ползва от тези ставки и се подлага на митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(138)
Исканията за прилагането на тези индивидуални ставки на антидъмпингово мито (напр. след промяна в наименованието на правния субект или след създаване на нови структури за производство или продажби) следва незабавно да се адресира до Комисията (8) заедно с цялата свързана информация, по-специално всяка промяна в дейностите на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби, например във връзка с промяна на наименованието или промяна в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, след това регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализиране на списъка на дружествата, към които се прилагат индивидуални митнически ставки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана с оцет или оцетна киселина, незамразена, класирана понастоящем в код по КН ex 2001 90 30 (код по ТАРИК 2001903010), както и сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана по начин, различен от този с оцет или оцетна киселина, незамразена, различна от продукти от позиция 2006, класирана понастоящем в код по КН ex 2005 80 00 (код по ТАРИК 2005800010), с произход от Тайланд.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо върху нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произведени от посочените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Антидъмпингово мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Тайланд
3,1
A789
Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Тайланд
14,3
A890
Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Тайланд
12,8
A790
River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Тайланд
12,8
A791
Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Тайланд
11,1
A792
Оказали съдействие производители, изброени в приложението
12,9
A793
Всички други дружества
14,3
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Член 1, параграф 2 може да бъде изменен, като се добави нов производител износител към списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и за които съответно се прилага среднопретеглената митническа ставка от 12,9 %, когато новият производител износител от Тайланд представи на Комисията достатъчно доказателства за това, че:
а)
не е изнасял за Съюза продукта, описан в член 1, параграф 1, през разследвания период в рамките на преразглеждането (от 1 април 2011 г. до 30 март 2012 г.);
б)
не е свързан с никой от износителите или производителите от Тайланд, спрямо които са наложени мерките по настоящия регламент; както и
в)
действително е изнасял за Съюза разглеждания продукт след разследвания период в рамките на преразглеждането или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 2 септември 2013 година.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 875/2013,
annettu 2 päivänä syyskuuta 2013,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tietyn Thaimaasta peräisin olevan jyvinä tuotavan valmistetun tai säilötyn sokerimaissin tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 291 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan ja 11 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti polkumyyntitutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, jälkeen asetuksella (EY) N:o 682/2007 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin, jäljempänä ’lopulliset polkumyyntitoimenpiteet’, tietyn Thaimaasta peräisin olevan, tällä hetkellä CN-koodeihin ex 2001 90 30 ja ex 2005 80 00 kuuluvan jyvinä tuotavan valmistetun tai säilötyn sokerimaissin tuonnissa. Toimenpiteet toteutettiin 3,1-12,9 prosentin suuruisen arvotullin muodossa.
(2)
Asetuksella (EY) N:o 954/2008 (3) muutettiin asetusta (EY) N:o 682/2007 yhdelle yritykselle ja ”kaikille muille yrityksille” määrätyn tullin määrän osalta. Tullit ovat suuruudeltaan 3,1-14,3 prosenttia. Kahdelta thaimaalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, joiden tarjoamat sitoumukset oli hyväksytty komission päätöksellä 2007/424/EY (4), tuleva tuonti vapautettiin tullista.
(3)
Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 847/2009 (5) katsottiin, etteivät kiinteään vähimmäistuontihintaan perustuvat hintasitoumukset enää olleet tarkoituksenmukaisia polkumyynnin vahingollisten vaikutusten torjumiseksi. Hyväksytyt sitoumukset peruutettiin, ja kymmenen muun thaimaalaisen vientiä harjoittavan tuottajan sitoumustarjoukset hylättiin.
2. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö
(4)
Lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen julkaisemisen (6) johdosta komissiota pyydettiin 19 päivänä maaliskuuta 2012 panemaan vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukainen kyseisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu. Pyynnön esitti Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (AETMD), jäljempänä ’valituksen tekijä’, sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 50 prosenttia valmistetun tai säilötyn sokerimaissin kokonaistuotannosta unionissa.
(5)
Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.
3. Voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano
(6)
Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 19 päivänä kesäkuuta 2012 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun vireillepanosta julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä (7).
4. Tutkimus
4.1 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso
(7)
Polkumyynnin jatkumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 2011 ja 31 päivän maaliskuuta 2012 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2008 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
4.2 Menettelyn osapuolet
(8)
Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, Thaimaan vientiä harjoittaville tuottajille, etuyhteydettömille tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä viejämaan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(9)
Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(10)
Koska tutkimuksessa oli mukana suuri määrä Thaimaassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia ja unionissa toimivia etuyhteydettömiä tuojia, vireillepanoilmoituksessa esitettiin otantamenetelmän käyttöä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan komissiolle 15 päivän kuluessa tarkastelun vireillepanosta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot.
(11)
Komissio sai täydelliset tiedot 17 thaimaalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta otoksen valitsemista varten; näistä yhdeksän vei tuotetta unioniin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Otokseen päätettiin valita kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa, joiden yhteenlaskettu vientimäärä muodosti 90 prosenttia yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien kokonaisviennistä unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(12)
Koska etuyhteydettömiltä tuojilta saatiin ainoastaan yksi vastaus, otantaa ei käytetty etuyhteydettömiin tuojiin.
(13)
Menettelyyn osallistuvien unionin tuottajien suuren määrän takia vireillepanoilmoituksessa ilmoitettiin, että komissio oli alustavasti valinnut unionin tuottajista vahingon määrittämistä varten otoksen perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Esivalinta oli tehty käyttämällä komission käytettävissä vireillepanovaiheessa olleita tietoja, ja se perustui tuottajien myyntimäärään, tuotantomäärään ja sijaintiin unionissa. Ehdotettu otanta vastaa suurinta edustavaa unionin tuotannonalan tuotannon määrää, joka voidaan kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa määräajassa, ja se muodostaa 58 prosenttia unionin tuotannonalan kokonaistuotannosta. Lisäksi ehdotettu otos on edustava yritysten maantieteellisen sijainnin osalta, koska siihen kuuluu yrityksiä kolmesta eri jäsenvaltiosta. Unionin tuottajia on kuultu ehdotetusta otoksesta vireillepanoilmoituksen julkaisupäivänä. Koska tuottajia ei ilmoittautunut lisää eikä otoksesta saatu huomautuksia, ehdotettu otos vahvistettiin.
(14)
Kaksi asianomaista osapuolta väitti, että unionin tuottajien otos oli valittu ainoastaan pyynnön esittäjien joukosta ja että otokseen olisi pitänyt pyrkiä saamaan muita tuottajia kuin pyynnön esittäjiä.
(15)
Kaikkia tiedossa olleita unionin tuottajia, niin pyynnön esittäjiä kuin muitakin, pyydettiin toimimaan yhteistyössä. Kymmenen unionin tuottajaa, joiden joukossa oli sekä pyynnön esittäjiä että muita tuottajia, toimittivat tietoja otoksen valintaa varten. Kuten edellä johdanto-osan 13 kappaleessa todetaan, valittu otos vastaa suurinta edustavaa unionin tuotannonalan tuotannon määrää, joka voidaan kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa määräajassa, ja se muodostaa 58 prosenttia unionin tuotannonalan kokonaistuotannosta. Komissio katsoo, että valittu otos on maantieteellisesti edustava, olivatpa tuottajat pyynnön esittäjiä tai eivät. Tämän vuoksi väite hylätään.
(16)
Komissio pyysi ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Komissio lähetti tätä varten kyselylomakkeet otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille, otokseen valituille unionin tuottajille sekä etuyhteydettömälle tuojalle. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
a)
Unionin tuottajat:
-
Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Ranska
-
Compagnie Générale de Conserve France SA, Theix, Ranska
-
Compagnie Générale de Conserve Hungary, Debrecen, Unkari
-
Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Italia;
b)
Thaimaalaiset vientiä harjoittavat tuottajat
-
Agri Sol., Ltd, Pathumthani City
-
Lampang Food Products Co., Ltd, Bangkok
-
Sun Sweet Co., Ltd, Chiang Mai City.
(17)
Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(18)
Tarkasteltavana oleva tuote on Thaimaasta peräisin oleva jyvinä tuotava etikan tai etikkahapon avulla valmistettu tai säilötty jäädyttämätön sokerimaissi (Zea mays var. saccharata), joka nykyisin luokitellaan CN-koodiin ex 2001 90 30, ja Thaimaasta peräisin oleva jyvinä tuotava valmistettu tai säilötty jäädyttämätön sokerimaissi (Zea mays var. saccharata), joka on valmistettu tai säilötty muulla tavalla kuin etikan tai etikkahapon avulla ja joka ei kuulu nimikkeeseen 2006 vaan luokitellaan nykyisin CN-koodiin ex 2005 80 00.
(19)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että säilöntätavasta riippumatta tarkasteltavana olevilla erityyppisillä tuotteilla on kaikilla samat biologiset ja kemialliset ominaisuudet ja että niitä käytetään periaatteessa samaan tarkoitukseen.
(20)
Kaksi asianomaista osapuolta väitti, että sokerimaissin CN-koodit eivät kata ainoastaan tarkasteltavana olevaa tuotetta vaan myös merkittävät määrät purkitettua minimaissia, jota unionissa ei tuoteta ja joka ei ole samankaltainen tuote. Ne väittivät, että komission tiedoissa olisi mukana myös minimaissia koskevat tiedot.
(21)
Tutkimus tehtiin ainoastaan toimenpiteiden kohteena olevasta tuotteesta käyttämällä sitä vastaavaa Taric-koodia, johon minimaissi ei kuulu. Tämän vuoksi väite hylätään asiavirheen perusteella.
2. Samankaltainen tuote
(22)
Todettiin, että unionin tuotannonalan tuottamalla ja unionissa myymällä sokerimaissilla sekä Thaimassa tuotetulla ja myydyllä sokerimaissilla on samat fyysiset ja kemialliset ominaisuudet ja niillä on samat peruskäyttötarkoitukset kuin Thaimassa tuotetulla ja unioniin vietäväksi myydyllä sokerimaissilla. Tämän vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
C. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
(23)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.
1. Alustavat huomautukset
(24)
Kuten johdanto-osan 10 kappaleessa mainitaan, vireillepanoilmoituksessa ennakoitiin otannan käyttöä yhteistyöhalukkuudestaan ilmoittavien vientiä harjoittavien tuottajien oletettavasti suuren lukumäärän vuoksi. Sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin jatkuminen tai toistuminen todennäköistä, otokseen valittiin kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa, joiden osuus yhteistyöhalukkuudestaan ilmoittaneiden vientiä harjoittavien tuottajien kokonaisviennistä on noin 90 prosenttia.
(25)
Koska kolmen otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan yhteenlaskettu vientimäärä oli noin 25 prosenttia Thaimaan kokonaisviennistä unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden tarkastelussa oli käytettävä muista lähteistä saatuja tietoja, kuten tarkastelupyyntöä, käytettävissä olevia Thaimaan tulliviranomaisilta saatuja vientitilastoja ja Eurostatin tuontitilastoja.
(26)
Myyntiä kauppiaille Thaimaassa ei ole otettu huomioon polkumyyntimarginaalin määrittämisessä, jos tavarat oli tarkoitettu tuntemattomiin vientikohteisiin.
(27)
Samoin kuin alkuperäisessä tutkimuksessa myös tässä tutkimuksessa todettiin, että eräät vientiä harjoittavat tuottajat hankkivat osan myymästään tarkasteltavana olevasta tuotteesta ulkopuolisilta toimittajilta. Tässä tutkimuksessa ei ole polkumyyntimarginaaleja laskettaessa otettu huomioon tarkasteltavana olevan tuotteen myyntiä, jos valmistaja on joku muu kuin kyseinen vientiä harjoittava tuottaja.
2. Polkumyynnillä tapahtunut tuonti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana
2.1 Normaaliarvon määritys
(28)
Normaaliarvon määrittämiseksi tutkittiin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen mukaisesti ensin kunkin kolmen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, oliko niiden samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ollut edustavaa niiden unioniin suuntautuneen vientimyynnin kokonaismäärään verrattuna eli olivatko kotimaiseen kulutukseen tarkoitetun samankaltaisen tuotteen myyntimäärät vähintään viisi prosenttia niiden tarkasteltavana olevan tuotteen vientimäärästä unioniin.
(29)
Samankaltaisen tuotteen myynti kotimarkkinoilla todettiin edustavaksi yhden otokseen kuuluneen yrityksen osalta.
(30)
Tämän jälkeen tarkasteltiin, olivatko kyseisen yrityksen kotimaiseen kulutukseen myymän samankaltaisen tuotteen tyypit samanlaisia kuin unioniin vietäviksi myydyt lajit tai suoraan verrattavissa niihin. Kunkin tällaisen tuotetyypin osalta määritettiin, oliko kotimaiseen kulutukseen tarkoitetun samankaltaisen tuotteen myynti riittävän edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kotimaiseen kulutukseen tarkoitettu myynti oli riittävän edustavaa, jos sen määrä oli vähintään viisi prosenttia unioniin tuodun vastaavantyyppisen tuotteen kokonaismyyntimäärästä
(31)
Tutkimuksessa todettiin, että kyseisen yrityksen osalta ainoastaan yksi samankaltaisen tuotteen tyyppi oli suoraan verrattavissa unioniin vietyyn tyyppiin. Lisäksi kyseisen tyypin myyntimäärät kotimarkkinoilla olivat riittävän edustavat.
(32)
Tämän jälkeen tutkittiin, myydäänkö johdanto-osan kappaleessa 31 mainittua kyseisen yrityksen tuotetyyppiä tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tämä tehtiin määrittämällä riippumattomille asiakkaille tapahtuneen kannattavan kotimarkkinamyynnin osuus kyseisen tuotetyypin osalta.
(33)
Todettiin, että yli 80 prosenttia kotimaiseen kulutukseen tarkoitetusta myyntimäärästä oli kannattavaa, ja 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti kaikki tämäntyyppiset myyntitapahtumat otettiin huomioon normaaliarvoa määritettäessä.
(34)
Mikäli kotimainen myynti oli edustavaa ja tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä, tarkasteltavana olevan tuotteen tyypin normaaliarvo määritettiin kotimarkkinamyynnissä veloitettujen kyseisen tyypin hintojen painotettuna keskiarvona tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(35)
Niiden kahden muun vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa, joiden kotimaista myyntiä ei katsottu edustavaksi (yksi ei myynyt samankaltaista tuotetta lainkaan kotimarkkinoilla), ja kolmannen vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa, jonka kokonaismyynti katsottiin edustavaksi mutta jonka kotimaisia myyntimääriä joidenkin samankaltaisen tuotteen tyyppien osalta ei katsottu edustaviksi, normaaliarvo oli muodostettava perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
(36)
Normaaliarvo muodostettiin siten, että kunkin unioniin viedyn tuotetyypin tuotantokustannuksiin lisättiin kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa.
(37)
Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto laskettiin niille kahdelle vientiä harjoittavalle tuottajalle, joilla oli kotimaan myyntiä yli tai alle 5 prosenttia unioniin suuntautuvista myyntimääristä, tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen kotimaisen myynnin perusteella.
(38)
Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan a alakohdan mukaisesti myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto muodostettiin kolmannelle vientiä harjoittavalle tuottajalle, joka ei myynyt samankaltaista tuotetta kotimaassa, johdanto-osan kappaleessa 37 mainittujen kahden muun vientiä harjoittavan tuottajan myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten ja voiton painotetusta keskiarvosta.
(39)
Kaksi asianomaista osapuolta vastusti johdanto-osan 37 kappaleessa esitettyä menetelmää, eli voiton käyttämistä normaaliarvon määrittämiseen, kun kyseinen voitto perustuu kotimaisiin myyntitapahtumiin, joiden osuus unioniin myydystä määrästä on alle viisi prosenttia. Ne väittävät, että jos kotimaisten myyntitapahtumien määrä ei ole riittävä ollakseen edustava, näistä myyntitapahtumista saatua voittoa ei tulisi käyttää.
(40)
Alkuperäisessä tutkimuksessa käytettiin kuitenkin samaa menetelmää, ja koska olosuhteet eivät ole muuttuneet, komissio katsoo menetelmän olevan yhä perusteltu tähän menettelyyn.
2.2 Vientihinnan määrittäminen
(41)
Kaikki otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien myynti oli tapahtunut suoraan etuyhteydettömille asiakkaille unionissa. Myyntihinta laskettiin näin ollen perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti unionin riippumattomien asiakkaiden maksamien tai maksettaviksi tulevien hintojen perusteella.
2.3 Vertailu ja oikaisut
(42)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat eroavuudet otettiin huomioon perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.
(43)
Oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely- ja lastauskustannusten, palkkioiden ja pankkimaksujen erojen mukaisesti aina, kun se oli tarpeen ja perusteltua.
(44)
Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan ja alkuperäisessä tutkimuksessa käytetyn menetelmän mukaisesti tehtiin oikaisuja eritasoisen kaupan määrän perusteella niille vientiä harjoittaville tuottajille, joiden kotimaan myynnissä käytetään omaa tuotemerkkiä mutta joiden myynti unioniin tapahtuu vähittäismyyjien tuotemerkkiä käyttäen. Oikaisun taso - joka laskettiin normaaliarvon määrittämisessä käytetyn voittomarginaalin alenemisena, kuten johdanto-osan 33 kappaleessa todetaan - on arvioitu sen suhteen perusteella, joka vallitsee unionin tuotannonalan saamien voittomarginaalien välillä, kun vertaillaan omalla tuotemerkillä varustettuja tuotteita ja kaikkia tuotteita. Näin ollen voittomarginaalia alennettiin 20-50 prosenttia.
(45)
Kaksi asianomaista osapuolta katsoi, että Thaimaan kotimarkkinoita ja unionin markkinoita ei voida verrata toisiinsa, koska markkinoiden koko on erilainen ja thaimaalaiset tuottajat myyvät kotimarkkinoilla omalla tuotemerkillään.
(46)
Ensiksikin on muistettava, että johdanto-osan 22 kappaleessa todetaan, että Thaimaan kotimarkkinoilla myyty sokerimaissi ja unionin markkinoille vietäväksi myyty sokerimaissi ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.
(47)
Toiseksi kaupankäynnin määrien eroavuuksien vuoksi voittomarginaalia oikaistiin alaspäin 20-50 prosenttia kotimaisesta omalla tuotemerkillä tapahtuneesta myynnistä saadusta voittomarginaalista. Myös tämä on alkuperäisessä tutkimuksessa käytetyn menetelmän mukaista.
2.4 Polkumyynti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana
(48)
Edellä mainitusta johtuen polkumyyntimarginaalit prosentteina ilmaistuina vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -hinnasta olivat 8-44 prosenttia.
3. Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan
3.1 Vientiä harjoittavien tuottajien tuotantokapasiteetti
(49)
Sokerimaissin tuotanto riippuu siitä, miten paljon tuoretta sokerimaissia on saatavilla välittömästi sadonkorjuun jälkeen säilyketehtaalle toimitettuna. Tuore sokerimaissi tulisi säilöä 24 tunnin kuluessa sadonkorjuusta, minkä vuoksi tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantokapasiteetti on suoraan yhteydessä juuri korjatun sokerimaissin saatavuuteen.
(50)
Thaimaassa sadonkorjuukausi kestää noin 9-10 kuukautta vuodessa, ja se käsittää kaksi satoa vuodessa. Tarkasteltaessa käytettävissä olevaa teknistä tuotantokapasiteettia on otettava huomioon satokausiin liittyvät raaka-aineesta aiheutuvat rajoitukset.
(51)
Otokseen sisältyvien kolmen vientiä harjoittavan tuottajan yhteenlaskettu tekninen tuotantokapasiteetti oli 130 000-150 000 tonnia. Käytettävissä olevan teknisen kapasiteetin todellinen käyttöaste oli 50-80 prosenttia.
(52)
Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että vaikka otetaan huomioon teknisen kapasiteetin sopeuttaminen raaka-aineiden saatavuuteen, käytettävissä oleva käyttämätön kapasiteetti oli arvioitu liian suureksi.
(53)
Kuten edellä johdanto-osan 50 kappaleessa painotetaan, teknistä kapasiteettia ei voida täysin käyttää, koska juuri korjattua sokerimaissia ei ole saatavilla kaikkina kausina. Tutkimuksessa on kuitenkin todettu, että muutamat otokseen kuuluvat tuottajat pääsevät 80 prosentin ja sitä suurempiinkin kapasiteetin käyttöastelukuihin, kun taas muiden otokseen kuuluvien tuottajien kapasiteetin käyttöaste on paljon alhaisempi. Koska kaikilla tuottajilla on toisiinsa verrattavat mahdollisuudet hankkia raaka-aineita, kyseistä alempaa käyttöastetta ei voida selittää pelkästään sillä, että juuri korjattua sokerimaissia ei ole kaikkina kausina saatavilla.
(54)
Thai Food Processors Associationin toimittamien tietojen perusteella Thaimaan yhteenlaskettu vientimäärä ulkomaille kasvoi jatkuvasti noin 20 prosenttia tarkastelujaksolla ja saavutti 150 000-200 000 tonnin määrän tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämä osoittaa, että saatavilla oleva sokerimaissin määrä voi nousta ja tosiasiallisesti nouseekin, kun vientiä harjoittavat tuottajat tarvitsevat määrän lisäystä. Näin ollen todetaan, että keltaisen maissin kokonaistuotanto Thaimaassa vaihteli tarkastelujaksolla 4,1 miljoonasta 4,5 miljoonaan tonniin. Vaikka keltaisen maissin ja sokerimaissin tuotantoa ei voida verrata täysin toisiinsa, jo pelkkä tuotantomäärien valtava ero osoittaa selvästi, että pienikin siirtymä keltaisen maissin tuotannosta sokerimaissin tuotantoon voi vaikuttaa huomattavasti sokerimaissin tuotannon kokonaismäärään Thaimaassa.
(55)
Tämän perusteella todettiin, että kolme otokseen kuuluvaa tuottajaa pystyisi lisäämään tuotantoaan noin 40 000-60 000 tonnia vuodessa (todellinen käyttämätön kapasiteetti), mikä on noin kaksin- tai kolminkertainen määrä verrattuna thaimaalaisen tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisvientiin unioniin.
(56)
Jo pelkästään otokseen kuuluvien tuottajien todellista käyttämätöntä kapasiteettia voidaan näin ollen pitää huomattavana. Lisäksi on olemassa 15 muuta tiedossa olevaa tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajaa, joilla myös on mahdollisuus hankkia sokerimaissia Thaimaan laajasta tuotannosta.
(57)
Tiedoista, joita on kerätty muista lähteistä, kuten
-
vientiä harjoittavien tuottajien internet-tiedoista,
-
otoksen yhteydessä kerätyistä tiedoista ja
-
perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti perustetusta tietokannasta saaduista tiedoista,
voidaan päätellä, että ainakin kahdella suurella vientiä harjoittavalla tuottajalla, joista yksi toimi yhteistyössä polkumyynnin jatkumista koskevassa tarkastelussa mutta jota ei otettu mukaan otokseen ja joka ei näin ollen toimittanut tätä seikkaa koskevia yksityiskohtaisia tietoja, on kapasiteettia yhteensä 50 000-100 000 tonnia.
(58)
Lisäksi ei ole todisteita, jotka viittaisivat siihen, että Thaimaan kotimaisten markkinoiden tai kolmansien maiden markkinoiden kulutustaso kasvaisi ja siten ottaisi vastaan lisääntyneen tuotannon, mikäli Thaimaan tuottajien käyttämätöntä tuotantokapasiteettia käytettäisiin. Erityisesti on otettava huomioon, että Thaimaan kotimaiset markkinat ovat suppeat ja niiden osuus kaikkien otokseen kuuluvien thaimaalaisten tuottajien kokonaismyynnistä on keskimäärin vain yhdestä kahteen prosenttia. Tämä vahvistaa päätelmän, että kaikki sokerimaissin lisätuotanto viedään Thaimaasta ulkomaille.
3.2 Unionin markkinoiden houkuttelevuus
(59)
Unioniin vietävän tarkasteltavana olevan tuotteen vientihintojen vertaaminen samankaltaisesta tuotteesta kotimarkkinoilla veloitettuihin hintoihin toi esille kaksi seikkaa: kotimarkkinoilla hinnat ovat suhteellisen korkeat (oman tuotemerkin myynti) ja määrät ovat suhteellisen pieniä verrattuna vientiin. Tämän perusteella ei ole ilmeistä kauppavirtojen uudelleensuuntautumisen riskiä kotimarkkinoilta unioniin, jos toimenpiteet kumotaan.
(60)
Unioniin vietävän tarkasteltavana olevan tuotteen vientihintojen vertaaminen samankaltaisesta tuotteesta kolmansien maiden markkinoilla veloitettuihin hintoihin osoittaa, että kolmen otokseen kuuluvan vientiä harjoittavan tuottajan hinnat unioniin ovat keskimäärin 14 prosenttia korkeammat.
(61)
Thaimaan tulliviranomaisten kauppatilastot vahvistavat tämän päätelmän. Kun ilmoitettu kuljetuspaino (purkki + sokerimaissi + neste) muunnettiin purkitetuksi nettopainoksi (sokerimaissi + neste) tarkastelussa käytettävää menetelmää noudattaen, unionissa veloitetut kilohinnat ovat keskimäärin viisi prosenttia korkeammat kuin kolmansissa maissa.
(62)
Vaikka monet osapuolet ovat ilmoittaneet epäilevänsä, onko viiden tai 14 prosentin hintaero riittävä kauppavirtojen uudelleensuuntautumiseksi unioniin, tutkimuksessa on käynyt ilmi, että tämä on todellakin todennäköistä sokerimaissimarkkinoilla. Tässä menettelyssä yhdelle thaimaalaiselle yritykselle (Karn Corn) asetettiin aiemmin tulli, joka oli 8-10 prosenttia alempi kuin useimmille muille thaimaalaisille viejille asetettu tulli. Tämä 8-10 prosentin etu oli kuitenkin riittävä siihen, että yrityksen osuus thaimaalaisesta viennistä unioniin kasvoi seitsenkertaiseksi alkuperäisen tutkimuksen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson ja nykyisen tutkimuksen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana.
(63)
Siitä huolimatta, että 3,1 prosentin polkumyyntitulli oli voimassa, Karn Corn yli kaksinkertaisti unioniin viemänsä määrän sen jälkeen, kun polkumyyntitullit otettiin käyttöön. Tämä osoittaa unionin markkinoiden houkuttelevuuden verrattuna muihin markkinoihin, vaikka hintaero olisi pieni.
(64)
Tästä voidaan päätellä, että vaikka riski kauppavirtojen uudelleensuuntautumisesta unionin markkinoille on melko vähäinen, koska tuotetta myydään kotimarkkinoilla omalla tuotemerkillä, on vaarana, että kolmansiin maihin tarkoitettuja kauppavirtoja suuntautuu uudelleen unionin markkinoille, koska unionissa hintataso on korkeampi.
(65)
Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin markkinoiden hinnat olivat vähemmän houkuttelevat kuin muiden maiden kuten Japanin markkinoiden hinnat. Tämän vuoksi kauppavirtojen uudelleensuuntautumisen riski, jos toimenpiteet kumotaan, on liioiteltu.
(66)
On muistettava, että myyntiä kolmansiin maihin tarkastellaan yhtenä ryhmänä ja johdanto-osan 63 kappaleessa tehty päätelmä perustuu keskimääräisiin hintoihin myytäessä kolmansiin maihin. Tässä on täysin otettu huomioon, että tässä kolmansiin maihin suuntautuvan myynnin ryhmässä on maita, joihin vietäessä hinnat ovat korkeammat, ja toisia, joihin viedään alhaisempaan hintaan. On selvää, että mitä alhaisempi vientihinta on, sitä suurempi kauppavirtojen uudelleensuuntautumisen riski on, jos toimenpiteet kumotaan.
(67)
Lisäksi yksi asianomainen osapuoli väitti, että sopimussuhteet kolmansien maiden tuojiin vaikeuttavat eri maiden asiakkaiden vaihtoa toisiin.
(68)
Vaikka sopimussuhteet Thaimaan vientiä harjoittavien tuottajien ja useiden kolmansien maiden tuojien välillä saattavat olla olemassa ja pysyä voimassa lyhyellä aikavälillä, ei ole todisteita siitä, etteikö tällaisista sopimusvelvoitteista luovuttaisi, jotta pystytään myymään kalliimmille markkinoille, kuten unionin markkinoille.
(69)
Lopuksi asianomaiset osapuolet väittivät, että vertailukohtana ei voida käyttää vientiä joihinkin kolmansiin maihin kuten Etelä-Koreaan, koska tuotevalikoima (esimerkiksi purkkien koko) ja myyntiehdot (esimerkiksi toimitusehdot) voivat olla erilaisia.
(70)
On muistettava, että johdanto-osan 58, 59 ja 60 kappaleessa tehtyjen vertailujen tulokset osoittavat eroja vientihinnoissa kaikkiin kolmansiin maihin. Näin ollen muutamille harvoille markkinoille suuntautuvan thaimaalaisen viennin minkä tahansa tekijän merkitys on luonnostaan vähäinen kokonaisvertailun kannalta. Koska thaimaalaiset vientitiedot kirjataan FOB-perusteisesti, toimitusehtojen tai -kustannusten erojen vaikutus kohdistuu ainoastaan kotimaan kuljetuksiin Thaimaassa, ja on näin ollen merkityksetön.
(71)
Koska ei ole mitään näyttöä siitä, että keskimääräinen hinta kaikkiin kolmansiin maihin ei olisi vertailukelpoinen unioniin suuntautuvan viennin hinnan kanssa, johdanto-osan 63 kappaleessa tehty päätelmä on perusteltu.
4. Päätelmät polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä
(72)
Vaikuttaa todennäköiseltä, että toimenpiteiden kumoamisen seurauksena unionin markkinoiden suhteellisesti korkeampi hintataso houkuttelisi huomattavia määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta, jota myydään nykyisin alempaan hintaan kolmansiin maihin.
(73)
Thaimaan vientiä harjoittavat tuottajat ovat jatkaneet polkumyyntiä, jota ne harjoittivat tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.
(74)
Lisäksi Thaimaassa olevan käyttämättömän kapasiteetin ja unionin markkinoiden huomattavasti kolmansia maita korkeamman hintatason vuoksi voidaan päätellä, että tarkasteltavana olevan tuotteen vienti saattaa kasvaa, jos toimenpiteet kumotaan.
(75)
Päätelmänä voidaan todeta, että polkumyynti erittäin todennäköisesti jatkuu, jos toimenpiteet kumotaan.
D. UNIONIN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ
(76)
Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla samankaltaista tuotetta valmisti noin 20 tuottajaa unionissa. Näiden tuottajien tuotannon (joka määritettiin yhteistyössä toimineilta tuottajilta kerättyjen tietojen perusteella ja muiden unionin tuottajien osalta tarkastelupyynnöstä saatujen tietojen perusteella) katsotaan siksi muodostavan unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
(77)
Kuten johdanto-osan 13 kappaleessa todettiin, unionin tuottajien suuren määrän takia valittiin otos. Vahinkoindikaattorit määritettiin vahingon tarkastelua varten kahdella tasolla:
-
makrotaloudelliset tekijät (tuotanto, kapasiteetti, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, keskimääräiset yksikköhinnat ja polkumyyntimarginaalien suuruus sekä aiemman polkumyynnin vaikutuksista toipuminen) arvioitiin koko unionin tuotannon tasolla yhteistyössä toimineilta tuottajilta kerättyjen tietojen perusteella ja muiden unionin tuottajien osalta käytettiin tarkastelupyynnössä esitettyihin tietoihin pohjautuvaa arviota,
-
mikrotaloudelliset tekijät (varastot, palkat, kannattavuus, investointien tuotto, kassavirta, pääoman saanti ja investoinnit) tutkittiin otokseen valittujen unionin tuottajien osalta kyseisiltä tuottajilta saatujen tietojen perusteella.
E. TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA
1. Unionin kulutus
(78)
Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoille tarkoitetun oman tuotannon myyntimäärien, perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesta tietokannasta saatujen unionin markkinoita koskevien tuontimäärien sekä muiden unionin tuottajien osalta tarkastelupyynnöstä saatujen tietojen perusteella.
(79)
Kulutus kasvoi unionissa tarkastelujaksolla 9 prosenttia. Vuodesta 2008 vuoteen 2009 kulutus supistui 5 prosenttia mutta kasvoi 6 prosenttiyksikköä vuonna 2010 ja 9 prosenttiyksikköä vuonna 2011 (verrattuna edelliseen vuoteen). Tämän jälkeen se lähes vakautui noin 350 000 tonniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla
2008
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin kokonaiskulutus (tonnia)
318 413
301 594
320 027
351 279
347 533
Indeksi (2008 = 100)
100
95
101
110
109
2. Tuonti asianomaisesta maasta
a) Määrä
(80)
Tarkasteltavana olevan tuotteen asianomaisesta maasta unioniin suuntautuva tuonti väheni 43 prosenttia noin 38 000 tonnista vuonna 2008 noin 22 000 tonniin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Vuonna 2009 se väheni 15 prosenttia, vuonna 2010 20 prosenttiyksikköä ja vuonna 2011 vielä 11 prosenttiyksikköä, ennen kuin se lisääntyi kolme prosenttiyksikköä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.
2008
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Thaimaasta tapahtuvan tuonnin määrä
38 443
32 616
24 941
20 710
21 856
Indeksi (2008 = 100)
100
85
65
54
57
Thaimaasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus (%)
12
11
8
6
6
Thaimaasta peräisin olevan tuonnin hinta (euroa/tonni)
835
887
806
775
807
Indeksi (2008 = 100)
100
106
96
93
97
Lähde:
14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.
b) Markkinaosuus
(81)
Thaimaalaisten viejien markkinaosuus unionin markkinoilla pieneni vähitellen noin 50 prosenttia eli 6 prosenttiyksikköä tarkastelujakson aikana vuoden 2008 12 prosentista tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson 6 prosenttiin. Thaimaalaisten markkinaosuus laski vuonna 2008 olleesta 12 prosentista 11 prosenttiin vuonna 2009, 8 prosenttiin vuonna 2010 ja 6 prosenttiin vuonna 2011 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso).
c) Hinnat
i) Hintojen kehitys
(82)
Vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana tarkasteltavana olevan tuotteen keskimääräinen tuontihinta laski 3 prosenttia 835 eurosta tonnilta vuonna 2008 807 euroon tonnilta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Hinnat nousivat 6 prosenttia vuonna 2008 mutta laskivat 10 prosenttiyksikköä vuonna 2010 ja edelleen 3 prosenttiyksikköä vuonna 2011. Vuodesta 2011 tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka hinnat nousivat jälleen 4 prosenttiyksikköä.
ii) Hintojen alittavuus
(83)
Vientiä harjoittavien tuottajien ja unionin tuotannonalan tarkasteltavana olevan tuotteen samanlaisten tuotetyyppien myyntihintoja unionissa verrattiin keskenään. Tätä varten unionin tuotannonalan veloittamia noudettuna lähettäjältä -hintoja ilman hyvityksiä ja veroja verrattiin vientiä harjoittavien asianomaisen maan tuottajien CIF unionin rajalla -hintoihin, joita oli oikaistu asianmukaisesti sopimustullien sekä purkamis- ja tulliselvityskustannusten huomioon ottamiseksi. Vertailu osoitti, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana asianomaisesta maasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan ja unionissa myydyn tuotteen hinnat olivat kokonaisuudessaan korkeammat kuin unionin tuotannonalan hinnat. Tuontitilastojen perusteella (14 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu tietokanta) hinnan alittavuuden marginaalia ei havaittu Thaimaasta unioniin suuntautuneessa tuonnissa (tämä koskee sekä yhteistyössä toimineita viejiä että yhteistyöstä kieltäytyneitä sekä kaikkia tuotevalikoimia).
3. Unionin tuotannonalan tilanne
(84)
Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen.
(85)
Markkinoille on luonteenomaista, että sillä on kaksi myyntikanavaa: myynti tuottajan omalla tuotemerkillä ja myynti vähittäismyyjän tuotemerkillä. Verrattuna toiseksi mainitun myyntikanavan käyttöön ensin mainitun myyntikanavan käyttäminen aiheuttaa usein korkeammat myyntikulut erityisesti markkinoinnin ja mainonnan osalta, jolloin myyntihinnatkin ovat korkeammat.
(86)
Tutkimuksessa todettiin, että koko yhteistyössä toimivien thaimaalaisten viejien tuonti tapahtui toiseksi mainittua myyntikanavaa eli vähittäismyyjien tuotemerkin myyntikanavaa käyttäen. Vahinkoanalyysissä katsottiin asianmukaiseksi erotella tarvittaessa toisistaan unionin tuotannonalan myynti omalla tuotemerkillä ja vähittäismyyjän tuotemerkillä, koska polkumyyntituonnin aiheuttama kilpailu kohdistuu ensisijassa unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen myyntiin vähittäismyyjän tuotemerkillä. Erottelu tehtiin erityisesti myyntimäärien, myyntihintojen ja kannattavuuden määrittämiseksi. Jotta saataisiin kokonaiskäsitys, myös kokonaismäärät (jotka sisältävät omat ja vähittäismyyjien tuotemerkit) esitetään ja selitetään jäljempänä olevissa taulukoissa. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana unionin tuotannonalan myynti vähittäismyyjän tuotemerkillä oli noin 70 prosenttia unionin tuotannonalan kokonaismyynnistä ja noin 60 prosenttia sen myynnin arvosta.
(87)
Koska unionissa sokerimaissia jalostetaan ainoastaan kesäkuukausien aikana, vahinkoindikaattorien määrä oli lähes sama vuonna 2011 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana (1 päivästä huhtikuuta 201130 päivään maaliskuuta 2012). Tämä koskee erityisesti tuotantoa ja tuotantokapasiteettia.
3.1 Makrotaloudelliset tekijät
a) Tuotanto
(88)
Unionin tuotannonalan tuotanto laski tarkastelujakson aikana 8 prosenttia vuonna 2008 vallinneelta noin 372 000 tonnin tasolta. Tuotanto väheni 25 prosenttia vuonna 2009, 13 prosenttiyksikköä vuonna 2010 ja kasvoi jälleen 31 prosenttiyksikköä vuonna 2011 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso).
2008
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotanto (tonnia)
371 764
279 265
231 790
344 015
343 873
Indeksi (2008 = 100)
100
75
62
93
92
b) Kapasiteetti ja sen käyttöaste
(89)
Tuotantokapasiteetti oli noin 488 000 tonnia vuonna 2008, 2009 ja 2010. Se väheni 9 prosenttia vuonna 2011 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso). Väheneminen johtui siitä, että yksi otokseen kuuluneista unionin tuottajista sulki yhden tehtaistaan.
2008
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotantokapasiteetti (tonnia)
488 453
488 453
488 453
444 055
444 055
Indeksi (2008 = 100)
100
100
100
91
91
Kapasiteetin käyttöaste (%)
76
57
47
77
77
Indeksi (2008 = 100)
100
75
62
102
102
Lähde:
Tutkimus.
(90)
Kapasiteetin käyttöaste oli 76 prosenttia vuonna 2008. Se väheni 57 prosenttiin vuonna 2009 ja 47 prosenttiin vuonna 2010, kunnes kasvoi 77 prosenttiin vuonna 2011 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso). Koko tarkastelujakson aikana kapasiteetin käyttöaste pysyi vakaana, koska tuotanto väheni samaa vauhtia vähenevän tuotantokapasiteetin kanssa.
c) Myynnin määrä
(91)
Unionin tuotannonalan oman tuotannon myynti, joka on tarkoitettu unionin markkinoille vähittäismyyjän omalla tuotemerkillä etuyhteydettömille asiakkaille, väheni 6 prosenttia vuonna 2009, kasvoi 17 prosenttiyksikköä vuonna 2010 ja 24 prosenttiyksikköä vuonna 2011. Vuodesta 2011 tarkastelua koskevan tutkimusajanjaksoon saakka myynti laski vielä 4 prosenttiyksikköä. Kaiken kaikkiaan vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana myynti kasvoi noin 31 prosenttia.
2008
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Myynti unionissa (jälleenmyyjien tuotemerkillä) etuyhteydettömille asiakkaille (tonnia)
161 544
151 058
179 562
218 876
212 425
Indeksi (2008 = 100)
100
94
111
135
131
Myynti unionissa (omalla ja jälleenmyyjien tuotemerkillä) etuyhteydettömille asiakkaille (tonnia)
262 902
248 995
280 586
318 237
312 623
Indeksi (2008 = 100)
100
95
107
121
119
Lähde:
Tutkimus.
(92)
Unionin tuotannonalan itse tuottamien tuotteiden kokonaismyynti (joka sisältää omat ja vähittäismyyjien tuotemerkit) etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla seurasi suunnilleen samaa linjaa, joka tosin ei ollut yhtä jyrkkä. Myynti laski ensin 5 prosenttia vuonna 2009, sitten kasvoi 12 prosenttiyksikköä vuonna 2010 ja vielä 14 prosenttiyksikköä vuonna 2011. Vuodesta 2011 tarkastelua koskevan tutkimusajanjaksoon saakka myynti laski vielä 2 prosenttiyksikköä. Kaiken kaikkiaan vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana myynti kasvoi noin 19 prosenttia.
d) Markkinaosuus
(93)
Unionin tuotannonalan markkinaosuus oli 83 prosenttia vuosina 2008 ja 2009. Se kasvoi 88 prosenttiin vuonna 2010 ja 91 prosenttiin vuonna 2011, kunnes se hieman supistui 90 prosenttiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Kaiken kaikkiaan unionin tuotannonalan markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksolla 7 prosenttiyksikköä.
2008
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin tuotannonalan markkinaosuus (oma ja vähittäismyyjän tuotemerkki) (%)
83
83
88
91
90
Indeksi (2008 = 100)
100
100
106
110
109
Lähde:
Tutkimus.
e) Kasvu
(94)
Vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana, jolloin unionin kulutus kasvoi 9 prosenttia, unionin tuotannonalan vähittäismyyjän tuotemerkillä myytäväksi tarkoitettu unionin markkinoiden myynti kasvoi 31 prosentilla, kun unionin tuotannonalan myynti, joka oli tarkoitettu sekä omalla että vähittäismyyjän tuotemerkillä unionin markkinoilla tehtäväksi, kasvoi 19 prosentilla. Vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana unionin tuotannonala lisäsi markkinaosuuttaan noin 7 prosenttiyksikköä, ja polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus väheni noin 6 prosenttiyksikköä. Voidaankin päätellä, että unionin tuotannonala pystyi hyötymään kasvavista markkinoista.
f) Työllisyys
(95)
Unionin tuotannonalan työntekijämäärä laski ensin 17 prosentilla vuosien 2008 ja 2009 välillä ja edelleen 5 prosenttiyksiköllä vuonna 2010, mutta kasvoi 11 prosenttiyksiköllä vuonna 2011 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso). Unionin tuotannonalan työntekijöiden määrä väheni 11 prosenttia tarkastelujakson aikana, eli noin 2 300 henkilöstä noin 2 000 henkilöön.
2008
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Työllisyys (henkilöä)
2 278
1 896
1 786
2 038
2 035
Indeksi (2008 = 100)
100
83
78
89
89
Lähde:
Tutkimus.
g) Tuottavuus
(96)
Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus työntekijäkohtaisena vuosituotoksena (tonneina) mitattuna ja verrattuna 163 tonnin lähtötasoon työntekijää kohti laski ensin 10 prosenttia vuonna 2009, vielä 10 prosenttiyksikköä vuonna 2010, minkä jälkeen se nousi 23 prosenttiyksikköä vuonna 2011 ja yhden prosenttiyksikön tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Unionin tuotannonalan tuottavuus kasvoi 4 prosenttia tarkastelujakson aikana. Kehitys kuvaa sitä seikkaa, että työvoiman vähennys oli jyrkempi kuin tuotannon lasku.
2008
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuottavuus (tonnia työntekijää kohti)
163
147
130
169
169
Indeksi (2008 = 100)
100
90
80
103
104
Lähde:
Tutkimus.
h) Myyntihintoihin vaikuttavat tekijät
(97)
Unionin tuotannonalan vähittäismyyjien tuotemerkillä myymien tuotteiden yksikköhinnat etuyhteydettömille asiakkaille nousivat 7 prosenttia vuonna 2009, laskivat 8 prosenttiyksikköä vuonna 2010 ja vielä 5 prosenttiyksikköä vuonna 2011. Vuodesta 2011 tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka hinnat nousivat 3 prosenttiyksikköä. Kaiken kaikkiaan kyseiset hinnat laskivat 3 prosenttia tarkastelujakson aikana, 1 073 eurosta tonnilta 1 041 euroon tonnilta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.
2008
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Yksikköhinta unionin markkinoilla (vähittäismyyjän tuotemerkki) (euroa/tonni)
1 073
1 152
1 057
1 008
1 041
Indeksi (2008 = 100)
100
107
99
94
97
Yksikköhinta unionin markkinoilla (oma ja vähittäismyyjän tuotemerkki) (euroa/tonni)
1 248
1 305
1 219
1 182
1 215
Indeksi (2008 = 100)
100
105
98
95
97
Lähde:
Tutkimus.
(98)
Unionin tuotannonalan tuotteiden kokonaismyyntihintojen kehitys (joka sisältää omat ja vähittäismyyjien tuotemerkit) etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla seurasi suunnilleen samaa linjaa. Ne nousivat 5 prosenttia vuonna 2009, sitten laskivat 7 prosenttiyksikköä vuonna 2010 ja vielä 3 prosenttiyksikköä vuonna 2011. Vuodesta 2011 tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka hinnat nousivat 2 prosenttiyksikköä. Kaiken kaikkiaan kyseiset hinnat laskivat 3 prosenttia tarkastelujakson aikana, 1 248 eurosta tonnilta 1 215 euroon tonnilta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.
i) Polkumyyntimarginaalin merkittävyys
(99)
Tutkimuksessa vahvistettiin polkumyynnin jatkuminen ja nykyisten polkumyyntimarginaalien suuruusluokka (jopa 44 prosenttia), jota ei voida katsoa vähäpätöiseksi.
j) Toipuminen aiemmasta polkumyynnistä
(100)
Edellä selostettujen makrotaloudellisten indikaattoreiden ja jäljempänä selostettujen mikrotaloudellisten indikaattorien perusteella tuotannonala on yhä haavoittuva ja riskialtis, vaikka polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä on saatu osittain poistettua unionin tuottajien kärsimä vahinko. Vähittäismyyjien tuotemerkillä varustettuja tuotteita tuottavan segmentin, joka kilpailee suoraan Thaimaan tuonnin kanssa, tulos on kannattavuusluvuin tarkasteltuna heikko. Unionin tuotannonalan myyntihinnat tällä markkinasegmentillä laskivat 3 prosenttia tarkastelujakson aikana samalla, kun tuotantokustannukset kasvoivat samana ajanjaksona noin 10 prosenttia. Unionin tuotannonala ei ole selvästikään ollut sellaisessa asemassa, että se olisi pystynyt kattamaan kustannuksiaan, mistä aiheutui merkittäviä tappioita. Koska merkittävä osa unionin tuotannonalan sokerimaissista myydään vähittäismyyjien tuotemerkillä (70 prosenttia kokonaismyynnin määrästä ja 60 prosenttia kokonaismyynnin arvosta), tilanne vaikutti kokonaiskannattavuuteen. Näin ollen unionin tuotannonalan ei voitu havaita varsinaisesti toipuneen aiemmasta polkumyynnistä, ja siksi sen katsotaan olevan edelleen altis unionin markkinoille polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vahingollisille vaikutuksille.
3.2 Mikrotaloudelliset tekijät
a) Varastot
(101)
Unionin tuotannonalan loppuvarastot vähenivät jatkuvasti tarkastelujakson aikana. Loppuvarastojen määrä laski 2 prosenttia vuonna 2009, 27 prosenttiyksikköä vuonna 2010, 2 prosenttiyksikköä vuonna 2011 ja vielä 24 prosenttiyksikköä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. On kuitenkin huomattava, että varastojen taso ei ole merkityksellinen vahingon indikaattori kyseiselle tuotannonalalle. Kunkin vuoden lopun suuret varastot ovat yhteydessä siihen, että sadonkorjuu ja säilöminen päättyvät yleensä kunkin vuoden lokakuussa. Varastossa on näin ollen tavaraa, joka odottaa lähettämistä marras-heinäkuun aikana.
2008
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Loppuvarastot (tonnia)
193 834
189 741
136 703
133 884
88 108
Indeksi (2008 = 100)
100
98
71
69
45
Lähde:
Tutkimus.
b) Palkat
(102)
Vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana työvoimakustannukset alenivat 7 prosenttia. Tuotanto väheni 16 prosenttia vuonna 2009 ja 1 prosenttiyksikön vuonna 2010 ja kasvoi jälleen 10 prosenttiyksikköä vuonna 2011 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso). Tarkastelujakson aikana tapahtunut kokonaislasku johtui työvoiman vähenemisestä.
2008
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Vuotuiset työvoimakustannukset (euroa)
34 343 788
28 850 250
28 370 188
31 952 596
31 923 505
Indeksi (2008 = 100)
100
84
83
93
93
Lähde:
Tutkimus.
c) Kannattavuus ja investointien tuotto
(103)
Unionin tuotannonalan vähittäismyyjän tuotemerkillä varustettujen tuotteiden myynnin kannattavuus nettomyynnin prosenttiosuutena laski vuoden 2008 5,6 prosentin voitosta 5,4 prosentin tappioon tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.
2008
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin myynnin kannattavuus (vähittäismyyjän tuotemerkki) (% nettomyynnistä)
5,6
9,6
-3,3
-8,2
-5,4
Indeksi (2008 = 100)
100
169
-59
- 145
-95
Unionin myynnin kannattavuus (oma ja vähittäismyyjän tuotemerkki) (% nettomyynnistä)
8,5
10,8
0,7
-0,5
1,6
Indeksi (2008 = 100)
100
127
8
-6
19
Sijoitetun pääoman tuotto (omien ja vähittäismyyjien tuotemerkkien osalta) (voitto prosentteina sijoitusten nettokirjanpitoarvosta)
24,3
40,4
2,9
-3,0
4,4
Indeksi (2008 = 100)
100
166
12
-13
18
Lähde:
Tutkimus.
(104)
Unionin tuotannonalan tuotteiden - niin omalla kuin vähittäismyyjän tuotemerkillä tapahtuvan - myynnin kannattavuus aleni myös 8,5 prosentista vuonna 2008 1,6 prosenttiin tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona. Lasku ei ole näin ollen yhtä jyrkkä kuin vähittäismyyjän tuotemerkillä tapahtuvan myynnin lasku. Kannattavuuden lasku johtuu siitä, että tarkastelujaksolla myyntihinnat laskivat 3 prosenttia, kun taas tuotantokustannukset (etenkin jalostamattoman sokerimaissin ja tölkkien osalta) nousivat samana ajanjaksona 5 prosenttia. Unionin tuotannonala ei ole selvästikään ollut sellaisessa asemassa, että se olisi pystynyt siirtämään kohonneet tuotantokustannukset asiakkaidensa maksettaviksi.
(105)
Sijoitetun pääoman tuotto, ilmaistuna voittoprosenttina (omien ja vähittäismyyjien tuotemerkkien osalta) sijoitetun pääoman nettokirjanpitoarvosta, noudatti suunnilleen kannattavuuden kehitystä. Se laski vuoden 2008 noin 24,3 prosentista tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson 4,4 prosenttiin, eli se väheni 82 prosenttia tarkastelujakson aikana.
d) Kassavirta ja pääoman saanti
(106)
Operatiiviseen toimintaan perustuva nettokassavirta oli noin 27 000 euroa vuonna 2008. Se kasvoi noin 23 miljoonaan euroon vuonna 2009 ja noin 58 miljoonaan euroon vuonna 2010, kunnes kutistui jälleen noin 8 miljoonaan euroon vuonna 2011. Se kasvoi noin 11 miljoonaan euroon vuodesta 2011 tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka. Yksikään yhteistyössä toimineista unionin tuottajista ei ilmoittanut, että niillä olisi vaikeuksia saada pääomaa.
2008
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kassavirta (omien ja vähittäismyyjien tuotemerkkien osalta) (euroa)
26 698
23 239 572
58 654 064
7 845 330
11 077 815
Indeksi (2008 = 100)
100
87 047
219 698
29 386
41 494
Lähde:
Tutkimus.
e) Investoinnit
(107)
Unionin tuotannonalan vuotuiset investoinnit samankaltaisen tuotteen tuotantoon kasvoivat 45 prosenttia vuodesta 2008 vuoteen 2009, laskivat 34 prosenttiyksikköä vuodesta 2009 vuoteen 2010, kasvoivat 57 prosenttiyksikköä vuonna 2011 ja jälleen laskivat 4 prosenttiyksikköä vuodesta 2011 tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka. Kaiken kaikkiaan investoinnit kasvoivat tarkastelujaksolla 64 prosenttia; investoinnit oli tarkoitettu olemassa olevan laitteiston kunnossapitoon ja uusimiseen, ei kapasiteetin nostamiseen.
2008
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Nettoinvestoinnit (euroa)
6 590 078
9 545 749
7 329 354
11 093 136
10 802 751
Indeksi (2008 = 100)
100
145
111
168
164
Lähde:
Tutkimus.
4. Vahinkoa koskevat päätelmät
(108)
Monet indikaattorit kehittyivät kielteiseen suuntaan vuodesta 2008 tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka. Investointien tuotto väheni, tuotantomäärä laski 8 prosenttia, tuotantokapasiteetti väheni 9 prosenttia ja työllisyys heikkeni 11 prosenttia. Alhaisempien tuotantomäärien osalta tulee ottaa huomioon se, että vuoden 2008 sato oli odotettua parempi, mikä nosti unionin tuotannonalan tuotantoa kyseisenä vuonna. Pääasiassa Yhdysvaltojen dollareissa laskutettava tuonti Thaimaasta muuttui samana ajanjaksona houkuttelevammaksi dollarin arvon heikennyttyä. Unionin ja thaimaalaisen sokerimaissin tarjonnan kasvu osui samaan aikaan unionin talous- ja rahoituskriisin kanssa, mikä myös vaikutti kulutukseen. Tämän seurauksena kaikkea unionin tuotannon lisäystä ei pystytty myymään unionin markkinoilla. Se johti tuotantotason alenemiseen ja varastojen vähentämiseen seuraavina vuosina, mutta se ei riitä selittämään kärsittyä vahinkoa kokonaan.
(109)
Unionin tuotannonalan sokerimaissin (oman ja vähittäismyyjien tuotemerkkien) myynnin kannattavuus heikkeni merkittävästi tarkastelujaksolla. Vähittäismyyjien tuotemerkkien markkinoilla unionin tuotannonala kilpailee Thaimaan tuonnin kanssa, ja tämä segmentti on selkeästi tappiollista (kannattavuus laski vuonna 2008 olleesta yli 5 prosentin voitosta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson yli 5 prosentin tappioon). Unionin tuottajat alensivat myyntihintojaan unionin markkinoilla 3 prosentilla ja onnistuivat voittamaan takaisin markkinaosuuttaan tuottavuuden kustannuksella. Tuotannonala tarvitsee vähittäismyyjien tuotemerkeillä tapahtuvaa myyntiä, koska oman tuotemerkin kysyntä ei ole riittävää. Koska vähittäismyyjien tuotemerkeillä tapahtuva myynti on noin 60 prosenttia myynnin kokonaisarvosta, kokonaiskannattavuus laski 8,5 prosentista 1,6 prosenttiin tarkastelujaksolla.
(110)
Eräät indikaattorit viittaavat siihen, että voimassa olevien toimenpiteiden ansiosta tuotannonala sai takaisin markkina-asemaansa. Thaimaalaisen tuonnin määrä ja vastaava markkinaosuus lähes puoliutui vuonna 2008 olleesta 12 prosentista kuuteen prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonalan markkinaosuus kasvoi vuoden 2008 83 prosentista 90 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Lisäksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla thaimaalaisen tuonnin keskimääräiset hinnat eivät olleet alempia kuin unionin tuotannonalan hinnat, mutta samaan aikaan ne estivät unionin tuotannonalaa siirtämästä kohonneita kustannuksia asiakkaille. Myös muut indikaattorit kertoivat myönteisestä kehityksestä. Kapasiteetin käyttöaste kasvoi 2 prosenttia tarkastelujakson aikana ja oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla melko korkea: 77 prosenttia. Unionin tuotannonalan vähittäismyyjien tuotemerkeillä tapahtunut myynti, joka kilpailee suoraan thaimaalaisen tuonnin kanssa, kasvoi 31 prosenttia, ja molempien segmenttien yhteenlaskettu kokonaismyynti kasvoi 19 prosenttia. Investoinnit lisääntyivät 64 prosenttia. Nämä seikat viittaavat siihen, että tuotannonala kykeni toipumaan polkumyynnistä. Se ei kuitenkaan pystynyt saavuttamaan tyydyttävää kannattavuustasoa, jotta se voisi säilyttää merkittävän asemansa markkinoilla, joilla ainoastaan unionin tuotannonala ja thaimaalainen tuonti kilpailevat keskenään (tuonti muista kolmansista maista on hajanaista ja merkityksetöntä).
(111)
Kilpailutilanne unionin markkinoilla oli todellakin vaikea. Omalla tuotemerkillä tapahtuvan myynnin osalta unionin tuotannonalalla ei tosin ole ulkopuolista kilpailijaa. Tuotemerkkien omistajilla on vahva neuvotteluasema vähittäismyyjiin nähden, sillä ne määrittävät hinnat. Markkinat ovat myös vakaat, koska neljällä otokseen kuuluneella tuottajalla on yhteensä 54 prosentin markkinaosuus. Toisaalta vähittäismyyjät ovat määräävässä asemassa yksityisten tuotemerkkien osalta. Ulkopuolinen kilpailu ja unionin sisäinen kilpailu aiheuttavat jatkuvaa hintapainetta. Tämän seurauksena unionin tuottajien on vaikeaa siirtää tuotantokustannusten nousua (lähinnä sokerimaissi tai tölkit) asiakkailleen (unionin tuotannonalan tuotantokustannukset ovat kasvaneet 5 prosenttia tarkastelujaksolla), koska thaimaalainen tuonti on aiheuttanut hintapainetta.
(112)
On selvää, että unionin tuotannonala on kyennyt lisäämään markkinaosuuttaan panemalla etusijalle hinnan sijaan määrän. Ei voida kuitenkaan jättää huomiotta sitä, että suurin osa sokerimaissia tuottavista yrityksistä (vähittäismyyjien tuotemerkki) ei ole pystynyt kattamaan kustannuksiaan. Näin ollen voidaan todeta, että unionin tuotannonalan tilanne on yhä epävakaa ja riskialtis.
(113)
Useat osapuolet totesivat, että unionin tuotannonala on toipunut, koska monet indikaattorit ovat parantuneet, kun otetaan erityisesti huomioon unionin tuotannonalan korkea markkinaosuus ja negatiivinen hintojen alittavuus.
(114)
On totta, että unionin tuotannonalan vahinko koostuu monesta osatekijästä. Polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä on osittain päästy niille asetettuun tavoitteeseen eli poistettu joiltakin osin unionin tuotannonalan kärsimä vahinko, joka johtui thaimaalaisesta polkumyynnistä. Tästä huolimatta unionin tuotannonalan asema on yhä riskialtis, koska kannattavuus on alhainen ja alenee yhä.
(115)
Negatiivinen hintojen alittavuus ja unionin tuotannonalan vahva markkina-asema eivät automaattisesti ole osoitus siitä, ettei vahinkoa olisi. Thaimaalaisen polkumyynnin jatkuminen on johtanut hinnan korotusten estymiseen unionin markkinoilla (polkumyyntimarginaalit ovat olleet jopa 44 prosenttia). Unionin tuotannonala on pyrkinyt saamaan menettämänsä markkinaosuuden takaisin pitämällä hinnat alhaalla, mikä on johtanut kannattavuuden heikkenemiseen.
(116)
Yksi asianomainen osapuoli väitti, että vahingon määrittämisen tulisi perustua unionin tuotannonalan kokonaistulokseen eikä yhden markkinasegmentin tulokseen.
(117)
Kuten alkuperäisessäkin tutkimuksessa, vahingon määrittäminen perustui unionin tuotannonalan kokonaistulokseen (oma tuotemerkki + vähittäismyyjän tuotemerkki) sekä useiden vahinkoindikaattoreiden (kannattavuus, myyntimäärä ja myyntihinnat) osalta vähittäismyyjän tuotemerkkiin. Ei ole olemassa mitään muuttuneita olosuhteita, joilla voitaisiin perustella poikkeamista tästä menetelmästä, joka on yhä perusteltu käytettäväksi unionin tuotannonalan tilanteen arvioimiseen. Kuten johdanto-osan 84 ja 85 kappaleessa todetaan, sokerimaissin markkinoille on edelleen tyypillistä, että myyntikanavia on kaksi ja että kaikki yhteistyössä toimineiden thaimaalaisten viejien tuonti tapahtui vähittäismyyjän tuotemerkkiin liittyvän kanavan kautta. Vaikka otettaisiin huomioon ainoastaan unionin tuotannonalan kokonaistulos sen alhaisen ja heikkenevän kannattavuuden vuoksi, se ei muuttaisi päätelmää, jonka mukaan unionin tuotannonala on riskialttiissa asemassa. Edellä mainittujen seikkojen perusteella väite hylätään.
(118)
Kaksi asianomaista osapuolta väitti, että unionin tuotannon alan heikkous voi johtua unionin sisäisestä kilpailusta.
(119)
Unionin markkinoiden tilanne ei kuitenkaan poikkea olennaisesti alkuperäisen tutkimuksen tilanteesta tarkastelujaksolla (kaksi myyntikanavaa, noin 20 unionin tuottajaa). Tästä huolimatta unionin tuotannonala saavutti vuonna 2002, eli ennen kuin thaimaalaista polkumyyntihintaista vientiä alkoi virrata unionin markkinoille, yli 20 prosentin kokonaisvoittotason (oma tuotemerkki + vähittäismyyjän tuotemerkki) ja vähittäismyyjän tuotemerkin osalta 17 prosentin voittotason. Tämä osoittaa, että kilpailu unionissa ei estä unionin tuotannonalaa saavuttamasta asianmukaisia voittomarginaaleja. Sen sijaan jatkuva polkumyynnillä tapahtuva tuonti ja siitä aiheutuva hintojen alhaisuus estävät unionin tuotannonalaa nostamasta hintojaan.
F. VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
(120)
Edellä mainittujen suuntausten perusteella vaikuttaa siltä, että polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä on päästy toivottuun tulokseen eli onnistuttu poistamaan unionin tuottajien kärsimää vahinkoa. Kuten useiden vahinkoindikaattoreiden negatiivinen kehitys toisaalta osoittaa, tuotannonala on yhä epävakaa ja riskialtis.
(121)
Thaimaalaisilla viejillä on käyttämätöntä tuotantokapasiteettia, joka mahdollistaa viennin erittäin nopean lisäyksen, kuten edellä todetaan. Lisäksi Thaimaan kauppatilastot vahvistavat, että Thaimaa vei noin 140 000 tonnia kolmansiin maihin vuonna 2011, mikä oli noin seitsemän kertaa enemmän kuin thaimaalaisen viennin määrä unioniin. Koska unionin markkinoiden hinnat ovat eräitä kolmansien maiden markkinoita kannattavammat, on todennäköistä, että merkittäviä määriä sokerimaissia, joka nykyisellään viedään kyseisiin maihin, ohjattaisiin unionin markkinoille, mikäli polkumyyntitoimenpiteiden annettaisiin raueta. Tällainen nopea muutos oli jo havaittavissa alkuperäisessä tutkimuksessa, kun thaimaalaisen tuonnin markkinaosuus unionin tuonnista lähes kaksinkertaistui vain kolmessa vuodessa: vuoden 2002 6,8 prosentista 12,7 prosenttiin vuonna 2005.
(122)
Edellä mainitun perusteella voidaan päätellä, että vahingon toistuminen on todennäköistä, jos toimenpiteiden annetaan raueta.
(123)
Useat asianomaiset osapuolet ovat suhtautuneet varauksellisesti päätelmään, joka on tehty vahingon toistumisen todennäköisyydestä. On erityisesti väitetty, että viiden prosentin hintaero unionin ja kolmansien maiden markkinoilla on liian pieni aiheuttaakseen sokerimaissin viennin ohjautumista unionin markkinoille. Tätä väitettä on jo käsitelty johdanto-osan 61 kappaleessa. Lisäksi väitetään, että sokerimaissi ei ole hyödyke, jonka markkinoita voitaisiin helposti vaihtaa. Tämä väite ei kuitenkaan ole perusteltu eikä vastaa tämän tutkimuksen tuloksia.
(124)
Vaikka vahingon toistumisen todennäköisyys on tulevaa tilannetta koskeva arvio, se perustuu johdanto-osan 121 kappaleessa mainittuihin tosiseikkoihin. Tämän vuoksi väite hylätään.
G. UNIONIN ETU
(125)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, olisiko nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen kokonaisuutena katsoen unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat. Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
1. Unionin tuotannonalan etu
(126)
Kuten edellä mainitaan, unionin tuotannonala on yhä melko epävakaassa ja riskialttiissa tilanteessa. Tuotannonala hyötyisi toimenpiteiden jatkumisesta, koska se voisi silloin nostaa myyntihintojaan (erityisesti vähittäismyyjien tuotemerkkien osalta) kattaakseen nousseet tuotantokustannukset. Se antaisi tuotannonalalle mahdollisuuden parantaa rahoitustilannettaan.
2. Vähittäismyyjien ja kuluttajien etu
(127)
Yli 40:tä maahantuojaa ja vähittäismyyjää ja kahta kuluttaja- ja kauppaorganisaatiota pyydettiin toimimaan yhteistyössä. Ainoastaan yksi vähittäismyyjä toimi yhteistyössä. Sen tuonti oli pieni osa thaimaalaisesta kokonaistuonnista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen sokerimaissiin liittyvä liikevaihto oli vähäpätöinen osa sen kokonaisliikevaihdosta. Lisäksi sokerimaissin uudelleenmyynti oli erittäin voitollista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Nämä tekijät viittaavat siihen, että vähittäismyyjät eivät kärsisi suhteettomasti, vaikka toimenpiteitä jatkettaisiin.
(128)
Monet alan järjestöt toimittivat tietoja ja osallistuivat kuulemisiin. Ne väittivät, että polkumyyntitoimenpiteistä pitäisi luopua, koska thaimaalaisen tuonnin markkinaosuus on alhainen ja vähenee ja unionin tuotannonalan markkinaosuus on korkea ja kasvaa.
(129)
Kuluttajien osalta voidaan todeta, että kotitaloudet käyttävät sokerimaissiin vain vähän rahaa vuodessa, keskimäärin enintään 5 euroa. Kun otetaan huomion voimassa olevien toimenpiteiden kohtuullinen taso, toimenpiteiden jatkaminen ei oletettavasti vaikuttaisi kuluttajiin merkittävästi.
(130)
Edellä esitetyn perusteella ja koska yhteistyössä toimimisen aste oli matala, katsotaan että ehdotetut toimenpiteet eivät todennäköisesti vaikuta huomattavalla tavalla unionin vähittäismyyjien ja kuluttajien tilanteeseen.
3. Toimitusvaikeudet ja kilpailu unionin markkinoilla
(131)
Olisi ensiksi huomattava, että polkumyyntitoimenpiteiden tarkoitus ei ole pysäyttää toimenpiteiden kohteena olevan tuonnin pääsyä unioniin, vaan poistaa polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaolosuhteita vääristävä edelleen jatkuva vaikutus.
(132)
Unionin kulutus kasvoi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 9 prosenttia ja oli yhteensä noin 350 000 tonnia. Unionin tuotannonalan kapasiteetti on tarkastelujaksolla ollut jatkuvasti suurempi kuin unionin kysyntä: tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kapasiteetin taso oli noin 440 000 tonnia. Unionin tuottajien välillä on riittävästi kilpailua. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kapasiteetin käyttöaste oli 77 prosenttia, joten vaikuttaa siltä, että unionin tuotannonalalla on käyttämätöntä kapasiteettia tuotannon lisäämiseksi, jos kysyntä kasvaa. Osa kysynnästä voidaan tyydyttää myös tuonnilla muista kolmansista maista kuten Yhdysvalloista ja Kiinan kansantasavallasta. Kuten edellä todetaan, on korostettava, että polkumyyntitoimenpiteillä ei ole tarkoitus lopettaa thaimaalaista tuontia unioniin. Kun otetaan huomioon toimenpiteiden alhainen taso, voidaan olettaa, että thaimaalainen tuonti ottaa jatkossakin osan unionin markkinoista.
(133)
Edellä mainitun perusteella ei voida päätellä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden pitäminen voimassa johtaisi pulaan tuotteesta unionin markkinoilla tai rajoittaisi kilpailua unionin markkinoilla.
4. Unionin etua koskevat päätelmät
(134)
Edellä mainitun perusteella vaikuttaa siltä, että toimenpiteiden jatkamisella olisi vain vähäisiä kielteisiä vaikutuksia eivätkä ne olisi suhteettomia toimenpiteiden jatkamisesta unionin tuotannonalalle koituvaan hyötyyn verrattuna.
H. POLKUMYYNTITOIMENPITEET
(135)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiottiin suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Toimitetut tiedot ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon aina, kun se oli perusteltua.
(136)
Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että tietyn Thaimaasta peräisin olevan jyvinä tuotavan valmistetun tai säilötyn sokerimaissin tuontiin sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa. Nämä toimenpiteet ovat eri määräisiä arvotulleja.
(137)
Tässä asetuksessa määriteltyjä yksilöllisiä polkumyyntitulleja sovelletaan ainoastaan näiden yritysten eli erikseen mainittujen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yrityksen (erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset mukaan luettuina) nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa, sen valmistaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan siihen on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
(138)
Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimen muutoksesta tai uuden tuotanto- tai myyntiyksikön perustamisesta johtuvat) on toimitettava viipymättä komissiolle (8), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai uuteen tuotanto- tai myyntiyksikköön mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkina- ja vientimyynnin muutoksia. Asetusta muutetaan tarpeen mukaan saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli, jota sovelletaan tuotaessa Thaimaasta peräisin olevaa jyvinä tuotavaa etikan tai etikkahapon avulla valmistettua tai säilöttyä jäädyttämätöntä sokerimaissia (Zea mays var. saccharata), joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2001 90 30 (Taric-koodi 2001903010), ja Thaimaasta peräisin olevaa jyvinä tuotavaa valmistettua tai säilöttyä jäädyttämätöntä sokerimaissia (Zea mays var. saccharata), joka on valmistettu tai säilötty muulla tavalla kuin etikan tai etikkahapon avulla ja joka ei kuulu nimikkeeseen 2006 vaan luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2005 80 00 (Taric-koodi 2005800010).
2. Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten tuottamien 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden osalta seuraava:
Yritys
Polkumyyntitulli (%)
Taric-lisäkoodi
Karn Corn Co. Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Thailand
3,1
A789
Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Thailand
14,3
A890
Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Thailand
12,8
A790
River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Thailand
12,8
A791
Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Thailand
11,1
A792
Liitteessä mainitut yhteistyössä toimineet valmistajat
12,9
A793
Kaikki muut yritykset
14,3
A999
3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Edellä olevaa 1 artiklan 2 kohtaa voidaan muuttaa lisäämällä yhteistyössä toimineisiin mutta otoksen ulkopuolisiin yrityksiin uusi vientiä harjoittava tuottaja, johon voidaan näin ollen soveltaa painotettua keskimääräistä 12,9 prosentin tullia, jos jokin uusi Thaimaassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja toimittaa komissiolle riittävää näyttöä siitä, että:
a)
se ei vienyt unioniin tämän asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa kuvattua tuotetta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson (1 päivän huhtikuuta 2011 ja 30 päivän maaliskuuta 2012 välisenä) aikana;
b)
se ei ole etuyhteydessä yhteenkään Thaimaassa toimivaan viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan tällä asetuksella käyttöön otettuja toimenpiteitä; sekä
c)
se on tosiasiallisesti vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson päättymisen jälkeen tai sillä on peruuttamaton sopimusvelvoite merkittävän määrän viemiseksi unioniin.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 2 päivänä syyskuuta 2013.