РЕГЛАМЕНТ (ЕС, ЕВРАТОМ) № 966/2012 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 25 октомври 2012
относно финансовите правила, приложими за общия бюджет на Съюза и за отмяна на Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета
СЪДЪРЖАНИЕ
ПЪРВА ЧАСТ
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
ДЯЛ I
ПРЕДМЕТ, ОБХВАТ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
Член 1
Предмет
Член 2
Определения
Член 3
Съответствие на вторичното законодателство с настоящия регламент
Член 4
Срокове, дати и крайни срокове
Член 5
Защита на личните данни
ДЯЛ II
БЮДЖЕТНИ ПРИНЦИПИ
Член 6
Зачитане на бюджетните принципи
Глава 1
Принципи на единство и на точност на бюджета
Член 7
Обхват на бюджета
Член 8
Специални правила относно принципите на единство и на точност на бюджета
Глава 2
Принцип на ежегодност
Член 9
Определение
Член 10
Вид бюджетни кредити
Член 11
Счетоводни правила за приходите и бюджетните кредити
Член 12
Поемане на задължение за бюджетни кредити
Член 13
Анулиране и пренос на бюджетни кредити
Член 14
Правила за пренос на целеви приходи
Член 15
Отмяна на бюджетни кредити
Член 16
Приложими правила в случай на късно приемане на бюджета
Глава 3
Принцип на балансираност
Член 17
Определение и обхват
Член 18
Салдо от финансовата година
Глава 4
Принцип на разчетна единица
Член 19
Използване на еврото
Глава 5
Принцип на универсалност
Член 20
Определение и обхват
Член 21
Целеви приходи
Член 22
Безвъзмездни сделки
Член 23
Правила относно приспаданията и корекциите на обменните курсове
Глава 6
Принцип на специфичност
Член 24
Общи разпоредби
Член 25
Трансфери от институции, различни от Комисията
Член 26
Трансфери от Комисията
Член 27
Предложения за трансфери, представени пред Европейския парламент и Съвета от институции
Член 28
Специфични правила за трансферите
Член 29
Трансфери, за които се прилагат специални разпоредби
Глава 7
Принцип на добро финансово управление
Член 30
Принципи на икономичност, ефикасност и ефективност
Член 31
Задължителна финансова обосновка
Член 32
Вътрешен контрол на изпълнението на бюджета
Член 33
Разходно-ефективни системи за контрол
Глава 8
Принцип на прозрачност
Член 34
Публикуване на отчетите, бюджетите и докладите
Член 35
Публикуване на информация за получателите и на друга информация
ДЯЛ III
СЪСТАВЯНЕ И УСТРОЙСТВО НА БЮДЖЕТА
Глава 1
Съставяне на бюджета
Член 36
Прогнози за приходите и разходите
Член 37
Прогнозен бюджет на органите, посочени в член 208
Член 38
Проектобюджет
Член 39
Писмо за внасяне на корекции в проектобюджета
Член 40
Задължения на държавите-членки, произтичащи от приемането на бюджета
Член 41
Проекти на коригиращи бюджети
Член 42
Ранно предаване на прогнозите и на проектобюджетите
Глава 2
Устройство и представяне на бюджета
Член 43
Устройство на бюджета
Член 44
Бюджетна номенклатура
Член 45
Забрана за отрицателни приходи
Член 46
Провизии
Член 47
Отрицателен резерв
Член 48
Резерв за спешна помощ
Член 49
Представяне на бюджета
Член 50
Правила за щатното разписание на персонала
Глава 3
Бюджетна дисциплина
Член 51
Съответствие с многогодишната финансова рамка
Член 52
Съответствие на актовете на Съюза с бюджета
ДЯЛ IV
ИЗПЪЛНЕНИЕ НА БЮДЖЕТА
Глава 1
Общи разпоредби
Член 53
Изпълнение на бюджета в съответствие с принципа на доброто финансово управление
Член 54
Основен акт и изключения
Член 55
Изпълнение на бюджета от институции, различни от Комисията
Член 56
Делегиране на правомощия по изпълнението на бюджета
Член 57
Конфликт на интереси
Глава 2
Методи на изпълнение
Член 58
Методи на изпълнение на бюджета
Член 59
Споделено управление с държавите-членки
Член 60
Непряко управление
Член 61
Предварителни оценки и споразумения за възлагане
Член 62
Изпълнителни агенции
Член 63
Ограничения на делегирането на правомощия
Глава 3
Финансови участници
Раздел 1
Принцип на разделяне на функциите
Член 64
Разделяне на функциите
Раздел 2
Разпоредител с бюджетни кредити
Член 65
Разпоредител с бюджетни кредити
Член 66
Правомощия и функции на разпоредителя с бюджетни кредити
Член 67
Правомощия и функции на ръководителите на делегациите на Съюза
Раздел 3
Счетоводител
Член 68
Правомощия и функции на счетоводителя
Член 69
Правомощия, които може да се делегират от счетоводителя
Раздел 4
Администратор на авансови средства
Член 70
Сметки за авансови средства
Глава 4
Отговорност на финансовите участници
Раздел 1
Общи правила
Член 71
Оттегляне на делегиране и временно прекратяване на правомощия, делегирани на финансовите участници
Член 72
Отговорност на разпоредителя с бюджетни кредити за незаконна дейност, измама или корупция
Раздел 2
Правила, приложими за оправомощените и вторично оправомощените разпоредители с бюджетни кредити
Член 73
Правила, приложими за разпоредителите с бюджетни кредити
Раздел 3
Правила, приложими за счетоводителите и администраторите на авансови средства
Член 74
Правила, приложими за счетоводителите
Член 75
Правила, приложими за администраторите на авансови средства
Глава 5
Приходни операции
Раздел 1
Предоставяне на собствените ресурси
Член 76
Собствени ресурси
Раздел 2
Прогноза за вземанията
Член 77
Прогноза за вземанията
Раздел 3
Установяване на вземания
Член 78
Установяване на вземания
Раздел 4
Разпореждане за събиране.
Член 79
Разпореждане за събиране
Раздел 5
Събиране
Член 80
Правила относно събирането
Член 81
Давностен срок
Член 82
Национално третиране на вземанията на Съюза
Член 83
Глоби, санкции и начислени лихви, наложени от Комисията
Глава 6
Разходни операции
Член 84
Решение за финансиране
Раздел 1
Поемане на задължение за разход
Член 85
Видове поети задължения
Член 86
Правила, приложими за поемането на задължения
Член 87
Проверки, приложими за поемането на задължения
Раздел 2
Утвърждаване на разход
Член 88
Утвърждаване на разход
Раздел 3
Разрешаване на разход
Член 89
Разрешаване на разход
Раздел 4
Плащане на разход
Член 90
Видове плащания
Член 91
Плащане, ограничено до наличните средства
Раздел 5
Срокове за разходните операции
Член 92
Срокове
Глава 7
Информационни системи и електронно управление
Член 93
Електронно управление на операциите
Член 94
Предаване на документи
Член 95
Електронно управление
Глава 8
Административни принципи
Член 96
Добра администрация
Член 97
Посочване на средствата за обжалване
Глава 9
Вътрешен одитор
Член 98
Назначаване на вътрешния одитор
Член 99
Правомощия и функции на вътрешния одитор
Член 100
Независимост на вътрешния одитор
ДЯЛ V
ВЪЗЛАГАНЕ НА ОБЩЕСТВЕНИ ПОРЪЧКИ
Глава 1
Общи разпоредби
Раздел 1
Обхват и принципи на възлагането
Член 101
Определение за обществени поръчки
Член 102
Принципи, приложими за обществените поръчки
Раздел 2
Публикуване
Член 103
Публикуване на обществените поръчки
Раздел 3
Процедури за възлагане на обществени поръчки
Член 104
Процедури за възлагане
Член 105
Съдържание на тръжната документация
Член 106
Критерии за отстраняване, приложими за участието в процедури за възлагане на обществени поръчки
Член 107
Критерии за отстраняване, приложими при възлагане на обществени поръчки
Член 108
Централна база данни за отстраняванията
Член 109
Административни и финансови санкции
Член 110
Критерии за възлагане на поръчките
Член 111
Представяне на оферти
Член 112
Принципи на равно третиране и на прозрачност
Член 113
Решение за възлагане
Член 114
Отмяна на процедурата за възлагане на поръчки
Раздел 4
Гаранции и корективни мерки
Член 115
Гаранции
Член 116
Грешки, нередности и измами в рамките на процедурата
Глава 2
Разпоредби, приложими за поръчките, възлагани от институциите за техни нужди
Член 117
Възложител
Член 118
Приложими прагове
Член 119
Правила за участие в процедури за възлагане на поръчки
Член 120
Правила на Световната търговска организация относно възлагането на поръчки
ДЯЛ VI
БЕЗВЪЗМЕЗДНИ СРЕДСТВА
Глава 1
Обхват и форма на безвъзмездните средства
Член 121
Обхват на безвъзмездните средства
Член 122
Бенефициери
Член 123
Форми на безвъзмездните средства
Член 124
Еднократни суми, единични разходи и финансиране с единна ставка
Глава 2
Принципи
Член 125
Общи принципи, приложими за безвъзмездните средства
Член 126
Допустими разходи
Член 127
Съфинансиране в натура
Член 128
Прозрачност
Член 129
Принцип на некумулативно отпускане
Член 130
Принцип на забрана за отпускане със задна дата
Глава 3
Процедура за отпускане
Член 131
Заявления за безвъзмездни средства
Член 132
Критерии за подбор и за отпускане на безвъзмездни средства
Член 133
Процедура за оценяване
Глава 4
Плащане и контрол
Член 134
Гаранция за предварителното финансиране
Член 135
Плащане на безвъзмездните средства и контрол
Член 136
Срокове за съхраняване на документация
Глава 5
Изпълнение
Член 137
Договори за изпълнение и финансова подкрепа за трети лица
ДЯЛ VII
НАГРАДИ
Член 138
Общи правила
ДЯЛ VIII
ФИНАНСОВИ ИНСТРУМЕНТИ
Член 139
Обхват
Член 140
Принципи и условия, приложими за финансовите инструменти
ДЯЛ IХ
ПРЕДСТАВЯНЕ НА ОТЧЕТИТЕ И СЧЕТОВОДНА ОТЧЕТНОСТ
Глава 1
Представяне на отчетите
Член 141
Устройство на отчетите
Член 142
Доклад за бюджетното и финансовото управление
Член 143
Правила относно отчетите
Член 144
Счетоводни принципи
Член 145
Финансови отчети
Член 146
Отчети за изпълнението на бюджета
Член 147
Междинни отчети
Член 148
Одобряване на окончателните консолидирани отчети
Глава 2
Информация за изпълнението на бюджета
Член 149
Отчет за бюджетните гаранции и рискове
Член 150
Информация за изпълнението на бюджета
Глава 3
Счетоводна отчетност
Раздел 1
Общи разпоредби
Член 151
Счетоводна система
Член 152
Обща разпоредба за счетоводната система на институциите
Раздел 2
Общи сметки
Член 153
Общи сметки
Член 154
Записвания в общите сметки
Член 155
Счетоводни корекции
Раздел 3
Бюджетни сметки
Член 156
Бюджетно счетоводство
Глава 4
Инвентаризационни описи
Член 157
Инвентарен опис
ДЯЛ X
ВЪНШЕН ОДИТ И ОСВОБОЖДАВАНЕ ОТ ОТГОВОРНОСТ ВЪВ ВРЪЗКА С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА БЮДЖЕТА
Глава 1
Външен одит
Член 158
Външен одит от Сметната палата
Член 159
Правила и процедура по отношение на одита
Член 160
Проверки на ценни книжа и парични средства
Член 161
Право на достъп на Сметната палата
Член 162
Годишен доклад на Сметната палата
Член 163
Специални доклади на Сметната палата
Глава 2
Освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета
Член 164
График на процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета
Член 165
Процедура по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета
Член 166
Последващи мерки
Член 167
Специални разпоредби относно ЕСВД
ВТОРА ЧАСТ
СПЕЦИАЛНИ РАЗПОРЕДБИ
ДЯЛ I
ЕВРОПЕЙСКИ ФОНД ЗА ГАРАНТИРАНЕ НА ЗЕМЕДЕЛИЕТО
Член 168
Специални разпоредби относно Европейския фонд за гарантиране на земеделието
Член 169
Поемане на задължения за бюджетните кредити за ЕФГЗ
Член 170
Глобални временни задължения за бюджетните кредити за ЕФГЗ
Член 171
График на бюджетните задължения за ЕФГЗ
Член 172
Осчетоводяване на разходите по ЕФГЗ
Член 173
Трансфер на бюджетни кредити по ЕФГЗ
Член 174
Целеви приходи по ЕФГЗ
ДЯЛ II
СТРУКТУРНИ ФОНДОВЕ, КОХЕЗИОНЕН ФОНД, ЕВРОПЕЙСКИ ФОНД ЗА РИБАРСТВО, ЕВРОПЕЙСКИ ЗЕМЕДЕЛСКИ ФОНД ЗА РАЗВИТИЕ НА СЕЛСКИТЕ РАЙОНИ И ФОНДОВЕ В ОБЛАСТТА НА СВОБОДАТА, СИГУРНОСТТА И ПРАВОСЪДИЕТО, УПРАВЛЯВАНИ ЧРЕЗ СПОДЕЛЕНО УПРАВЛЕНИЕ
Член 175
Специални разпоредби
Член 176
Спазване на разпределението на бюджетните кредити за поети задължения
Член 177
Плащания на финансови участия, междинни плащания и възстановявания на средства
Член 178
Отмяна на бюджетни кредити
Член 179
Трансфер на бюджетни кредити
Член 180
Управление, подбор и одит
ДЯЛ III
НАУЧНИ ИЗСЛЕДВАНИЯ
Член 181
Фондове за научни изследвания
Член 182
Поемане на задължения за фондовете за научни изследвания
Член 183
Съвместен изследователски център
ДЯЛ IV
ВЪНШНИ ДЕЙНОСТИ
Глава 1
Общи разпоредби
Член 184
Общи разпоредби
Глава 2
Изпълнение на дейностите
Раздел 1
Общи разпоредби
Член 185
Осъществяване на външните дейности
Раздел 2
Бюджетна подкрепа и доверителни фондове с няколко донора
Член 186
Използване на бюджетна подкрепа
Член 187
Доверителни фондове на Съюза за външни дейности
Раздел 3
Други режими на управление
Член 188
Осъществяване на външни дейности чрез непряко управление
Член 189
Споразумения за финансиране относно осъществяването на външни дейности
Глава 3
Възлагане на обществени поръчки
Член 190
Възлагане на поръчки за външни дейности
Член 191
Правила за участие в процедури за възлагане на поръчки
Глава 4
Безвъзмездни средства
Член 192
Цялостно финансиране на външна дейност
Член 193
Правила, приложими за безвъзмездните средства за външни дейности
Глава 5
Одит на отчетите
Член 194
Одит от Съюза на външните дейности
ДЯЛ V
ЕВРОПЕЙСКИ СЛУЖБИ
Член 195
Европейски служби
Член 196
Бюджетни кредити, отнасящи се до европейските служби
Член 197
Разпоредител с бюджетни кредити на европейските служби
Член 198
Сметки на междуинституционалните европейски служби
Член 199
Делегиране на правомощия на разпоредител с бюджетни кредити за междуинституционалните европейски служби
Член 200
Услуги, предоставяни на трети лица
ДЯЛ VI
БЮДЖЕТНИ КРЕДИТИ ЗА АДМИНИСТРАТИВНИ РАЗХОДИ
Член 201
Общи разпоредби
Член 202
Поети задължения
Член 203
Специални разпоредби относно бюджетните кредити за административни разходи
ДЯЛ VII
ЕКСПЕРТИ
Член 204
Външни експерти, получаващи възнаграждение
ТРЕТА ЧАСТ
ПРЕХОДНИ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 205
Преходни разпоредби
Член 206
Искания за информация, отправени от Европейския парламент и Съвета
Член 207
Прагове и суми
Член 208
Рамков финансов регламент за органите, създадени по силата на ДФЕС и Договора за Евратом
Член 209
Примерен финансов регламент за органите, осъществяващи публично-частно партньорство
Член 210
Упражняване на делегирането
Член 211
Преразглеждане
Член 212
Отменяне
Член 213
Преразглеждане относно ЕСВД
Член 214
Влизане в сила
ПРИЛОЖЕНИЕ
ТАБЛИЦА НА СЪОТВЕТСТВИЕТО
Съвместно изявление по въпроси, свързани с МФР
Съвместно изявление относно разходите за недвижими имоти във връзка с член 203
Съвместно изявление на Европейския парламент, Съвета и Комисията относно член 203, параграф 3
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 322 от него, във връзка с Договора за създаване на Европейската общност за атомна енергия, и по-специално член 106а от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Сметната палата (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (3), е бил неколкократно съществено изменян. Поради това че трябва да се направят допълнителни изменения, включително промени, с които да се вземе предвид влизането в сила на Договора от Лисабон, с оглед на постигане на яснота Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 следва да бъде отменен и заменен с настоящия регламент.
(2)
В Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 са установени бюджетните принципи и финансовите правила, които регламентират съставянето и изпълнението на общия бюджет на Съюза („бюджетът“), осигуряват добро и ефективно управление, контрол и защита на финансовите интереси на Съюза и увеличават прозрачността, и които трябва да бъдат спазвани във всички правни актове и от всички институции. Основните принципи, концепцията и структурата на този регламент и основните правила за бюджетно и финансово управление следва да бъдат запазени. Дерогациите от тези основни принципи следва да бъдат преразгледани и опростени, доколкото е възможно, като се вземе предвид това дали те продължават да са подходящи, както и тяхната добавена стойност за бюджета, и тежестта, която налагат на заинтересованите страни. Необходимо е да се запазят и засилят ключовите елементи на финансовите правила: ролята на финансовите участници, интегрирането на контрола в оперативните служби, вътрешните одитори, бюджетирането, основано на дейности, осъвременяването на счетоводните принципи и правила и основните принципи по отношение на безвъзмездните средства.
(3)
Поради специфичния характер и задачи на Европейската централна банка (ЕЦБ), по-специално нейната независимост по отношение на управлението на финансите ѝ, тя следва да бъде изключена от обхвата на настоящия регламент, освен ако не е предвидено друго в настоящия регламент.
(4)
С оглед на практическия опит в настоящия регламент следва да се включат правила с цел да се следват променящите се нужди по отношение на изпълнението на бюджета, като например съфинансирането с други донори, да се увеличи ефикасността на външната помощ, да се улесни използването на специфични финансови инструменти включително тези, сключени с Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) и да се улесни изпълнението на бюджета чрез публично-частни партньорства („ПЧП“).
(5)
Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 беше ограничен до формулиране на общи бюджетни принципи и финансови правила в съответствие с Договорите, докато разпоредбите за прилагането бяха установени в Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002 на Комисията от 23 декември 2002 г. относно определянето на подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 (4) с цел да се постигне по-добра йерархия на правилата и Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 да се направи по-разбираем. Съгласно член 290 от ДФЕС законодателен акт може да делегира на Комисията правомощието да приема незаконодателни актове, които само допълват или изменят определени несъществени елементи от този законодателен акт. Поради това някои разпоредби от Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002 следва да бъдат включени в настоящия регламент.
(6)
Полицейското и съдебното сътрудничество по наказателноправни въпроси стана неразделна част от други политики и вътрешни дейности на Съюза. Ето защо специалните финансови разпоредби, приложими по отношение на тази област на политиката, вече не са оправдани и с оглед на това следва да не се включват в настоящия регламент.
(7)
За да се гарантира прозрачност, бюджетът следва да отчита гаранциите за операциите по получаване и отпускане на заеми, сключени от Съюза, включително операциите на Европейския механизъм за финансово стабилизиране и финансовия механизъм за подкрепа на платежния баланс.
(8)
Съществуващите правила относно генерираните от плащанията по предварителното финансиране лихви следва да бъдат опростени, тъй като създават прекалена административна тежест както за получателите, така и за службите на Комисията, и водят до неразбирателства между службите на Комисията и получателите. С цел опростяване, по-специално по отношение на бенефициерите, и в съответствие с принципа на добро финансово управление следва вече да не съществува задължение да се генерират и да се събират лихви от плащанията по предварителното финансиране. При все това следва да е възможно обаче това задължение да се включи в споразумение за възлагане на задачи по изпълнението на бюджета на определени лица и субекти, за да се позволи повторното усвояване на генерираните от плащанията по предварителното финансиране лихви за програмите, приспаданията на такива лихви от заявките за плащане или събирането им.
(9)
Правилата за пренос за целевите приходи следва да отчитат разграничението между външни и вътрешни целеви приходи. За да се спази определената от донора цел, външните целеви приходи следва да бъдат пренасяни по право и използвани до извършването на всички операции във връзка с програмата или действието, за които са предназначени тези приходи. Когато външните целеви приходи са получени през последната година от програмата или действието, следва също да бъде възможно те да се използват през първата година от следващата програма или действие. Вътрешните целеви приходи следва да е възможно да се пренасят само за една година, освен ако е посочено друго в настоящия регламент.
(10)
Правилата относно временните суми от една дванадесета следва да се изяснят по отношение както на броя на допълнителните суми от една дванадесета, които могат да бъдат заявени, така и в случаите, в които Европейският парламент реши да намали размера на приетите от Съвета допълнителни разходи, надвишаващи временните суми от една дванадесета.
(11)
Дерогацията от принципа на универсалност относно целевите приходи следва да бъде изменена, за да отчете особеностите, от една страна, на вътрешните целеви приходи, произтичащи от разрешените от Европейския парламент и Съвета бюджетни кредити, както и, от друга страна, на външните целеви приходи, събрани от различни донори и определени от тези донори за конкретна програма или действие. Освен това външните донори следва да могат да съфинансират външни дейности, и по-специално хуманитарни операции, дори когато това съфинансиране не е изрично предвидено в основния акт.
(12)
По отношение на представянето на целевите приходи в проектобюджета следва да се увеличи прозрачността, като се предвиди включването в проектобюджета на сумите на целевите приходи, които са сигурни към датата на съставянето на проектобюджета.
(13)
По отношение на принципа на специфичност, тъй като вече не се прави разграничение между задължителни и незадължителни разходи, правилата относно трансферите на бюджетни кредити следва да се изменят в съответствие с това.
(14)
Правилата за трансферите на бюджетни кредити следва също да бъдат адаптирани към промените, произтичащи от влизането в сила на Договора от Лисабон. В допълнение опитът напоследък показа, че е важно да се увеличи гъвкавостта за трансферите на бюджетни кредити за плащания в края на годината и по-конкретно за структурните фондове. Необходимо е да се осигури по-добро изпълнение на бюджета, особено по отношение на бюджетните кредити за плащания, целевите приходи и бюджетните кредити за административни разходи, които са общи за няколко дяла. За тази цел следва да се опростят видовете трансфери и процедурата за приемане на някои трансфери следва да бъде по-гъвкава. По-специално, потвърди се, че е уместно и ефикасно Комисията да може да взема решения за трансфери на неизползвани бюджетни кредити при международни хуманитарни бедствия и кризи. Ето защо тази възможност следва да се отнася и до подобни събития, настъпили след 1 декември от финансовата година. От съображения за прозрачност в такива случаи Комисията следва да уведомява незабавно Европейския парламент и Съвета за решението си за трансфер на неизползвани бюджетни кредити.
(15)
По отношение на разпоредбите за добро финансово управление, оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити следва да взема предвид очакваното ниво на риска от грешки и разходите и ползите от контрола, когато изготвя законодателни предложения и създава съответните системи за управление и контрол. Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити следва да докладва относно резултатите от контрола и разходите и ползите от него в годишния отчет за дейността. Декларациите за управление на тези системи, представени от определените от държавите-членки органи, отговорни за управлението и контрола на средствата на Съюза, са неразделна част от ефективността на националните системи за управление и контрол.
(16)
Принципът на откритост, заложен в член 15 от ДФЕС, който изисква институциите да работят колкото е възможно по-открито, предполага в областта на изпълнението на бюджета гражданите да имат възможност да знаят къде и за каква цел Съюзът изразходва средствата. Тази информация насърчава демократичните дебати, допринася за участието на гражданите в процеса на вземане на решения в Съюза и укрепва институционалния контрол и надзора на разходите на Съюза. Тези цели следва да бъдат постигнати посредством публикуването, за предпочитане чрез използване на модерни средства за комуникация, на съответната информация относно крайните изпълнители и бенефициери на средства на Съюза, при което се вземат предвид законните интереси на изпълнителите и бенефициерите по отношение на поверителността и сигурността и, когато става въпрос за физически лица, правото им на неприкосновеност на личния живот и защита на личните им данни. Поради това институциите следва да прилагат избирателен подход при публикуването на информация, в съответствие с принципа на пропорционалност. Решенията за публикуване следва да се основават на подходящи критерии, за да се предостави значима информация.
(17)
В съответствие с член 316 от ДФЕС Европейският съвет и Съветът следва да споделят един и същ раздел в бюджета.
(18)
Годишната бюджетна процедура съгласно ДФЕС следва да се отрази в настоящия регламент.
(19)
По отношение на съставянето на бюджета е важно ясно да се определят устройството и представянето на проектобюджета, изготвян от Комисията. Съдържанието на общото въведение, което предшества проектобюджета следва да бъде описано по-прецизно. Необходимо е също да се включи разпоредба относно финансовото програмиране за следващите години, както и разпоредба относно възможността Комисията да представя всякакви работни документи в подкрепа на бюджетните искания.
(20)
С оглед на специфичните характеристики на общата външна политика и политика на сигурност следва да бъдат актуализирани формите, които основните актове могат да приемат съгласно ДФЕС и съгласно дялове V и VI от ДЕС. Освен това процедурата за приемане на подготвителни мерки в областта на външната дейност следва да се адаптира към разпоредбите на ДФЕС.
(21)
Правилата относно методите на изпълнение на бюджета, които уреждат по-специално условията за възлагане на изпълнителни правомощия на трети лица, се усложниха твърде много през годините и следва да бъдат опростени. Същевременно следва да се запази първоначалната цел на възлагането на външни субекти, а именно, че независимо от метода на изпълнение разходите се изпълняват с ниво на контрол и на прозрачност, равностойно на това, което се очаква да прилагат службите на Комисията.
(22)
Следва да се направи ясно разграничение между ситуациите, в които бюджетът се изпълнява пряко - от Комисията или изпълнителните й агенции, ситуациите, в които бюджетът се изпълнява от държавите-членки чрез споделено управление, и ситуациите, в които бюджетът се изпълнява непряко от трети лица. Това би трябвало да позволи да се установи хармонизиран режим за споделено и непряко управление, който може да се адаптира в съответствие със специфичните за отделните сектори правила, по-специално в случаите, когато бюджетът се изпълнява от държавите-членки в режим на споделено управление. Този хармонизиран режим следва да включва по-специално основните принципи, които Комисията трябва да спазва, когато взема решение да изпълнява бюджета чрез споделено управление или непряко, и основните принципи, които трябва да спазват субектите, на които са възложени задачи по изпълнението на бюджета. Комисията следва да може да прилага правилата и процедурите на Съюза или да приема прилагането на правилата и процедурите на субекта, на който е възложено изпълнението, при условие че този субект гарантира равностойна защита на финансовите интереси на Съюза. Като част от надзорните функции на Комисията е необходимо освен това да се предвиди набор от задължения за контрол и одит, включително проверката и приемането на отчетите за всички видове изпълнение на бюджета.
(23)
Правилата относно предварителната оценка на субектите и лицата, на които са възложени задачи по изпълнението на бюджета при непряко управление, държавите-членки следва да се адаптират, за да се гарантира, че всички субекти и лица, на които е възложено изпълнението, осигуряват ниво на защита на финансовите интереси на Съюза, което е равностойно на изискваното съгласно настоящия регламент.
(24)
Опитът с ПЧП, институционализирани като органи на Съюза съгласно член 185 от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002, показва, че следва да бъдат предвидени допълнителни категории ПЧП, за да се увеличи изборът от инструменти и да се включат органи, които имат по-гъвкави и достъпни за частните партньори правила в сравнение с правилата, които се прилагат спрямо институциите на Съюза. Тези допълнителни категории следва да обхващат органи, уредени в частното право на държава-членка и органи,, които са създадени с основен акт и спазват финансови правила, които зачитат принципите, необходими за осигуряване на доброто финансово управление на средствата на Съюза.
(25)
За целите на член 317 от ДФЕС настоящият регламент следва да засили основните задължения за контрол и одит, които държавите-членки имат, когато изпълняват бюджета чрез споделено управление, тъй като понастоящем такива задължения съществуват само в специфичните за отделните сектори правила. Ето защо е необходимо да се включат разпоредби, с които се определя съгласувана рамка за всички засегнати области на политиката, относно хармонизирани административни структури на национално равнище. Тази рамка следва да не създава допълнителни структури за контрол, а следва да позволява на държавите-членки да определят органи, на които са възложени управлението и контролът на средствата на Съюза. Освен това настоящият регламент следва да съдържа разпоредби относно общи задължения за управление и контрол за тези структури, годишната декларация за управлението, с която ръководството поема отговорността за управлението на поверените му средства на Съюза, проверка и приемане на отчетите, и механизми за временно преустановяване и за коригиране, управлявани от Комисията, за да се създаде съгласувана законодателна рамка, която подобрява също общата правна сигурност и ефикасността на контрола и коригиращото действие, както и защитата на финансовите интереси на Съюза. Подробните разпоредби следва да останат в специфичната за отделните сектори нормативна уредба. В контекста на подхода за единен одит и с цел намаляване на допълнителната административна тежест, произтичаща от многократния контрол, държавите-членки могат да предоставят на Комисията декларации, подписани на подходящото национално или регионално равнище в съответствие с конституционните им изисквания.
(26)
Някои разпоредби по отношение на функциите на оправомощения разпоредител с бюджетни кредити следва да се изяснят, по-специално тези относно предварителния и последващия контрол, които оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити по делегация въвежда, както и отчетните му функции. Във връзка с това съдържанието на годишния отчет за дейността на оправомощения разпоредител с бюджетни кредити по делегация следва да се актуализира в съответствие с практиката да се включва необходимата финансова и управленска информация в подкрепа на декларацията на оправомощения разпоредител с бюджетни кредити по делегация за изпълнението на функциите му.
(27)
Отговорностите на счетоводителя на Комисията следва да бъдат изяснени, като по-специално бъде посочено, че оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити на Комисията е единственото лице с право да определя счетоводните правила и хармонизираните сметкопланове, докато счетоводителите на всички други институции определят счетоводните процедури, които се прилагат в техните институции.
(28)
За да се улесни изпълнението на някои програми или действия, възложени по-специално на финансови институции, в настоящия регламент следва да се предвиди възможността за откриване на доверителни сметки. Тези банкови сметки следва да се откриват на името или от името на Комисията в счетоводните книги на финансова институция. Те следва да се управляват от тази финансова институция под отговорността на разпоредителя с бюджетни кредити и да е възможно да се откриват във валути, различни от еврото.
(29)
По отношение на приходните операции е необходимо да се рационализират правилата относно прогнозите за вземанията, така че да се вземат предвид бюджетните нужди. Следва да се изисква записване, когато очакванията за приходи са с известна вероятност и могат да бъдат изразени с цифри с разумна степен на приближение. В интерес на опростяването следва да бъдат въведени конкретни разпоредби относно процедурите за коригиране или анулиране на прогноза за вземане.
(30)
Правилата относно събирането следва да бъдат изяснени и засилени. По-специално следва да се уточни, че отменянето на установено вземане не предполага отказ от установено вземане на Съюза. Освен това, за да се засили защитата на финансовите интереси на Съюза, средствата на Съюза, за които е поискано възстановяване, следва да се третират от държавите-членки по не по-малко благоприятен начин в сравнение с исковете на публичните органи на територията им.
(31)
С оглед на необходимостта от намаляване на риска, свързан с управлението на временно получените суми посредством глоби, финансови санкции и други видове санкции, както и всички генерирани от тях приходи, тези суми следва да се записват като бюджетни приходи във възможно най-кратък срок и най-късно през финансовата година, която следва изчерпването на всички средства за защита срещу решенията за налагането им.
(32)
Следва да се изяснят различните видове плащания в съответствие с принципа на добро финансово управление. Освен това плащанията по предварителното финансиране следва да се изчистват редовно от отговорния разпоредител с бюджетни кредити в съответствие със счетоводните правила, определени от счетоводителя на Комисията. За тази цел следва да се включат подходящи разпоредби в договорите, в решенията за отпускане на безвъзмездни средства и в споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства, както и в споразуменията за възлагане.
(33)
Настоящият регламент следва да насърчава целта за електронно управление и по-конкретно използването на електронни данни в обмена на информация между институциите и трети лица.
(34)
Възможността за провеждане на съвместни процедури за възлагане на обществени поръчки с държави от Европейската асоциация за свободна търговия („ЕАСТ“) или страни кандидатки за членство в Съюза следва да бъде допусната при определени условия.
(35)
Правилата за отстраняване, по специално от участие в тръжни процедури, следва да бъдат подобрени с цел да се засили защитата на финансовите интереси на Съюза.
(36)
Като се има предвид, че използването на собствените ресурси на ЕЦБ и ЕИБ е от финансов интерес за Съюза, те следва да получат достъп до информацията в централната база данни за отстраняванията, създадена с цел защита на финансовите интереси на Съюза.
(37)
Следва да се въведе стабилна правна основа за публикуването на решенията, с които се прилагат административни и финансови санкции, по-специално по отношение на обществените поръчки, в съответствие с изискванията за защита на данните. Това публикуване следва да продължи да е по избор поради съображения за защита на данните и за сигурност.
(38)
Изискването за представяне на гаранции от изпълнителите вече не следва да бъде автоматично, а следва да се основава на анализ на риска.
(39)
Поради съображения за правна сигурност следва да се изясни обхватът на безвъзмездните средства и финансовите инструменти. По-подробно определяне на специфичните условия, приложими към безвъзмездните средства, от една страна, и към финансовите инструменти, от друга страна, би следвало да допринесе и за максимизирането на ефекта от тези два вида финансова подкрепа.
(40)
Правилата за безвъзмездните средства, приложими за субекти, създадени специално за целите на дадено действие, следва да бъдат адаптирани, така че да улесняват достъпа до финансиране от Съюза и управлението на безвъзмездни средства от заявители и бенефициери, които са решили да работят заедно в рамките на партньорство или обединение, учредено в съответствие със съответното национално право, по-специално когато избраната правна форма предлага солидна и надеждна среда за сътрудничество. Освен това с оглед на ограничените финансови рискове за Съюза и необходимостта от избягване на допълнително наслагване на договорни изисквания към съществуващите структурни договорености, субектите, свързани с бенефициер чрез постоянен капитал или правни връзки, следва да имат правото да декларират допустимите разходи, без да се налага да изпълняват всички задължения на бенефициер.
(41)
Натрупаният опит от използването на финансиране чрез еднократни суми или единни ставки показва, че тези форми на финансиране значително опростяват административните процедури и съществено намаляват риска от допускане на грешки. Освен това финансирането основано на постиженията се е оказало подходящо за някои видове действия. В този смисъл условията за използването на опростени форми на безвъзмездни средства, определени въз основа на еднократни суми, единични разходи и единни ставки, следва да станат по-гъвкави. По-конкретно, сумите, определени чрез прилагането на подход, специфичен за всеки бенефициер, следва да бъдат допуснати, включително когато тези суми са декларирани от бенефициера в съответствие с обичайните му практики за определяне и анализ на разходите, за да се облекчи административната тежест и разходите, понесени от този бенефициер особено за целите на финансовото отчитане пред Съюза.
(42)
С цел премахване на пречките за участие в програми на Съюза за отпускане на безвъзмездни средства пред лица с необходимия експертен опит, но които не получават заплащане под формата на трудово възнаграждение, какъвто може да бъде случаят с работещите в малки структури, правилата за безвъзмездните средства следва да вземат предвид прилаганите от малките и средни предприятия (МСП) специфични схеми за възнаграждение, както е определено в Препоръка 2003/361/ЕО на Комисията от 6 май 2003 г. относно определението за микро-, малки и средни предприятия (5).
(43)
Принципите на недопускане на печалба и съфинансиране следва да бъдат адаптирани с оглед на практическия опит и на различните тълкувания и прилагане на тези принципи, което води до грешки и понякога до обратен ефект. По-конкретно, определението за печалба следва да се съсредоточи върху допустимите разходи и постъпления конкретно за финансирането на тези разходи, за да се опрости отчитането от страна на бенефициерите и да ги насърчи да диверсифицират своите източници на финансиране. Освен това Комисията не следва да приема по презумпция, че други донори няма да си съберат евентуалния излишък, генериран от собствените им вноски, и затова следва да извърши събиране на печалбата само пропорционално на безвъзмездните й средства. На последно място, принципът на постепенно намаляване не се оказа ефективен инструмент за ограничаване на риска от зависимост на бенефициерите на безвъзмездни средства за оперативни разходи от средствата на Съюза. Освен това приложимостта на принципа на постепенно намаляване намаля значително вследствие на необходимото въвеждане на изключения в редица основни актове и по отношение на опростените форми на безвъзмездни средства. С оглед на тези недостатъци изискването за постепенно намаляване, приложимо за безвъзмездните средства за оперативни разходи, следва да бъде премахнато.
(44)
Достъпът на субектите с ограничени административни ресурси до финансиране от Съюза, които представляват приоритетна група население за някои схеми за безвъзмездни средства и са необходими за постигане на целите на политиката на Съюза, следва да бъде улеснен посредством допълнително опростяване на процедурите, приложими за безвъзмездните средства с ниска стойност.
(45)
За да се гарантира правна сигурност и за да се създаде единна рамка от основни финансови правила, на която бенефициерите да могат да се позовават в програмите на Съюза, настоящият регламент следва да предвиди определение за критериите за допустимост на разходите и за специфичните условия, приложими за някои категории разходи, както и да предвиди условия за тяхното съгласувано прилагане.
(46)
Условията за приемане на вноски в натура от трети лица като съфинансиране и за определяне на стойността на тези вноски следва да бъдат хармонизирани, за да се намалят рисковете от грешки и съдебни спорове.
(47)
От съображения за прозрачност и за да се вземат предвид специфичните за тях ограничения за планиране, заявителите за безвъзмездни средства следва да бъдат информирани в поканата за представяне на предложения относно очаквания срок за подписването и съобщаването на решенията за отпускане на безвъзмездни средства. Със същата цел настоящият регламент следва да постанови референтен срок, основан на опита и очакваните ефекти от въвеждането на мерките за опростяване.
(48)
Когато се установят системни или повтарящи се грешки, които оказват съществен ефект за повече от една безвъзмездна помощ, следва да бъде разрешено при строги условия в обхвата на констатациите от одита да бъдат включени и неодитираните безвъзмездни средства, които са засегнати, за да се облекчи финансовата и административна тежест, породена от контрола на място и одитите. Комисията следва да използва екстраполиране на процента на намаление или възстановяване, който се прилага по отношение на безвъзмездните средства, за които системните или повтарящи се грешки са били доказани, единствено когато не е възможно и практически осъществимо с пропорционални усилия да се определи точно размерът на недопустимите разходи за всяка съответна безвъзмездна помощ.
(49)
Надтоящият регламент следва да установи стандартни срокове за съхраняване на документи, свързани с безвъзмездните средства на Съюза, от бенефициерите, за да се избегнат различни или несъразмерни договорни изисквания, като се предвиди достатъчно време за Комисията и Сметната палата да получат достъп до такива данни и документи и да упражнят последващ контрол и проверки, необходими за защитата на финансовите интереси на Съюза.
(50)
Възможността бенефициерът да отпусне финансова подкрепа на трети лица следва да се разшири при определени условия, за да се улесни правилното изпълнение на програмите, насочени, наред с другото, към голям брой физически лица, които могат да бъдат достигнати само посредством предоставянето на безвъзмездни средства на каскаден принцип. Въпреки това, принципът, съгласно който бенефициерът не може да действа по своя преценка при отпускането на финансова подкрепа на трети лица, следва да бъде запазен, по-специално за да се избегне объркване между възможността, предоставена на бенефициери да определят и да изпълнят под тяхна отговорност действия, които включват финансовата подкрепа като допустима дейност и възможността да възлагат задачи по изпълнението на бюджета чрез споделено или непряко управление на определени органи, субекти или лица.
(51)
Като ценен вид финансова подкрепа използването на награди следва да бъде улеснено и приложимите правила - изяснени посредством отделяне на наградите от режима на безвъзмездните средства и премахване на всяко споменаване на предвидимите разходи. Въпреки това наградите не са подходящи за всички цели на политиката на Съюза и следователно следва да бъдат разглеждани като допълващи, а не като заместващи други инструменти за финансиране, като например безвъзмездните средства.
(52)
Финансовите инструменти могат да имат голямо значение за увеличаване на ефекта от средствата на Съюза, когато тези средства са обединени с други средства и включват ефект на лоста. Тъй като тези финансови инструменти не могат да бъдат приравнени към услугите или безвъзмездните средства, следва да се установи нов вид финансова подкрепа. Финансовите инструменти следва да бъдат прилагани само при строги условия, за да няма бюджетни рискове за бюджета и риск от изкривяване на пазара, което е в несъответствие с правилата за държавна помощ.
(53)
В рамките на годишните бюджетни кредити, разрешени от Европейския парламент и Съвета за дадена програма, финансовите инструменти следва да се използват като допълнителна подкрепа, въз основа на предварителна оценка, която доказва, че те са по-ефективни за постигането на целите на политиката на Съюза от други форми на финансиране от Съюза, включително безвъзмездните средства.
(54)
Финансовите инструменти следва да бъдат разрешени с основен акт, който определя по-конкретно техните цели и срок. Когато финансовите инструменти са създадени без основен акт в надлежно обосновани случаи, те следва да бъдат разрешени от Европейския парламент и Съвета в бюджета.
(55)
Инструментите, които попадат потенциално в обхвата на дял VIII на първа част, като например заеми, гаранции, капиталови инвестиции, квазикапиталови инвестиции и инструменти за поделяне на риска, следва да получат определение. Определението за инструменти за поделяне на риска следва да позволява включването на кредитни подобрения за облигации за финансиране на проекти, които покриват риска, свързан с обслужване на дълга по проекта, и намаляват кредитния риск за притежателите на облигациите чрез кредитни подобрения под формата на заем или гаранция.
(56)
Годишните вноски за изплащане, в това число капиталови изплащания, освободени гаранции и погашения на главницата следва да представляват вътрешни целеви приходи. Приходи, в това число дивиденти, прираст на капитала, гаранционни такси и лихви по заеми и по суми по доверителни сметки, следва да се записват в бюджета след приспадане на разноските и таксите за управление. Настоящият регламент следва да установява принципите и условията за финансовите инструменти и правила за ограничаването на финансовата отговорност на Съюза, борбата срещу измамите и изпирането на пари, постепенното приключване на финансовите инструменти и отчетността.
(57)
Представянето на отчетите следва да се опрости, като в разпоредбите се посочи, че отчетите на Съюза включват само консолидираните финансови отчети и агрегираните бюджетни отчети. Следва също да се поясни, че процесът на консолидиране се отнася само до институциите, създадените по силата на ДФЕС и Договора за Евратом органи, които имат правосубектност и получават средства за сметка на бюджета и други органи, чиито отчети се изисква да бъдат консолидирани съгласно счетоводните правила, приети от счетоводителя.
(58)
Както се изисква от международно възприетите счетоводни стандарти, на които се основават счетоводните правила на Съюза, пенсионните задължения, заедно с други задължения, свързани с доходите на наети лица, следва да бъдат записани в отчетите на Съюза, отделно оповестени на лицевата страна на баланса на Съюза и допълнително изяснени в бележките към финансовите отчети.
(59)
За да се отделят ясно функциите и отговорностите на счетоводителя на Комисията от тези на счетоводителите на институциите или създадените по силата на ДФЕС и Договора за Евратом органи, които имат правосубектност и получават средства за сметка на бюджета и други органи, чиито отчети се изисква да бъдат консолидирани съгласно счетоводните правила, приети от счетоводителя, докладът за бюджетното и финансовото управление за финансовата година следва да се изготвя от всяка институция или орган и след това да се изпраща на Европейския парламент, Съвета и Сметната палата до 31 март на следващата финансова година.
(60)
Необходимо е да се актуализират правилата и принципите на Съюза относно счетоводната отчетност, за да се осигури съгласуваността им с правилата на Международния съвет за счетоводни стандарти за публичния сектор.
(61)
Сметната палата следва да гарантира своевременното предоставяне на съответната институция или орган на нейните констатации, които биха могли да се отразят на окончателните отчети на одитираните или на законосъобразността и/или редовността на свързаните с тях операции, за да даде на одитираните достатъчно време да реагират на тези констатации,.
(62)
Разпоредбите относно междинните и окончателните отчети следва да се актуализират, по-специално с цел да се посочи отчетната информация, която следва да придружава отчетите, изпратени на счетоводителя на Комисията за целите на консолидирането.
(63)
Що се отнася до информацията, която Комисията трябва да представи в рамките на освобождаването от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, в съответствие с член 318 от ДФЕС Комисията следва по-специално да представи на Европейския парламент и на Съвета доклад за оценка на финансите на Съюза.
(64)
По отношение на специалните разпоредби на настоящия регламент относно структурните фондове, Кохезионния фонд, Европейския фонд за рибарство, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и фондовете в областта на свободата, сигурността и правосъдието, управлявани чрез споделено управление, следва да се запази разпоредбата за възстановяване на плащанията по предварителното финансиране и за предоставяне отново на бюджетни кредити, съдържаща се в декларацията на Комисията, приложена към Регламент (ЕО) № 1260/1999 на Съвета от 21 юни 1999 г. относно определянето на общи разпоредби за Структурните фондове (6). Освен това чрез дерогация от правилото за пренос на Комисията следва да е позволено да пренася налични в края на финансовата година бюджетни кредити за поети задължения, произтичащи от възстановяване на плащанията по предварителното финансиране, до приключването на програмата и да се използват тези бюджетни кредити за поети задължения, когато вече не са налични други бюджетни кредити за поети задължения.
(65)
Освен това следва да бъде изяснено участието на Съвместния изследователски център (СИЦ) в процедурите за възлагане на обществени поръчки и за отпускане на безвъзмездни средства. Също така за ефективното извършване на свързаните задачи приходите, които произтичат от участието в такива процедури, следва по изключение да се считат за външни целеви приходи.
(66)
Специалните разпоредби във връзка с изпълнението на външните дейности следва да бъдат адаптират към промените относно методите на изпълнение, и следва да се предвиди диференциран подход, когато от Съюза се иска да реагира в отговор на спешни хуманитарни ситуации, международни кризи или на нуждите на трети държави в процес на демократичен преход.
(67)
Настоящият регламент следва да установи общите условия, при които бюджетната подкрепа може да се използва като инструмент във външната дейност. Тези условия следва да се отнасят до осигуряването на достатъчно прозрачно, надеждно и ефективно управление на публичните финанси. Освен това Комисията следва да определи в решението за финансиране целите и очакваните резултати, с които следва да бъде обвързано плащането на бюджетната подкрепа. Тези елементи, както и условията, при които бюджетната подкрепа трябва да бъде възстановена, следва да се съдържат в споразумението за финансиране, сключено с държавата бенефициер.
(68)
За да се укрепи международната роля на Съюза в сферата на външните дейности и развитието и за да се увеличат нейната публичност и ефикасност, на Комисията следва да бъде разрешено да създава и управлява доверителни фондове на Съюза за спешни дейности, дейности след спешната ситуация или тематични дейности. Въпреки че не се включват в бюджета, тези доверителни фондове следва да се управляват в съответствие с настоящия регламент в степента, необходима за сигурността и прозрачността на използването на средствата на Съюза. За тази цел Комисията следва да председателства управителния съвет, създаден за всеки доверителен фонд, за да се осигури представителството на донорите и да се вземат решения за използването на фондовете. Освен това следва счетоводителят на всеки доверителен фонд да е счетоводителят на Комисията.
(69)
Срокът за сключване на договори и отпускане на безвъзмездни средства от субекти, на които при непряко управление е възложено да изпълняват външни дейности, следва да бъде ограничен до три години след подписването на споразумението за възлагане, освен когато има специални извънредни и външни обстоятелства. При все това този срок следва да не се прилага по отношение на многогодишните програми, изпълнявани съгласно процедурите на структурните фондове. В случая на тези многогодишни програми подробните правила за отменяне на бюджетни кредити следва да се установят в специфичните за отделните сектори правила.
(70)
По отношение на специалните правила за възлагането на обществени поръчки, приложими спрямо външните дейности, на гражданите на трети държави, установени в държави бенефициери, следва да се позволи да участват в процедурите за възлагане на поръчки и в случай на изпълнение на програма без основен акт и когато има надлежно обосновани извънредни обстоятелства.
(71)
Начинът, по който институциите понастоящем докладват на Европейския парламент и на Съвета за проектите за недвижими имоти, следва да бъде подобрен. Институциите следва да уведомяват Европейския парламент и Съвета предварително за бъдещите си проекти за недвижими имоти и за различните етапи на тези проекти. Одобрение, а не само становище на Европейския парламент и на Съвета следва да се изисква за проекти за недвижими имоти със значително отражение върху бюджета.
(72)
На институциите следва да се позволи да разработят дългосрочна политика за недвижимото имущество и да се възползват от по-ниски лихви в резултат на благоприятния кредитен рейтинг на Съюза на финансовия пазар. За тази цел следва да им бъде разрешено да вземат заеми с цел придобиване на недвижимо имущество. Това ще позволи да се преодолее сложността на сегашната система, като същевременно се намалят разходите и се увеличи прозрачността.
(73)
С оглед на опита настоящият регламент следва да изясни обхвата на дейностите, процедурата за подбор и условията на плащане на физически лица, избрани като експерти.
(74)
С цел да се допълнят или изменят някои аспекти на настоящия регламент на Комисията следва да се делегира правомощието да приема актове в съответствие с член 290 ДФЕС. Съдържанието и обхватът на всяко делегиране се установява детайлно в разпоредбите на съответните членове. От особено значение е Комисията да проведе подходящи консултации по време на подготвителната работа за делегираните актове, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегирани актове Комисията следва да гарантира едновременното и своевременното изпращане по подходящ начин на съответните документи на Европейския парламент и на Съвета.
(75)
Настоящият регламент следва да бъде преразглеждан само когато това е необходимо и най-късно две години преди края на първата многогодишна финансова рамка след 2013 г. Твърде честите преразглеждания генерират непропорционални разходи за адаптиране на административните структури и процедури към новите правила. Освен това е възможно да няма достатъчно време, за да се направи основателно заключение по отношение на прилагането на действащите правила.
(76)
Следва да се предвидят преходни разпоредби. Настоящият регламент следва да се прилага само след приемането на делегираните актове, съдържащи правилата за прилагане, които се очаква да влязат в сила през декември 2012 г. За да се избегне прилагането на настоящия регламент през последния месец на годината, е целесъобразно прилагането му да се отложи за 1 януари 2013 г. Освен това, за да се осигури съгласуваност със специфичните за отделните сектори правила, е целесъобразно прилагането на разпоредбите за методите на изпълнение и финансовите инструменти да се отложи до 1 януари 2014 г. Накрая, за да се даде възможност за прилагането им още за бюджета за 2012 г., е целесъобразно разпоредбите за трансфера на бюджетни кредити за плащания за структурните фондове в края на годината да се прилагат от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
(77)
Настоящият регламент следва да влезе в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз, за да се даде възможност за своевременно приемане на делегираните актове съгласно настоящия регламент. Навременното влизане в сила на настоящия регламент е необходимо за прилагането на правилата, установени в делегираните актове от 1 януари 2013 г., за да се избегнат трудностите във връзка с изменението на финансовите правила през финансовата година.
(78)
Европейският надзорен орган по защита на данните беше консултиран в съответствие с член 28(2) от Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2000 г. относно защитата на лицата по отношение на обработката на лични данни от институции и органи на Общността и за свободното движение на такива данни (7) и даде становище на 15 април 2011 г. (8),
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ПЪРВА ЧАСТ
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
ДЯЛ I
ПРЕДМЕТ, ОБХВАТ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
Член 1
Предмет
1. С настоящия регламент се установяват правилата за съставяне и изпълнение на общия бюджет на Европейския съюз и за представяне и одит на отчетите.
2. Настоящият регламент се прилага по отношение на изпълнението на бюджета за Агенцията за снабдяване на Евратом.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент:
а)
„Съюз“ означава Европейският съюз, Европейската общност за атомна енергия или и двете в зависимост от контекста;
б)
„институция“ означава Европейският парламент, Европейският съвет, Съветът, Европейската комисия, Съдът на Европейския съюз, Сметната палата, Европейският икономически и социален комитет, Комитетът на регионите, Европейският омбудсман, Европейският надзорен орган по защита на данните и Европейската служба за външна дейност („ЕСВД“); Европейската централна банка не се счита за институция на Съюза;
в)
„бюджет“ означава акт, чрез който за всяка финансова година се прогнозират и одобряват всички приходи и разходи, считани за необходими за Съюза;
г)
„основен акт“ означава правен акт, който дава правно основание за определено действие и за извършване на съответния разход, записан в бюджета.
Основният акт може да бъде в някоя от следните форми:
i)
при прилагането на Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) и Договора за създаване на Европейската общност за атомна енергия (Договора за Евратом), във формата на регламент, директива или решение по смисъла на член 288 от ДФЕС; или
ii)
при прилагането на дял V от Договора за Европейския съюз (ДЕС), в една от формите, посочени в член 26, параграф 2, член 28, параграф 1, член 29, член 31, параграф 2, член 33 и член 37 от ДЕС.
Препоръките и становищата не съставляват основни актове;
д)
„метод на изпълнение“ означава методът на изпълнение на бюджета, описан в членове 58, 59 или 60;
е)
„споразумение за възлагане“ означава споразумение, сключено със субекти и лица, на които са възложени задачи по изпълнението на бюджета съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточки i)-viii);
ж)
„бенефициер“ означава физическо или юридическо лице, с което е подписано споразумение за отпускане на безвъзмездни средства или което е уведомено за наличието на решение за отпускане на безвъзмездни средства;
з)
„изпълнител“ означава физическо или юридическо лице, с което е сключен договор за обществена поръчка;
и)
„получател“ означава бенефициер, изпълнител или всяко физическо или юридическо лице, което получава награди или средства по даден финансов инструмент;
й)
„награда“ означава финансови средства, отпуснати като възнаграждение вследствие на конкурс;
к)
„заем“ означава споразумение, което задължава заемодателя да предостави на заемополучателя договорена парична сума за договорения срок и според което заемополучателят е длъжен да изплати тази сума в рамките на договорения срок;
л)
„гаранция“ означава писмен ангажимент за поемане на отговорност за целия или за част от дълга или задължение на трета страна или за успешното изпълнение от тази трета страна на нейните задължения, в случай, който води до подаването на иск за плащане по гаранцията, като например неизпълнението на задължението за плащане по заем;
м)
„капиталова инвестиция“ означава предоставяне на капитал на дадено дружество, инвестиран пряко или непряко в замяна на собствеността на съответното дружество или част от нея, като инвеститорът на капитал може да упражнява определен управленски контрол спрямо дружеството и да участва в разпределението на неговите печалби;
н)
„квазикапиталова инвестиция“ означава вид финансиране, между капитал и дълг, което носи по-висок риск от първостепенния дълг и по-нисък риск от собствения капитал. Квазикапиталовите инвестиции могат да бъдат структурирани като дълг, обикновено несекюритизиран и подчинен, а в някои случаи конвертируем в капитал, или като привилегирован капитал;
о)
„инструмент за поделяне на риска“ означава финансов инструмент, който допуска поделянето на определен риск между два или повече субекта, по целесъобразност в замяна на договорено възнаграждение.
п)
„финансови инструменти“ означава мерките на Съюза за финансова подкрепа, предоставяна като допълнителна подкрепа от бюджета с цел реализиране на една или повече конкретни цели на политиките на Съюза. Инструментите може да бъдат под формата на капиталови или квазикапиталови инвестиции, заеми или гаранции или други инструменти за поделяне на риска, като по целесъобразност може да бъдат комбинирани с безвъзмездни средства.
р)
„Правилник за длъжностните лица“ означава Правилникът за длъжностните лица на Европейския съюз и Условията за работа на другите служители на Европейския съюз, приет с Регламент (ЕИО, Евратом) № 259/68 на Съвета (9);
с)
„контрол“ означава всички мерки, предприети с цел да се осигури достатъчна увереност по отношение на ефективността, ефикасността и икономичността на операциите, надеждността на отчетността, опазването на имуществото и информацията, предотвратяването, разкриването и коригирането на измами и нередности и последващи дейности във връзка с тези измами и нередности и подходящо управление на рисковете, свързани със законосъобразността и редовността на извършените операции, като се взема предвид многогодишният характер на програмите, както и естеството на съответните плащания. Контролът може да включва различни проверки, както и изпълнението на всички политики и процедури за постигане на целите, описани в първото изречение;
т)
„проверка“ означава проверката на специфичен аспект на определена приходна или разходна операция.
Член 3
Съответствие на вторичното законодателство с настоящия регламент
1. Разпоредбите относно изпълнението на приходите и разходите на бюджета и които се съдържат в основен акт, зачитат бюджетните принципи, установени в дял II на първа част.
2. Без да се засяга параграф 1, всяко предложение или изменение на предложение, представено на законодателния орган, което съдържа дерогации от разпоредби, различни от тези в дял II на първа част или от делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент, ясно посочва тези дерогации и указва конкретните причини за тях в съображенията и в обяснителния меморандум на тези предложения.
Член 4
Срокове, дати и крайни срокове
Освен ако не е предвидено друго, Регламент (ЕИО, Евратом) № 1182/71 на Съвета от 3 юни 1971 г. за определяне на правилата, приложими за срокове, дати и крайни срокове (10), се прилага за крайните срокове, определени с настоящия регламент.
Член 5
Защита на личните данни
Настоящият регламент не засяга изискванията на Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 1995 г. за защита на физическите лица при обработването на лични данни и за свободното движение на тези данни (11) и на Регламент (ЕО) № 45/2001.
ДЯЛ II
БЮДЖЕТНИ ПРИНЦИПИ
Член 6
Зачитане на бюджетните принципи
Бюджетът се съставя и изпълнява в съответствие с принципите на единство, точност на бюджета, ежегодност, балансираност, разчетна единица, универсалност, специфичност, добро финансово управление, което изисква ефективен и ефикасен вътрешен контрол, и прозрачност, изложени в настоящия регламент.
ГЛАВА 1
Принципи на единство и на точност на бюджета
Член 7
Обхват на бюджета
1. Бюджетът включва:
а)
приходите и разходите на Съюза, включително административните разходи на институциите, произтичащи от разпоредбите на ДЕС във връзка с общата външна политика и политика на сигурност, и оперативните разходи, извършени при изпълнението на тези разпоредби, когато това е за сметка на бюджета;
б)
приходите и разходите на Европейската общност за атомна енергия.
2. Бюджетът отчита гаранциите за операциите по получаване и отпускане на заеми, сключени от Съюза, включително операциите на Европейския механизъм за финансово стабилизиране и финансовия механизъм за подкрепа на платежния баланс, в съответствие с член 49, параграф 1, буква г).
Член 8
Специални правила относно принципите на единство и на точност на бюджета
1. Без да се засяга член 83, приходи се събират и разходи се извършват само ако са записани на определен бюджетен ред.
2. Не се поема задължение за разходи, нито се разрешават разходи, които надвишават разрешените бюджетни кредити.
3. В бюджета могат да се записват бюджетни кредити, само ако са по разходна позиция, считана за необходима.
4. Лихви, натрупани по плащания по предварително финансиране, направени от бюджета, не се дължат на Съюза, освен ако не е предвидено друго в споразуменията за възлагане с изключение на тези споразумения, сключени с трети държави или органи, посочени от тях. В случаите, когато това е предвидено, тези лихви се използват повторно за съответното действие, приспадат се от заявките за плащане в съответствие с член 23, параграф 1, първа алинея, буква в) или се събират.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за осчетоводяването на лихвите, натрупани по плащания по предварително финансиране.
ГЛАВА 2
Принцип на ежегодност
Член 9
Определение
Бюджетните кредити, записани в бюджета, се разрешават за срок от една финансова година, която започва на 1 януари и завършва на 31 декември.
Член 10
Вид бюджетни кредити
1. Бюджетът съдържа многогодишни бюджетни кредити, които се състоят от бюджетни кредити за поети задължения и бюджетни кредити за плащания, както и едногодишни бюджетни кредити.
2. Бюджетните кредити за поети задължения покриват пълната стойност на правните задължения, поети през финансовата година, при спазване на член 86, параграф 4 и на член 189, параграф 2.
3. Бюджетните кредити за плащания обхващат плащанията, извършени в изпълнение на правните задължения, поети през финансовата година или през предходни финансови години.
4. Параграфи 1 и 2 от настоящия член не засягат специалните разпоредби на дялове I, IV и VI на втора част и не препятстват поемането на задължения за бюджетни кредити да се извършва както глобално, така и на годишни вноски.
Член 11
Счетоводни правила за приходите и бюджетните кредити
1. Приходите за дадена финансова година се записват в сметките за финансовата година въз основа на сумите, събрани през тази финансова година. Въпреки това собствените ресурси за месец януари на следващата финансова година могат да се предоставят авансово съгласно Регламент (ЕО, Евратом) № 1150/2000 на Съвета от 22 май 2000 г. за прилагане на Решение 2007/436/ЕО, Евратом относно системата на собствените ресурси на Европейските общности (12).
2. Записванията на собствени ресурси от данък добавена стойност, на основания на брутния национален доход допълнителен ресурс, както и на всички финансови вноски могат да се коригират в съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 1150/2000.
3. Разрешените за дадена финансова година бюджетни кредити се използват единствено за покриване на разходи, поети като задължение и платени през тази финансова година, както и за покриване на дължими суми по поети през предходни финансови години задължения.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за бюджетните кредити за финансовата година.
4. Бюджетните задължения се записват в сметките въз основа на поетите до 31 декември правни задължения. По изключение глобалните бюджетни задължения, посочени в член 86, параграф 4, както и споразуменията за финансиране, посочени в член 189, параграф 2 и сключени с трети държави, се записват в сметките въз основа на поетите до 31 декември бюджетни задължения.
5. Плащанията се записват в сметките за определена финансова година въз основа на плащанията, извършени от счетоводителя до 31 декември същата година.
6. Чрез дерогация от параграфи 3, 4 и 5 разходите на Европейския фонд за гарантиране на земеделието се записват в сметките за определена финансова година в съответствие с правилата, определени в дял I на втора част.
Член 12
Поемане на задължение за бюджетни кредити
Задължения за записаните в бюджета кредити може да бъдат поемани, считано от 1 януари, след като бюджетът бъде окончателно приет, освен ако е предвидено друго в дялове I и VI на втора част.
Член 13
Анулиране и пренос на бюджетни кредити
1. Бюджетните кредити, които са останали неизползвани в края на финансовата година, за която са били записани, се анулират.
Въпреки това те могат да бъдат пренесени, но само за следващата финансова година, с решение на съответната институция, взето до 15 февруари в съответствие с параграфи 2 и 3, или могат да бъдат пренесени по право в съответствие с параграф 4.
2. Многогодишни бюджетни кредити за поети задължения, както и едногодишни бюджетни кредити, за които все още не е поето задължение в края на финансовата година, могат да се пренасят, когато се отнасят до:
а)
суми, които съответстват на бюджетни кредити за поети задължения, или едногодишни бюджетни кредити, свързани с проекти за недвижими имоти, за които повечето от подготвителните етапи на процедурата по поемането на задълженията са завършени до 31 декември. Задължения за тези суми могат да бъдат поети до 31 март следващата година или до 31 декември следващата година за суми, свързани с проекти за недвижими имоти;
б)
суми, които са необходими, когато законодателният орган е приел основен акт през последното тримесечие на финансовата година и до 31 декември Комисията не е могла да поеме задължение за бюджетните кредити, предвидени за тази цел.
3. Бюджетни кредити за плащания могат да се пренасят по отношение на суми, необходими за покриване на съществуващи задължения или на задължения, свързани с пренесени бюджетни кредити за поети задължения, когато предвидените по съответните бюджетни редове за следващата финансова година бюджетни кредити за плащания са недостатъчни за покриване на нуждите.
Съответната институция усвоява първо бюджетните кредити, разрешени за текущата финансова година, и не може да усвоява пренесени бюджетни кредити, докато първите не бъдат изчерпани.
4. Едногодишни бюджетни кредити, които отговарят на надлежно договорени задължения в края на финансовата година, се пренасят по право само за следващата финансова година.
5. Съответната институция информира Европейския парламент и Съвета до 15 март за взетото решение за пренос, като за всеки бюджетен ред пояснява как са приложени критериите по параграфи 2 и 3 за всеки пренос.
6. Без да се засяга член 14, не може да бъдат пренасяни бюджетни кредити, оставени в резерв, нито бюджетни кредити за разходи за персонала. За целите на настоящия член, разходите за персонал включват възнагражденията и надбавките на членовете и персонала на институциите, за които се прилага Правилникът за длъжностните лица.
7. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за анулирането и преноса на бюджетни кредити.
Член 14
Правила за пренос на целеви приходи
Преносът на целевите приходи, посочени в член 21, и на неизползваните и налични към 31 декември бюджетни кредити, които произтичат от такива приходи, се извършва в съответствие със следните правила:
а)
външните целеви приходи се пренасят по право и се усвояват изцяло, докато бъдат извършени всички операции във връзка с програмата или действието, за които са предназначени. Получените през последната година от програмата или действието външни целеви приходи може да се използват през първата година от следващата програма или действие;
б)
вътрешните целеви приходи се пренасят само за една година, с изключение на вътрешните целеви приходи, определени в член 21, параграф 3, буква ж), които се пренасят по право.
Член 15
Отмяна на бюджетни кредити
Без да се засягат членове 178 и 182, когато се отменят бюджетни кредити през финансова година след тази, за която тези кредити са били записани в бюджета, в резултат на цялостно или частично неизпълнение на дейностите, за които са били заделени, съответните бюджетни кредити се анулират.
Член 16
Приложими правила в случай на късно приемане на бюджета
1. В случай че в началото на финансовата година бюджетът не е окончателно приет, се прилага процедурата, предвидена в член 315, първа алинея от ДФЕС (режимът на временни суми от една дванадесета). Задълженията може да се поемат и плащанията може да се извършват в границите, посочени в параграф 2 от настоящия член.
2. Задълженията може да се поемат по глави до максимален размер от една четвърт от общия размер на разрешените бюджетни кредити в съответната глава за предходната финансова година плюс една дванадесета за всеки изтекъл месец.
Не може да се надхвърля ограничението за бюджетните кредити, предвидени в проектобюджета.
Плащанията може да се извършват по глави с месечна периодичност до максимален размер от една дванадесета от разрешените по съответната глава бюджетни кредити за предходната финансова година. Тази сума обаче не надвишава една дванадесета от бюджетните кредити, предвидени в същата глава от проектобюджета.
3. Разрешените бюджетни кредити по съответната глава от предходната финансова година, посочени в параграфи 1 и 2, представляват бюджетните кредити, приети чрез гласуване по бюджета, включително чрез коригиращи бюджети, и след коригиране с оглед на направените през въпросната финансова година трансфери.
4. В случай че съображения за непрекъснатост на дейностите на Съюза и нуждите на управлението го налагат, Съветът, като действа с квалифицирано мнозинство по предложение на Комисията, може да разреши разходи, които надвишават една временна сума от една дванадесета, но не надхвърлят общия размер на четири временни суми от една дванадесета, освен в надлежно обосновани случаи, както за поемане на задължения, така и за плащания в допълнение на автоматично предоставените суми от една дванадесета в съответствие с параграфи 1 и 2. Той препраща без забавяне решението за разрешаване на Европейския парламент.
Решението влиза в сила тридесет дни след приемането си, освен ако Европейският парламент:
а)
като действа с мнозинство от съставляващите го членове, реши да намали тези разходи в посочения срок, като в този случай Комисията представя ново предложение или
б)
информира Съвета и Комисията, че не желае да намали тези разходи, като в този случай решението влиза в сила преди изтичането на тридесетте дни.
Допълнителните суми от една дванадесета се разрешават в цялост и са неделими.
5. В случай че за дадена глава разрешаването на четири временни суми от една дванадесета, предоставени съгласно параграф 4, е недостатъчно за покриване на разходите, необходими, за да се избегне прекъсване на дейността на Съюза в област, уредена от въпросната глава, по изключение може да се даде разрешение за надвишаване на размера на бюджетните кредити, записани в съответната бюджетна глава за предходната финансова година. Европейският парламент и Съветът действат в съответствие с предвидените в параграф 4 процедури. Въпреки това общият размер на наличните бюджетни кредити в бюджета за предходната финансова година или в предложения проектобюджет не може при никакви обстоятелства да бъде надвишен.
ГЛАВА 3
Принцип на балансираност
Член 17
Определение и обхват
1. Бюджетните приходи и бюджетните кредити за плащания са балансирани.
2. Съюзът и органите, посочени в член 208, не може да сключват заеми в рамките на бюджета.
Член 18
Салдо от финансовата година
1. Салдото от всяка финансова година се записва в бюджета за следващата финансова година като приход в случай на излишък или като бюджетни кредити за плащания в случай на дефицит.
2. Прогнозите за тези приходи или бюджетни кредити за плащания се записват в бюджета по време на бюджетната процедура и в писмо за внасяне на корекции, представено по реда на член 39. Прогнозите се изготвят в съответствие с Регламента (ЕО, Евратом) № 1150/2000.
3. След представяне на предварителните отчети за всяка финансова година всяко отклонение между тези отчети и прогнозите се записва в бюджета за следващата финансова година чрез коригиращ бюджет, посветен само на това отклонение. В такъв случай Комисията представя проектът на коригиращ бюджет едновременно на Европейския парламент и на Съвета в срок от 15 дни след внасянето на междинните отчети.
ГЛАВА 4
Принцип на разчетна единица
Член 19
Използване на еврото
1. Многогодишната финансова рамка и бюджетът се съставят и изпълняват в евро и отчетите се представят в евро. Въпреки това за целите на паричните потоци, посочени в член 68, параграф 1, счетоводителят и, в случай на авансови средства, администраторите на авансови средства, и, за нуждите на административното управление на Комисията и на ЕСВД, отговорният разпоредител с бюджетни кредити са оправомощени да извършват операции в други валути, както е предвидено в делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за обменния курс между еврото и други валути.
ГЛАВА 5
Принцип на универсалност
Член 20
Определение и обхват
Без да се засяга член 21, общият размер на приходите покрива общия размер на бюджетните кредити за плащания. Без да се засяга член 23, всички приходи и разходи се записват в пълния им размер без насрещни корекции.
Член 21
Целеви приходи
1. Външните целеви приходи и вътрешните целеви приходи се използват за финансиране на конкретни разходни позиции.
2. Външни целеви приходи представляват:
а)
финансовите вноски от държавите-членки за определени научноизследователски програми съгласно Регламента (ЕО, Евратом) № 1150/2000;
б)
финансовите вноски от държавите-членки и трети държави, включително и в двата случая техните държавни агенции, субекти или физически лица за определени проекти или програми за външна помощ, финансирани от Съюза и управлявани от Комисията от тяхно име;
в)
лихвите по депозитите и глобите, предвидени в Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за ускоряване и уточняване на прилагането на процедурата при прекомерен дефицит (13);
г)
приходите, предназначени за конкретна цел, като например приходите от фондации, субсидии, дарения и завещания, включително специфичните за всяка институция целеви приходи;
д)
финансовите участия, които не са обхванати в буква б), в дейностите на Съюза, идващи от трети държави или от организации извън Съюза;
е)
целевите приходи, посочени в член 181, параграф 2 и член 183, параграф 2;
ж)
вътрешните целеви приходи, посочени в параграф 3, доколкото са с допълнителен характер спрямо другите приходи по настоящия параграф.
3. Вътрешни целеви приходи представляват:
а)
приходите от трети лица във връзка със стоки, услуги или строителни работи, доставени по тяхно искане;
б)
постъпленията от продажба на моторни превозни средства, оборудване, съоръжения, материали и научна и техническа апаратура, които се подменят или бракуват, когато балансовата стойност е напълно амортизирана;
в)
приходите, които възникват от възстановяване, в съответствие с член 80, на недължимо платени суми;
г)
приходите, които възникват от лихви от плащания по предварително финансиране, при спазване на условията на член 8, параграф 4;
д)
постъпленията от доставки на стоки, услуги и строителни работи за други отдели, в рамките на дадена институция, институции или организации, включително възстановените от други институции или органи суми за командировъчни разходи, изплатени от тяхно име;
е)
получените застрахователни обезщетения;
ж)
приходите от наеми;
з)
приходите от продажба на публикации и филми, включително такива на електронен носител;
и)
възстановените средства по финансови инструменти съгласно член 140, параграф 6;
й)
приходите, които възникват от последващото възстановяване на данъци съгласно член 23, параграф 3, буква б).
4. Възможно е също така в основен акт да се разпределят приходи за специфични разходи. Освен когато е посочено друго в основния акт, тези приходи представляват вътрешни целеви приходи.
5. В бюджета се включват редове за отразяване на външните целеви приходи и на вътрешните целеви приходи, а когато е възможно, се посочва и размерът.
Целевите приходи може да се включват в проектобюджета само за сумите, които са сигурни към датата на съставяне на проектобюджета.
6. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 за установяване на структурата за отразяване на външните и вътрешните целеви приходи и осигуряването на съответните бюджетни кредити и за определяне на правила за вноските от държавите-членки за научноизследователски програми. Освен това на Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно постъпленията от санкции, наложени съгласно член 126, параграф 11 от ДФЕС и относно целевите приходи в резултат от участието на държавите от ЕАСТ в определени програми на Съюза.
Член 22
Безвъзмездни сделки
1. Комисията може да приема всяка безвъзмездна сделка в полза на Съюза, като например фондации, субсидии, дарения и завещания.
2. Приемането на безвъзмездна сделка на стойност 50 000 EUR или повече, които са свързани с финансови тежести, включително последващи разходи, надвишаващи 10 % от стойността на сделката, подлежи на разрешение от Европейския парламент и Съвета, като и двете институции предприемат действия по въпроса в срок от два месеца от получаването на искането от Комисията. В случай че в рамките на този срок не е направено възражение, Комисията взема окончателно решение по отношение на приемането на безвъзмездната сделка.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за приемането на безвъзмездни сделки в полза на Съюза.
Член 23
Правила относно приспаданията и корекциите на обменните курсове
1. Следните приспадания може да се направят от заявки за плащане, които впоследствие се предават за плащане на нетната сума:
а)
санкции, наложени върху страни по договори за възлагане на обществена поръчка или бенефициери;
б)
отбиви, възстановени суми и рабати по отделни фактури и отчети за разходи;
в)
лихви, генерирани от плащания по предварително финансиране;
г)
корекции за недължимо платени суми.
Корекциите, посочени в първа алинея, буква г), може да се извършват чрез пряко приспадане срещу ново междинно плащане или плащане на остатъка на същия получател по главата, статията и финансовата година, за които е извършено плащане, надвишаващо дължимото.
Счетоводните правила на Съюза се прилагат по отношение на приспаданията, посочени в първа алинея, букви в) и г).
2. Стойността на продуктите или услугите, доставени на Съюза, която включва данъци, подлежащи на възстановяване от държавите-членки по силата на Протокола за привилегиите и имунитетите на Европейския съюз, е за сметка на бюджета, след като от нея бъде приспаднат данъкът.
3. Стойността на продуктите или услугите, доставени на Съюза, която включва данъци, подлежащи на възстановяване от трети държави въз основа на съответните спогодби, може да бъде за сметка на бюджета:
а)
след като от нея бъде приспаднат данъкът, или;
б)
за стойността с включен данък. В този случай впоследствие възстановените данъци се третират като вътрешен целеви приход.
4. За курсови разлики, възникнали при изпълнение на бюджета, може да се внасят корекции. Окончателната печалба или загуба се включва в баланса за финансовата година.
5. На Комисията се предоставят правомощията да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за сметките за възстановими данъци.
ГЛАВА 6
Принцип на специфичност
Член 24
Общи разпоредби
Бюджетните кредити се заделят за конкретни цели по дялове и глави. Главите допълнително се подразделят на статии и позиции.
Член 25
Трансфери от институции, различни от Комисията
1. Всяка институция, различна от Комисията, може, в рамките на своя раздел от бюджета, да извършва трансфер на бюджетни кредити:
а)
от един дял в друг до не повече от 10 % от бюджетните кредити за годината, записани в реда, от който се прави трансферът;
б)
от една глава в друга и от една статия в друга - без ограничение.
2. Три седмици преди извършването на трансфер, посочен в параграф 1, институцията информира Европейския парламент и Съвета за своето намерение да направи това. В случай че в този срок Европейският парламент или Съветът изрази надлежно обосновани причини, се прилага процедурата, установена в член 27.
3. Всяка институция, различна от Комисията, може да предложи на Европейския парламент и на Съвета, в рамките на своя раздел от бюджета, трансфери от един дял в друг, надвишаващи максималния общ размер от 10 % от бюджетните кредити за годината, записани в реда, от който трябва да се направи трансферът. За тези трансфери се прилага процедурата, установена в член 27.
4. Всяка институция, различна от Комисията, може, в рамките на своя раздел от бюджета, да извършва трансфери между статии, без да информира Европейския парламент и Съвета предварително.
5. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 201а относно подробните правила за изчисляването на процента на трансферите от институции, различни от Комисията.
Член 26
Трансфери от Комисията
1. Комисията може, в рамките на своя раздел от бюджета, самостоятелно:
а)
да извършва трансфери на бюджетни кредити в рамките на всяка глава;
б)
по отношение на разходите за персонал и административните разходи, които са общи за няколко дяла, да извършва трансфер на бюджетни кредити от един дял в друг до максимален общ размер от 10 % от бюджетните кредити за годината, записани в реда, от който се прави трансферът, и до не повече от 30 % от бюджетните кредити за годината, записани в реда, към който се прави трансферът;
в)
по отношение на оперативните разходи, да извършва трансфер на бюджетни кредити между глави в рамките на един и същи дял, до максимален общ размер от 10 % от бюджетните кредити за годината, записани в реда, от който се прави трансферът.
Три седмици преди извършването на трансферите, посочени в първа алинея, буква б), Комисията информира Европейския парламент и Съвета за своето намерение да направи това. В случай че в този срок Европейският парламент или Съветът изложи надлежно обосновани причини, се прилага процедурата, установена в член 27.
По изключение от втора алинея, през последните два месеца от финансовата година Комисията може самостоятелно да извършва трансфери на бюджетни кредити във връзка с разходи за персонала, за външен персонал и други служители от един дял в друг, в рамките на общо ограничение от 5 % от бюджетните кредити за годината. Комисията информира Европейския парламент и Съвета за тези трансфери в срок от две седмици след решението си.
2. Комисията може, в рамките на своя раздел от бюджета, да взема решения за извършване на следните трансфери на бюджетни кредити от един дял в друг, при условие че информира незабавно Европейския парламент и Съвета за решението си:
а)
трансфери на бюджетни кредити от посочения в член 46 дял „провизии“, когато единственото условие за освобождаване на резерва е да се приеме основен акт съгласно член 294 от ДФЕС;
б)
в надлежно обосновани извънредни случаи като международни хуманитарни бедствия и кризи, настъпили след 1 декември на финансовата година, трансфери на неусвоени бюджетни кредити за същата финансова година, които все още са на разположение в дяловете на бюджета, попадащи във функция 4 на многогодишната финансова рамка, към дяловете на бюджета, отнасящи се до помощта за управление на кризи и операциите за хуманитарна помощ.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за изчисляването на процента на вътрешните трансфери от Комисията и основанията за заявки за трансфери.
Член 27
Предложения за трансфери, представени пред Европейския парламент и Съвета от институции
1. Всяка институция представя предложенията си за трансфери едновременно пред Европейския парламент и пред Съвета.
2. Европейският парламент и Съветът вземат решения относно трансферите на бюджетни кредити, както е предвидено в параграфи 3-6 от настоящия член, освен ако е предвидено друго в дял I на втора част.
3. Освен при спешни случаи, Европейският парламент и Съветът, като действа с квалифицирано мнозинство, обсъждат всяко предложение за трансфер в срок от шест седмици от получаването му и от двете институции.
4. Предложението за трансфер се одобрява, ако в шестседмичния срок е налице някой от следните случаи:
а)
Европейският парламент и Съветът го одобрят;
б)
или Европейският парламент, или Съветът го одобри и другата институция се въздържи от действие;
в)
Европейският парламент и Съветът се въздържат от действие или не вземат решение за изменение или отказ на предложението за трансфер.
5. Освен ако Европейският парламент или Съветът поиска друго, шестседмичният срок по параграф 3 се намалява на три седмици в следните случаи:
а)
трансферът представлява по-малко от 10 % от бюджетните кредити по реда, от който се прави, и не надвишава 5 000 000 EUR;
б)
трансферът се отнася само до бюджетни кредити за плащания и общият му размер не надвишава 100 000 000 EUR.
6. Ако Европейският парламент или Съветът измени сумата по трансфера, а другата институция я одобри или се въздържи от действие, или ако и Европейският парламент, и Съветът изменят сумата по трансфера, за одобрена се счита по-малката от двете суми, освен ако съответната институция оттегли предложението си за трансфер.
Член 28
Специфични правила за трансферите
1. Трансфери на бюджетни кредити може да се извършват само към бюджетни редове, за които в бюджета са разрешени бюджетни кредити или има символично записване „pro memoria“.
2. Трансфери на бюджетни кредити, които съответстват на целеви приходи, може да се извършват само ако тези приходи се използват за целите, за които са предназначени.
Член 29
Трансфери, за които се прилагат специални разпоредби
1. Трансферите в рамките на бюджетните дялове, отнасящи се до Европейския фонд за гарантиране на земеделието, структурните фондове, Кохезионния фонд, Европейския фонд за рибарство, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и научни изследвания, са обект на специални разпоредби в дялове I, II и III на втора част.
2. Решенията за извършване на трансфери, с които се дава възможност за усвояване на резерва за спешна помощ, се вземат от Европейския парламент и Съвета по предложение на Комисията. За всяко спешно действие се внася отделно предложение.
За целите на настоящия параграф се прилага процедурата, предвидена в член 27, параграфи 3 и 4. В случай че Европейският парламент и Съветът не одобрят предложението на Комисията и не могат да постигнат обща позиция по усвояването на този резерв, те се въздържат от действия по предложението на Комисията за трансфер.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за заявките за трансфери от резерва за спешна помощ.
ГЛАВА 7
Принцип на добро финансово управление
Член 30
Принципи на икономичност, ефикасност и ефективност
1. Бюджетните кредити се използват в съответствие с принципа на добро финансово управление, и по-специално в съответствие с принципите на икономичност, ефикасност и ефективност.
2. Принципът на икономичност изисква ресурсите, използвани от институцията за осъществяване на нейните дейности, да се предоставят своевременно, в подходящо количество и качество и при най-добра цена.
Принципът на ефикасност се отнася до най-доброто съотношение между използваните ресурси и постигнатите резултати.
Принципът на ефективност се отнася до осъществяването на набелязаните конкретни цели и постигането на планираните резултати.
3. За всички сектори на дейност, обхванати от бюджета, се набелязват цели, които са конкретни, измерими, постижими, актуални и планирани със срокове. Осъществяването на тези цели се проследява чрез показатели за постигнатото по всяка от дейностите, като органите, които администрират разходите, предоставят информацията, посочена в член 38, параграф 3, буква д), на Европейския парламент и на Съвета. Тази информация се предоставя ежегодно и най-късно в документите, придружаващи проектобюджета.
4. С цел да се усъвършенства механизмът на вземане на решения, институциите провеждат както предварителни, така и последващи оценки съобразно насоките, предоставени от Комисията. Тези оценки се прилагат за всички програми и дейности, при които има значителни разходи, като резултатите от оценките се разпространяват до Европейския парламент, Съвета и административните органи, които извършват разходите.
5. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за предварителните, междинните и последващите оценки.
Член 31
Задължителна финансова обосновка
1. Всяко предложение или инициатива, внесени пред законодателния орган от Комисията, от върховния представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност („върховният представител“) или от държава-членка, които могат да имат отражение върху бюджета, включително промени в броя на длъжностите, се придружават от предварителна финансова обосновка и от оценка съобразно член 30, параграф 4.
Всички изменения на предложение или инициатива, внесени пред законодателния орган, които могат да имат значително отражение върху бюджета, включително промени в броя на длъжностите, се придружават от финансова обосновка, изготвена от институцията, предлагаща изменението.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за изискванията за финансова обосновка.
2. По време на бюджетната процедура Комисията осигурява необходимата информация за сравняване на промените в изискваните бюджетни кредити и първоначалните прогнози, направени във финансовата обосновка, в контекста на напредъка при обсъждането на предложението или инициативата, внесени в законодателния орган.
3. С цел да се намали рискът от измама или нередност, финансовата обосновка, посочена в параграф 1, предоставя информация за изградената система за вътрешен контрол, прогноза за разходите и ползите от контрола, предвиден съгласно тази система, и оценка на очакваното ниво на риска от грешки, както и действащите или планираните мерки за предотвратяване и защита от измама.
Този анализ отчита вероятния мащаб и тип на грешките, както и специфичните условия в съответната област на политиката и приложимите към нея правила.
Член 32
Вътрешен контрол на изпълнението на бюджета
1. Бюджетът се изпълнява в съответствие с принципа на ефективен и ефикасен вътрешен контрол, подходящ за всеки отделен метод на изпълнение, и в съответствие с приложимите за съответния сектор правила.
2. За целите на изпълнението на бюджета вътрешният контрол се определя като процес, приложим на всички равнища на управлението и предназначен да осигури достатъчна увереност в постигането на следните цели:
а)
ефективност, ефикасност и икономичност на операциите;
б)
надеждност на отчетността;
в)
опазване на имуществото и информацията;
г)
предотвратяване, разкриване, коригиране и последващи действия във връзка с измами и нередности;
д)
подходящо управление на рисковете, свързани със законосъобразността и редовността на извършените операции, като се взема предвид многогодишният характер на програмите, както и естеството на съответните плащания.
3. Ефективният вътрешен контрол се основава на най-добрите международни практики и включва по-специално следното:
а)
разделение на задачите;
б)
подходяща стратегия за контрол и управление на риска, включваща контрол на ниво получател;
в)
предотвратяване на конфликти на интереси;
г)
адекватни одитни следи и пълнота на данните в системите за данни;
д)
процедури за наблюдение на работата и проследяване на установените слабости и изключения във вътрешния контрол;
е)
периодична оценка на доброто функциониране на системата за вътрешен контрол.
4. Ефикасният вътрешен контрол се основава на следните елементи:
а)
прилагане на подходяща стратегия за контрол и управление на риска, съгласувана между съответните участници във веригата за контрол;
б)
достъпност на резултатите от извършения контрол за всички съответни участници във веригата за контрол;
в)
опиране, когато това е целесъобразно, на декларациите за управлението на партньорите по изпълнението и на независимите одиторски становища, при условие че качеството на свързаните дейности е съответстващо и приемливо и че те са извършени в съответствие с договорените стандарти;
г)
навременно прилагане на корективни мерки, включително, при необходимост, санкции с възпиращ ефект;
д)
ясно и недвусмислено законодателство, на което се основават политиките;
е)
елиминиране на многократния контрол;
ж)
подобряване на съотношението между разходите и ползите от контрола.
5. Ако при изпълнението нивото на грешките постоянно се запазва високо, Комисията открива слабостите в системите за контрол, анализира разходите и ползите от евентуални корективни мерки и предприема или предлага целесъобразни действия, като опростяване на приложимите разпоредби, подобряване на системите за контрол и повторно планиране на програмата или системите за постигане на резултати.
Член 33
Разходно-ефективни системи за контрол
При представянето на преразгледани или нови предложения за разходи Комисията оценява разходите и ползите от системите за контрол, както и нивото на риска от грешки, както е посочено в член 31, параграф 3.
ГЛАВА 8
Принцип на прозрачност
Член 34
Публикуване на отчетите, бюджетите и докладите
1. Бюджетът се съставя и изпълнява и отчетите се представят в съответствие с принципа на прозрачност.
2. Председателят на Европейския парламент предоставя бюджета и коригиращите бюджети във вида на окончателното им приемане за публикуване в Официален вестник на Европейския съюз.
Публикуването на бюджетите се извършва в срок от три месеца от датата, на която са обявени за окончателно приети.
Консолидираните годишни отчети и докладът за бюджетното и финансовото управление, изготвен от всяка институция, се публикуват в Официален вестник на Европейския съюз.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за публикуването на бюджета преди окончателното му приемане.
Член 35
Публикуване на информация за получателите и на друга информация
1. В приложение към бюджета се дава информация за операциите по получаване и отпускане на заеми, сключени от Съюза в полза на трети лица.
2. Комисията предоставя по подходящ начин и своевременно информацията, с която разполага относно получателите, както и относно естеството и целта на мерките, финансирани от бюджета, когато последният се изпълнява пряко в съответствие с член 58, параграф 1, буква а), и информацията относно получателите, предоставена от субектите, лицата или държавите-членки на които са възложени задачи по изпълнението на бюджета при други методи на изпълнение.
Задължението, установено в първата алинея се прилага също и за другите институции по отношение на техните получатели.
3. Тази информация се предоставя при надлежно спазване на изискванията за поверителност и сигурност, и по-специално за защита на личните данни.
Когато става въпрос за физически лица, се публикуват единствено името и местоположението на получателя, отпуснатата сума и предназначението й. Оповестяването на тази информация се основава на подходящи критерии като периодичност на отпускането на сумата или типа или значението на отпуснатата сума. Критериите за оповестяване и степента на подробност на публикуваната информация са съобразени с характерните особености на сектора и на всеки метод на изпълнение.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно установяването на подробни правила за публикуването на информация за получателите. По целесъобразност, степента на подробност и критериите се определят в съответните специфични за отделните сектори правила.
ДЯЛ III
СЪСТАВЯНЕ И УСТРОЙСТВО НА БЮДЖЕТА
ГЛАВА 1
Съставяне на бюджета
Член 36
Прогнози за приходите и разходите
1. Всяка институция освен Комисията изготвя прогноза за своите приходи и разходи, която изпраща на Комисията и едновременно с това, за сведение, на Европейския парламент и на Съвета, преди 1 юли всяка година.
2. Върховният представител провежда консултации с членовете на Комисията, отговарящи за политиката на развитие, политиката на съседство и международното сътрудничество, хуманитарната помощ и реакцията при кризи, във връзка със съответните им отговорности.
3. Комисията изготвя собствени прогнози, които също изпраща на Европейския парламент и на Съвета веднага след приемането им.
При изготвянето на своите прогнози Комисията използва информацията, посочена в член 37.
Член 37
Прогнозен бюджет на органите, посочени в член 208
Всяка година до 31 март всеки орган, посочен в член208, в съответствие с акта за неговото учредяване, изпраща на Комисията, Европейския парламент и на Съвета прогноза за своите приходи и разходи, включително своето щатно разписание, и своя проект на работна програма.
Член 38
Проектобюджет
1. Комисията внася предложение, съдържащо проектобюджета, в Европейския парламент и Съвета до 1 септември на годината, която предхожда годината на изпълнение на бюджета. Комисията изпраща предложението и на националните парламенти за сведение.
В проектобюджета се включва обобщен разчет за приходите и разходите на Съюза и се обединяват прогнозите, посочени в член 36. Той може също така да съдържа различни прогнози от тези, които са изготвени от институциите.
Проектобюджетът следва устройството и представянето, установени в членове 44-49.
Всеки раздел от проектобюджета се предшества от въведение, съставено от съответната институция.
Комисията съставя общото въведение в проектобюджета. Общото въведение включва финансови таблици с основните данни по дялове и обосновка на промените в бюджетните кредити от една финансова година до следващата по категории разходи от многогодишната финансова рамка.
2. За да осигури по-точни и надеждни прогнози за отражението на действащото законодателство върху бюджета и предстоящите законодателни предложения, Комисията прилага към проектобюджета финансово програмиране за следващите години.
Финансовото програмиране се актуализира след приемането на бюджета, за да се включат в него резултатите от бюджетната процедура и всички други приложими решения.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за финансовото програмиране.
3. Комисията прилага към проектобюджета:
а)
по целесъобразност, причините, поради които проектобюджетът съдържа различни прогнози от тези, които са изготвени от другите институции;
б)
всеки работен документ, който счита за полезен във връзка с щатното разписание на институциите и средствата, които Комисията отпуска на органите, посочени в член 208, и на европейските училища. Всеки работен документ, показващ последното одобрено щатно разписание, представя:
i)
всички служители на Съюза, включително неговите правно обособени субекти, представени отделно по вид на договора,
ii)
декларация за политиката относно щатните длъжности и външния персонал и относно съотношението между мъжете и жените,
iii)
броя на щатните длъжности, които са били действително заети в началото на годината, в рамките на която е представен проектобюджетът, като се посочва тяхното разпределение по степени и административни звена,
iv)
списък на щатните длъжности по области на политиката,
v)
за всяка категория външен персонал - първоначалните прогнози за броя на еквивалентите на пълно работно време въз основа на разрешените бюджетни кредити, както и броя на действително назначените лица в началото на годината, в рамките на която е представен проектобюджетът, като се посочва тяхното разпределение по функционални групи и, ако е приложимо, по степени.
в)
работен документ относно планираното изпълнение на бюджетните кредити за финансовата година и на неизпълнените поети задължения, относно органите, посочени в член 208, и Европейските училища, както и относно пилотните проекти и подготвителните действия;
г)
по отношение на финансирането на международни организации, работен документ, който съдържа:
i)
обобщение на всички вноски, с разбивка по програма или фонд на Съюза и по международни организации,
ii)
изложение на мотивите с обяснение защо е било по-ефикасно за Съюза да финансира тези международни организации, вместо да предприеме преки действия;
д)
справки за дейността или всякакви други приложими документи, които съдържат следното:
i)
информация за осъществяването на всички предварително набелязани конкретни, измерими, постижими, относими и срочни цели за различните дейности, както и нови цели, измервани чрез показатели,
ii)
пълна обосновка, включително анализ „разходи - ползи“ за предложените промени в нивото на бюджетните кредити,
iii)
ясна обосновка за интервенцията на равнището на Съюза в съответствие, наред с другото, с принципа на субсидиарност,
iv)
информация за степента на изпълнение на дейностите от предходната година и степента на изпълнение за текущата година,
v)
обобщение на резултатите от оценката, когато са от значение за промените в бюджета,
vi)
информация за наградите с единична стойност 1 000 000 EUR или повече;
е)
обобщен разчет за графика на плащанията, дължими през следващите финансови години за изпълнение на поети през предходни финансови години бюджетни задължения.
4. Когато Комисията възлага изпълнението на бюджета на публично-частни партньорства (ПЧП), тя прилага към проектобюджета работен документ, в който се представят:
а)
годишен доклад относно резултатите от дейността на съществуващите ПЧП за изпълнение на бюджета през предходната финансова година, включително информация относно правната форма и акционерите на субектите, на които е възложено изпълнението, съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточка vii);
б)
целите, поставени за финансовата година, с която е свързан проектобюджетът, като се посочват всички специфични бюджетни потребности във връзка с постигането на тази цел;
в)
административните разходи и изпълнения бюджет като цяло и по орган, както е посочено в член 209, и по ПЧП през предходната финансова година;
г)
размерът на финансовите вноски от бюджета, стойността на финансовите вноски и стойността на вноските в натура, направени от други партньори, за всяко ПЧП;
При все това когато ПЧП използват финансови инструменти, информацията, отнасяща се до тези инструменти се включва в работния документ, посочен в параграф 5.
5. Когато Комисията използва финансови инструменти, тя прилага към проектобюджета работен документ, в който се представя следното:
а)
общият размер на бюджетните задължения и плащания от бюджета за всеки финансов инструмент;
б)
приходите и възстановяванията на средства съгласно член 140, параграф6, и начисляването на допълнителни ресурси за финансовата година;
в)
общият размер на провизиите за рискове и задължения, както и всяка информация относно експозицията на финансов риск на Съюза;
г)
обезценката на активите на инструменти за дялово участие или за поделяне на риска и на гаранциите, по които са подадени искания за плащане по линия на инструментите с гаранция, както за предходната година, така и по отношение на съответните общи цифри;
д)
средната продължителност на периода между поемането на бюджетно задължение по финансовите инструменти и поемането на правните задължения за индивидуални проекти под формата на капитал или дълг, когато тяхната продължителност надвишава три години. В отчета по член 140, параграф 8 Комисията обяснява причините и по целесъобразност предоставя план за действие за намаляването на периода в рамките на годишната процедура по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета;
е)
административните разходи, произтичащи от такси за управление и други финансови и оперативни разходи, платени за управлението на финансови инструменти, когато това управление е било възложено на трети лица, общо и разбити по управляващи лица и управлявани финансови инструменти.
6. Към проектобюджета Комисията прилага също всеки друг работен документ, който счита за полезен, за да подкрепи бюджетните си искания.
7. В съответствие с член 8, параграф 5 от Решение 2010/427/ЕС на Съвета от 26 юли 2010 г. за определяне на организацията и функционирането на Европейската служба за външна дейност (14) и с цел да се гарантира бюджетната прозрачност в областта на външната дейност на Съюза, заедно с проектобюджета Комисията предава на Европейския парламент и на Съвета работен документ, в който са представени изчерпателно:
а)
всички административни и оперативни разходи, свързани с външната дейност на Съюза, включително задачите по общата външна политика и политика на сигурност (ОВППС) и общата политика за сигурност и отбрана, и финансирани от бюджета;
б)
общите административни разходи на ЕСВД за предходната година с разбивка по разходи за отделните делегации на Съюза и разходи за централната администрация на ЕСВД; заедно с оперативните разходи, с разбивка по географски области (региони, държави), тематични области, делегации на Съюза и мисии.
8. В работния документ, посочен в параграф 7, се посочват също:
а)
броят на длъжностите за всяка степен във всяка категория, както и броят на постоянните и временните длъжности, включително договорно наетия и местния персонал, разрешени в рамките на бюджетните кредити във всяка делегация на Съюза, както и в централната администрация на ЕСВД;
б)
всяко увеличаване или намаляване на броя на длъжностите по степени и категории в централната администрация на ЕСВД и във всички делегации на Съюза в сравнение с предходната финансова година;
в)
броят на разрешените за финансовата година длъжности, броят на разрешените за предходната година длъжности, както и броят на длъжностите, заемани от командировани дипломати от държавите-членки и от служители на Съвета и Комисията;
г)
подробни данни за всички заети служители в делегациите на Съюза към момента на представяне на проектобюджета, включително разбивка по географски области, пол, отделни държави и мисии, като се посочват поотделно длъжностите в щатното разписание, договорно наетите лица, местните служители и командированите национални експерти, както и бюджетните кредити, поискани в проектобюджета за тези други видове персонал, със съответните прогнози по отношение на еквивалентите на пълно работно време, които могат да бъдат наети в рамките на поисканите бюджетни кредити.
Член 39
Писмо за внасяне на корекции в проектобюджета
Въз основа на нова информация, която не е била известна към момента на съставяне на проектобюджета, Комисията може по собствена инициатива или по искане на една от другите институции, относно нейния съответен раздел, да представя едновременно на Европейския парламент и на Съвета писма за внасяне на корекции в проектобюджета преди свикването на помирителния комитет, посочен в член 314 от ДФЕС. Писмата може да включват писмо за внасяне на корекции, с което се актуализират, по-специално, прогнозните разходи за селско стопанство.
Член 40
Задължения на държавите-членки, произтичащи от приемането на бюджета
1. Председателят на Европейския парламент обявява бюджета за окончателно приет в съответствие с процедурата по член 314, параграф 9 от ДФЕС и член 106а от Договора за Евратом.
2. След като бюджетът бъде обявен за окончателно приет, всяка държава-членка, от 1 януари на следващата финансова година или от датата на обявяване на окончателното приемане на бюджета, ако това настъпи след 1 януари, е длъжна да извърши дължимите на Съюза плащания, както е установено в Регламент (ЕО, Евратом) № 1150/2000.
Член 41
Проекти на коригиращи бюджети
1. Комисията може да представи проекти на коригиращи бюджети, които са главно ориентирани към приходите, при следните обстоятелства:
-
да запише салдото от предходната финансова година в бюджета, в съответствие с процедурата, установена в член 18,
-
да преразгледа прогнозата за собствените ресурси въз основа на актуализираните икономически прогнози, и
-
да актуализира преразгледаната прогноза за собствените ресурси и други приходи, както и да направи преглед на наличността на и на нуждите от бюджетни кредити за плащания.
В случай че са налице неизбежни, извънредни и непредвидени обстоятелства и по-конкретно с оглед на мобилизирането на фонд „Солидарност“ на Европейския съюз, Комисията може да представи проекти на коригиращи бюджети, които са главно ориентирани към разходите.
2. Исканията за коригиращи бюджети при същите обстоятелства, както са посочени в параграф 1, от институции, различни от Комисията, се изпращат на Комисията.
Преди да представят проект на коригиращ бюджет, Комисията и другите институции проучват възможностите за преразпределение на съответните бюджетни кредити, по-специално във връзка с всяко очаквано непълно изпълнение на бюджетните кредити.
Член 40 се прилага за коригиращите бюджети. Основанията за коригиращите бюджети се излагат чрез позоваване на бюджета, чиито прогнозни параметри те изменят.
3. Освен ако са налице надлежно обосновани извънредни обстоятелства или в случай на мобилизиране на фонд „Солидарност“ на Европейския съюз, за който може да бъде представен проект на коригиращ бюджет по всяко време на годината, Комисията представя едновременно на Европейския парламент и на Съвета своите проекти на коригиращи бюджети до 1 септември на всяка финансова година. Комисията може да прилага становище към исканията на останалите институции за коригиращи бюджети.
4. Европейският парламент и Съветът обсъждат проектите на коригиращи бюджети, като вземат надлежно предвид тяхната неотложност.
5. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за проектите на коригиращи бюджети.
Член 42
Ранно предаване на прогнозите и на проектобюджетите
Комисията, Европейският парламент и Съветът може да се договорят да посочат по-ранни дати за предаването на прогнозите и за приемането и предаването на проектобюджета. Тази договореност обаче не може да води до съкращаване или удължаване на сроковете, които са предвидени за разглеждане на тези текстове съгласно член 314 от ДФЕС и член 106а от Договора за Евратом.
ГЛАВА 2
Устройство и представяне на бюджета
Член 43
Устройство на бюджета
Бюджетът се състои от:
а)
общ разчет за приходната и разходната част на бюджета;
б)
отделни раздели за всяка институция, с изключение на Европейския съвет и Съвета, които споделят един и същи раздел от бюджета, в които са групирани приходната и разходната част на бюджета за всяка институция.
Член 44
Бюджетна номенклатура
1. Приходите на Комисията и приходите и разходите на останалите институции се класифицират от Европейския парламент и Съвета според техния вид или предназначение по дялове, глави, статии и позиции.
2. Разходната част на бюджетния раздел за Комисията се съставя въз основа на номенклатура, приета от Европейския парламент и Съвета и класифицирана според предназначението.
Всеки дял съответства на област на политиката, а всяка глава, по правило, съответства на определена дейност.
Всеки дял може да включва бюджетни кредити за оперативни разходи и бюджетни кредити за административни разходи.
Бюджетните кредити за административни разходи за даден дял се групират в една единствена глава.
3. Когато са представени според предназначението, бюджетните кредити за административни разходи за отделните дялове се класифицират, както следва:
а)
разходи за персонал според утвърденото щатно разписание: включват се размерът на кредитите и броят на длъжностите според щатното разписание, които съответстват на тези разходи;
б)
разходи за външен персонал и други разходи, посочени в член 26, параграф 1, първа алинея, буква б), финансирани по функция „Администрация“ на многогодишната финансова рамка;
в)
разходи за недвижими имоти и други свързани с тях разходи, включително за почистване и поддържане, отдаване и вземане под наем, далекосъобщения, вода, газ и електроенергия;
г)
външен персонал и техническа помощ, пряко свързани с изпълнението на програмите.
Всеки административен разход на Комисията от тип, който е общ за няколко дяла, се представя в отделен обобщен разчет с класификация по тип.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за класификацията на бюджета.
Член 45
Забрана за отрицателни приходи
1. Бюджетът не съдържа отрицателни приходи.
2. Собствените ресурси, внесени по силата на Решение 2007/436/ЕО, Евратом на Съвета от 7 юни 2007 г. относно системата на собствените ресурси на Европейските общности (15), представляват нетни суми и се посочват като такива в обобщения разчет на приходната част на бюджета.
Член 46
Провизии
1. Всеки раздел от бюджета може да съдържа дял „провизии“. Бюджетни кредити се записват в този дял, когато:
а)
към момента на съставяне на бюджета няма основен акт за съответното действие; или
б)
има сериозни основания за поставяне под съмнение на достатъчността на бюджетните кредити или на възможността за изпълнение, в съответствие с принципа на доброто финансово управление, на бюджетните кредити, записани в съответните редове.
Бюджетните кредити в този дял може да се използват единствено след трансфер в съответствие с процедурата, предвидена в член 26, параграф 1, първа алинея, буква в) от настоящия регламент, когато основният акт се приема съгласно процедурата, установена в член 294 от ДФЕС, и в съответствие с процедурата, установена в член 27 от настоящия регламент, във всички останали случаи.
2. В случай на сериозни затруднения при изпълнението, Комисията може да предложи, в хода на финансовата година, трансфери на бюджетни кредити в дял „провизии“. Европейският парламент и Съветът вземат решение за тези трансфери съгласно предвиденото в член 27.
Член 47
Отрицателен резерв
Бюджетният раздел за Комисията може да включва „отрицателен резерв“, ограничен до максимален размер от 200 000 000 EUR. Този резерв, който се записва в отделен дял, включва единствено бюджетни кредити за плащания.
Отрицателният резерв се усвоява преди края на финансовата година посредством трансфер в съответствие с процедурата, предвидена в членове 26 и 27.
Член 48
Резерв за спешна помощ
1. Бюджетният раздел за Комисията включва резерв за спешна помощ за трети държави.
2. Резервът, посочен в параграф 1, се усвоява преди края на финансовата година посредством трансфер в съответствие с процедурата, предвидена в членове 27 и 29.
Член 49
Представяне на бюджета
1. В бюджета се посочват:
а)
в общия разчет за приходната и разходната част на бюджета:
i)
прогнозните приходи на Съюза за съответната финансова година "година n";
ii)
прогнозните приходи за предходната финансова година и приходите за година n - 2;
iii)
бюджетните кредити за поети задължения и бюджетните кредити за плащания за годината n;
iv)
бюджетните кредити за поети задължения и бюджетните кредити за плащания за предходната финансова година;
v)
поетите задължения за разходи и платените разходи през година n - 2, като последните се изразяват и като процент от бюджета за годината n;
vi)
подходящи забележки за всяка подгрупа, посочена в член 44, параграф 1;
б)
във всеки раздел, приходите и разходите със същата структура като тази по буква а);
в)
по отношение на персонала:
i)
за всеки раздел, щатно разписание, с което се определя броят на длъжностите за всяка степен във всяка категория и за всяка служба, както и броят на постоянните и временните длъжности, разрешени в рамките на бюджетните кредити;
ii)
щатно разписание относно персонала, получаващ възнаграждение от бюджетните кредити за научни изследвания и технологично развитие за осъществяване на преки дейности, и щатно разписание относно персонала, получаващ възнаграждение от същите бюджетни кредити за непреки дейности; щатните разписания се групират по категории и степени и в тях се прави разграничение между постоянни и временни длъжности, разрешени в рамките на бюджетните кредити;
iii)
по отношение на научния и техническия персонал подреждането може да се основава на групиране по степени в съответствие с условията, залегнали във всеки бюджет; в щатното разписание се посочва броят на висококвалифицираните научни или технически служители, на които са предоставени специални предимства съгласно специалните разпоредби на Правилника за длъжностните лица;
iv)
щатно разписание, с което се определя броят на длъжностите по степени и категории за всеки орган, посочен в член 208, който получава вноска за сметка на бюджета. В щатните разписания, до броя на длъжностите, разрешени за финансовата година, се посочва и броят, разрешен за предходната година;
г)
по отношение на операциите по получаване и отпускане на заеми:
i)
в общия разчет за приходната част на бюджета бюджетните редове, отговарящи на съответните операции и предназначени да отразяват всички възстановени суми, постъпили от получатели, които първоначално са допуснали просрочване, довело от своя страна до усвояване на гаранциите за изпълнение. Тези редове съдържат символичен запис „pro memoria“ и се придружават от необходимите забележки;
ii)
в раздела за Комисията:
-
бюджетните редове, които съдържат гаранции от Съюза за изпълнение във връзка със съответните операции. В тези редове се съдържа символичен запис „pro memoria“, при условие че не възникне действителен разход, който трябва да се покрие от окончателни ресурси,
-
забележки с посочване на основния акт и обема на предвидените операции, времетраенето и финансовите гаранции, предоставени от Съюза по тези операции,
iii)
в документ, приложен към раздела за Комисията, с указателен характер:
-
текущите капиталови операции и управление на дълга,
-
капиталовите операции и управлението на дълга за годината n;
д)
по отношение на финансовите инструменти съгласно дял VIII на първа част:
i)
посочване на основния акт;
ii)
бюджетните редове, отговарящи на съответните операции;
iii)
общо описание на финансовите инструменти, включително срока и отражението им върху бюджета;
iv)
предвидените операции, включително целевите обеми въз основа на ефекта на лоста, произтичащ от съществуващите финансови инструменти;
е)
по отношение на финансирането на субекти, на които е възложено изпълнението, съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточка vii):
i)
посочване на основния акт на съответната програма;
ii)
съответните бюджетни редове;
iii)
общо описание на възложените задачи, включително срока и отражението им върху бюджета;
ж)
общият размер на разходите за ОВППС записан в глава, озаглавена „ОВППС“ и включваща специфични статии. Тези статии покриват разходите за ОВППС и съдържат специфични редове, посочващи най-малко отделните основни мисии.
2. Освен документите, посочени в параграф 1, Европейският парламент и Съветът може да приложат към бюджета всякакви други свързани с него документи.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно представянето на бюджета, включително определяне на фактическите разходи през последната приключена финансова година, забележките към бюджета и щатните разписания.
Член 50
Правила за щатното разписание на персонала
1. Щатното разписание, описано в член 49, параграф 1, буква в), представлява задължително ограничение за всяка институция или орган; не може да се извършват назначения, с които се надхвърля установеното ограничение.
Въпреки това, с изключение на степени AD 16, AD 15 и AD 14, всяка институция или орган може да изменя своето щатно разписание в рамките до 10 % от разрешените длъжности при следните условия:
а)
да не се отразява на размера на бюджетните кредити за персонала, които съответстват на пълната финансова година;
б)
да не се надхвърля ограничението за общия брой на длъжностите, разрешени с всяко щатно разписание; и
в)
институцията или органът да са участвали в съпоставителна оценка с други институции и органи на Съюза, инициирана в рамките на процедурата по аналитичен преглед на персонала на Комисията.
Три седмици преди внасяне на промените, посочени във втора алинея, институцията информира Европейския парламент и Съвета за своето намерение да направи това. В случай че в този срок Европейският парламент или Съветът изложи надлежно обосновани причини, институцията се въздържа от извършване на промените и се прилага процедурата, посочена в член 41.
2. Чрез дерогация от параграф 1, първа алинея работата на непълно работно време, разрешена от органа по назначаването в съответствие с Правилника за длъжностните лица, може да се компенсира с други назначения.
ГЛАВА 3
Бюджетна дисциплина
Член 51
Съответствие с многогодишната финансова рамка
Бюджетът е в съответствие с многогодишната финансова рамка.
Член 52
Съответствие на актовете на Съюза с бюджета
Когато изпълнението на акт на Съюза води до надвишаване на бюджетните кредити, налични в бюджета, този акт може да бъде изпълнен финансово само след като бюджетът бъде коригиран по съответен начин.
ДЯЛ IV
ИЗПЪЛНЕНИЕ НА БЮДЖЕТА
ГЛАВА 1
Общи разпоредби
Член 53
Изпълнение на бюджета в съответствие с принципа на доброто финансово управление
1. Комисията изпълнява приходите и разходите на бюджета в съответствие с настоящия регламент на собствена отговорност и в рамките на разрешените бюджетни кредити.
2. Държавите-членки сътрудничат на Комисията за усвояване на бюджетните кредити в съответствие с принципа на доброто финансово управление.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за изпълнението на бюджета в съответствие с принципа на доброто финансово управление и за информацията във връзка с предаването на лични данни за одитни цели.
Член 54
Основен акт и изключения
1. За да могат да се използват бюджетните кредити, записани в бюджета за която и да е дейност на Съюза, първо трябва да се приеме основен акт.
2. Чрез дерогация от параграф 1 може да бъдат изпълнявани без основен акт, при условие че дейностите, за чието финансиране са предназначени, са от компетентността на Съюза:
а)
бюджетни кредити за пилотни проекти с експериментален характер, предназначени за изпитване на възможността за осъществяване на определена дейност и нейната целесъобразност. Съответните бюджетни кредити за поети задължения може да се запишат в бюджета за не повече от две поредни финансови години.
Общият размер на бюджетните кредити за пилотни проекти не може да надхвърля 40 000 000 EUR за всяка финансова година.
б)
бюджетни кредити за подготвителни действия в областта на прилагането на ДФЕС и Договора за Евратом, предназначени за подготовка на предложения с оглед на приемането на бъдещи действия. При подготвителните действия се съблюдава последователен подход, като те може да бъдат под различна форма. Съответните бюджетни кредити за поети задължения може да бъдат записани в бюджета за не повече от три поредни финансови години. Процедурата за приемането на съответния основен акт трябва да бъде приключена преди края на третата финансова година. В хода на тази процедура, поетите задължения съответстват на конкретните характеристики на подготвителните действия във връзка с предвидените дейности, преследваните цели и получателите. Следователно използваните средства не съответстват по обем на средствата, предвидени за финансиране на крайната дейност.
Общият размер на бюджетните кредити за нови подготвителни действия по тази точка не може да надхвърля 50 000 000 EUR за всяка финансова година, а бюджетните кредити за подготвителни действия, за които действително е поето задължение, не може да надхвърлят 100 000 000 EUR;
в)
бюджетни кредити за подготвителни мерки в областта на дял V на ДЕС. Тези мерки се ограничават до един кратък период и са предназначени да създадат условия за дейности на Съюза в изпълнение на целите на ОВППС и за приемането на необходимите правни инструменти.
За целите на операциите на Съюза за управление на кризи подготвителните мерки са предназначени, наред с другото, за изготвяне на оценка на оперативните нужди, за осигуряване на бързо първоначално разгръщане на ресурсите или за създаване на място на условия за започване на операцията.
Подготвителните мерки се одобряват от Съвета по предложение на върховния представител.
С цел да се осигури бързо изпълнение на подготвителните мерки, върховният представител информира Европейския парламент и Комисията, колкото е възможно по-рано, за намерението на Съвета да предприеме подготвителна мярка, и по-специално за предварителната оценка на ресурсите, необходими за тази цел. Комисията взема всички необходими мерки за осигуряване на бързото изплащане на средствата.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за финансирането на подготвителните мерки в областта на ОВППС;
г)
бюджетни кредити за еднократни дейности или дори за дейности за неопределен срок, провеждани от Комисията като задачи, произтичащи от нейните правомощия на институционално равнище съгласно ДФЕС и Договора за Евратом, различни от правото й на законодателна инициатива, посочено в буква б), и по силата на конкретни правомощия, предоставени й пряко от тези Договори, чийто списък трябва да бъде включен в делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент;
д)
бюджетни кредити за работата на всяка институция в рамките на нейната административна автономия.
С представянето на проектобюджета Комисията внася доклад в Европейския парламент и Съвета за дейностите, посочени в първа алинея, букви а) и б), който съдържа също оценка на резултатите и планираните по-нататъшни стъпки.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за основния акт и изключенията, изброени в параграф 5 от настоящия член.
Член 55
Изпълнение на бюджета от институции, различни от Комисията
Комисията предоставя на останалите институции необходимите правомощия за изпълнение на разделите от бюджета, които се отнасят до тях.
Между ЕСВД и Комисията може да се приемат подробни договорености с цел да се улесни изпълнението на бюджетните кредити за административни разходи на делегациите на Съюза. Тези договорености не включват каквито и да са дерогации от настоящия регламент или делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент.
Член 56
Делегиране на правомощия по изпълнението на бюджета
1. Комисията и всяка от останалите институции може, в рамките на своите служби, да делегират правомощията си по изпълнението на бюджета в съответствие с условията, предвидени в настоящия регламент и в собствените им вътрешни правилници, както и при ограниченията, определени от тях в акта за делегиране. Така оправомощените лица действат в границите на изрично предоставените им правомощия.
2. Въпреки това Комисията може да делегира на ръководителите на делегациите на Съюза правомощията си по изпълнението на бюджета по отношение на бюджетните кредити за оперативни разходи в нейния раздел. Едновременно с това Комисията информира върховния представител за делегирането. Когато ръководителите на делегациите на Съюза действат като вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити на Комисията, те прилагат правилата на Комисията за изпълнението на бюджета и подлежат на същите отговорности, задължения и отчетност като всички други вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити на Комисията.
Комисията може да оттегля делегирането в съответствие със своите собствени правила.
За целите на първа алинея върховният представител взема необходимите мерки за улесняване на сътрудничеството между делегациите на Съюза и отделите на Комисията.
Член 57
Конфликт на интереси
1. Финансовите участници и другите лица, участващи в изпълнението и управлението на бюджета, включително в подготвителни действия за това, в одита или контрола, не предприемат каквито и да са дейности, които може да поставят собствените им интереси в конфликт с тези на Съюза.
При наличие на такъв риск въпросното лице се въздържа от такива дейности и отнася въпроса до оправомощения разпоредител с бюджетни кредити, който потвърждава в писмен вид дали съществува конфликт на интереси. Въпросното лице информира също така своя пряк ръководител. Ако бъде установен конфликт на интереси, въпросното лице спира всички свои дейности по случая. Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити лично предприема по-нататъшни подходящи действия.
2. За целите на параграф 1 конфликт на интереси съществува, когато безпристрастното и обективно упражняване на функциите на финансов участник или друго лице, посочено в параграф 1, е опорочено по причини, свързани със семейството, емоционалния живот, политическата или националната принадлежност, икономически интерес или всякакъв друг интерес, който е общ с този на получателя.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210, с които се определя какво представлява конфликт на интереси, заедно с процедурата, която трябва да се следва в тези случаи.
ГЛАВА 2
Методи на изпълнение
Член 58
Методи на изпълнение на бюджета
1. Комисията изпълнява бюджета по следните начини:
а)
пряко („пряко управление“), чрез службите си, включително персонала си в делегациите на Съюза под контрола на съответния ръководител на делегация, в съответствие с член 56, параграф 2 или чрез изпълнителните агенции, посочени в член 62;
б)
чрез споделено управление с държавите-членки („споделено управление“); или
в)
непряко („непряко управление“), когато това е предвидено в основния акт или в случаите, посочени в член 54, параграф 2, първа алинея, букви а)-г), като възлага задачи по изпълнението на бюджета на:
i)
трети държави или определените от тях органи;
ii)
международни организации и агенциите им;
iii)
ЕИБ и Европейския инвестиционен фонд;
iv)
органи, посочени в членове 208 и 209;
v)
публичноправни органи;
vi)
частноправни органи със задължение за обществена услуга, доколкото тези органи предоставят подходящи финансови гаранции;
vii)
органи, уредени в частното право на държава-членка, на които е възложено осъществяването на публично-частно партньорство и които предоставят подходящи финансови гаранции;
viii)
лица, на които е възложено изпълнението на специфични дейности в областта на ОВППС съгласно дял V на ДЕС и които са посочени в съответния основен акт.
2 Комисията остава отговорна за изпълнението на бюджета в съответствие с член 317 от ДФЕС и информира Европейския парламент и Съвета за операциите, извършени от субектите и лицата, на които е възложено изпълнението съгласно параграф 1, буква в) от настоящия член. Когато субектът или лицето, на които е възложено изпълнението, е посочено в основен акт, във финансовата обосновка, предвидена в член 31, се включва пълна обосновка за избора на този конкретен субект или лице.
3. Субектите и лицата, на които е възложено изпълнението в съответствие с параграф 1, буква в) от настоящия член, изцяло сътрудничат при защитата на финансовите интереси на Съюза. Споразуменията за възлагане, сключени с такива субекти, предвиждат правото на Сметната палата и Европейската служба за борба с измамите (OLAF) на цялостно упражняване на техните компетенции съгласно ДФЕС при одита на средствата.
Комисията възлага задачи по изпълнението на бюджета на субектите и лицата по параграф 1, буква в) от настоящия член при наличието на прозрачни, недискриминационни, ефикасни и ефективни процедури за преглед във връзка с действителното изпълнение на тези задачи.
4. Всички споразумения за възлагане се предоставят на Европейския парламент и на Съвета при поискване.
5. Субектите и лицата, на които е възложено изпълнението съгласно параграф 1, буква в) от настоящия член, осигуряват в съответствие с член 35, параграф 2 подходящо годишно последващо публикуване на информация относно получателите. Комисията се уведомява за предприетите мерки в това отношение.
6. Субектите и лицата, на които е възложено изпълнението съгласно параграф 1, буква в), нямат статут на оправомощен разпоредител с бюджетни кредити.
7. Комисията не може да възлага на трети лица изпълнителни правомощия,, когато тези правомощия включват висока степен на преценка, предполагаща политически избор.
8. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за методите на изпълнение на бюджета, включително прякото управление, упражняването на правомощията, делегирани на изпълнителните агенции, и специфичните разпоредби за непряко управление с международни организации, с органи, посочени в членове 208 и 209, с публичноправни органи или частноправни органи със задължение за обществена услуга, с органи, уредени от частното право на държава-членка, на които е възложено осъществяването на публично-частно партньорство, и с лица, на които е възложено изпълнението на специфични дейности в областта на ОВППС.
Член 59
Споделено управление с държавите-членки
1. Когато Комисията изпълнява бюджета в режим на споделено управление, задачите по изпълнението се делегират на държавите-членки. Комисията и държавите-членки спазват принципите на добро финансово управление, прозрачност и недопускане на дискриминация и осигуряват публичността на дейността на Съюза, когато управляват средствата на Съюза. За тази цел Комисията и държавите-членки изпълняват своите съответни задължения за контрол и одит и поемат произтичащите от тях отговорности, посочени в настоящия регламент. В специфичните за отделните сектори правила се установяват допълнителни разпоредби.
2. При извършването на задачи по изпълнението на бюджета държавите-членки вземат всички необходими мерки, в това число законодателни, регулаторни и административни мерки, за да защитят финансовите интереси на Съюза, и по-специално:
а)
гарантират, че финансираните от бюджета дейности са правилно и действително осъществени и в съответствие с приложимите специфични за отделните сектори правила и за тази цел определят в съответствие с параграф 3 органи, отговорни за управлението и контрола на средствата на Съюза, и осъществяват надзор върху тяхната дейност;
б)
предотвратяват, откриват и коригират нередностите и измамите.
С цел защита на финансовите интереси на Съюза държавите-членки извършват, при спазване на принципа на пропорционалност и в съответствие с настоящия член, както и в съответствие със съответните специфични за отделните сектори правила, предварителен и последващ контрол, включително, когато е целесъобразно, проверки на място на представителни и/или основани на оценка на риска извадки от операции. Наред с това те събират недължимо платените средства и образуват съдебни производства, ако е необходимо.
Държавите-членки налагат на получателите ефективни, възпиращи и пропорционални санкции съгласно предвиденото в специфичните за отделните сектори правила и в конкретни разпоредби на националното законодателство.
Като част от оценката на риска, която извършва, и в съответствие със специфичните за отделните сектори правила Комисията наблюдава системите за управление и контрол, създадени в държавите-членки. В своята одитна дейност Комисията спазва принципа на пропорционалност и взема предвид нивото на оценения риск в съответствие със специфичните за отделните сектори правила.
3. В съответствие с критериите и процедурите, установени в специфичните за отделните сектори правила, държавите-членки на подходящо равнище определят органи, отговорни за управлението и контрола на средствата на Съюза. Тези органи може също така да изпълняват задачи, които не са свързани с управлението на средства на Съюза и може да възлагат някои от задачите си на други органи.
Когато вземат решение относно определянето на органи, държавите-членки може да основат своето решение на това дали системите за управление и контрол са по същество същите като тези от предходния период и дали те са функционирали ефективно.
Ако резултатите от одити и контрол показват, че определените органи са престанали да отговарят на критериите, съдържащи се в специфичните за отделните сектори правила, държавите-членки предприемат необходимите мерки, за да гарантират, че слабостите при изпълнението на задачите на тези органи са отстранени, включително чрез прекратяване на определянето в съответствие със специфичните за отделните сектори правила.
Специфичните за отделните сектори правила определят ролята на Комисията в процеса, посочен в настоящия параграф.
4. Определените съгласно параграф 3 органи:
а)
създават ефективна и ефикасна система за вътрешен контрол и осигуряват функционирането й;
б)
използват счетоводна система, която предоставя своевременно точна, пълна и надеждна информация;
в)
предоставят информацията, изисквана съгласно параграф 5;
г)
осигуряват последващо публикуване в съответствие с член 35, параграф 2. Всяко обработване на лични данни е съобразено с националните разпоредби за прилагане на Директива 95/46/ЕО.
5. Определените съгласно параграф 3 органи предоставят на Комисията до 15 февруари на следващата финансова година:
а)
своите отчети за разходите, които са направени през съответния референтен период, както е посочено в специфичните за отделните сектори правила, при изпълнение на техните задачи и които са представени за възстановяване на Комисията. Тези отчети включват предварителното финансиране, както и суми, за които са в ход или са приключили процедури по възстановяването им. Те се придружават от декларация за управлението, чрез която се удостоверява, че според отговарящите за управлението на средствата:
i)
информацията е подходящо представена, пълна и точна,
ii)
разходите са били усвоени за планираната цел, определена в специфичните за сектора правила,
iii)
въведените системи за контрол дават необходимите гаранции по отношение на законосъобразността и редовността на съответните операции;
б)
годишно обобщение на окончателните одитни доклади и на осъществения контрол, включително анализ на естеството и размера на установените грешки и слабости в системите, както и коригиращите действия, които са предприети или планирани.
Отчетите, посочени в първа алинея, буква а), и обобщението, посочено в първа алинея, буква б), се придружават от становище на независим одитен орган, изготвено в съответствие с международно възприетите одиторски стандарти. Това становище определя дали отчетите дават вярна и точна представа, дали разходите, за които е изискано възстановяване от Комисията, са законосъобразни и редовни и дали въведените системи за контрол функционират правилно. В становището се заявява също така дали одитната дейност поставя под съмнение твърденията в декларацията за управлението, посочена в първа алинея, буква а).
По искане от съответната държава-членка Комисията може по изключение да удължи крайния срок 15 февруари до 1 март.
Държавите-членки може да публикуват на подходящо равнище информацията, посочена в настоящия параграф.
Освен това държавите-членки може да предоставят декларации, подписани на подходящото равнище и основани на информацията, посочена в настоящия параграф.
6. За да се гарантира, че средствата на Съюза са усвоени в съответствие с приложимите правила, Комисията:
а)
прилага процедури за проверка и приемане на отчетите на определените органи, които процедури гарантират, че отчетите са изчерпателни, точни и достоверни;
б)
изключва от финансиране от Съюза разходите, за които са правени плащания в нарушение на приложимото право;
в)
прекъсва крайните срокове за плащане или временно преустановява плащанията, когато това е предвидено в специфичните за отделните сектори правила.
Комисията прекратява изцяло или частично прекъсването на течението на крайните срокове за плащане или спирането на плащанията, след като съответната държава-членка е представила своите забележки и когато е предприела всички необходими мерки. Годишния отчет за дейността, посочен в член 66, параграф 9 обхваща всички задължения по настоящата алинея.
7. В специфичните за отделните сектори правила се вземат предвид нуждите, свързани с програмите за европейско териториално сътрудничество, по-специално по отношение на съдържанието на декларацията за управлението, процеса, посочен в параграф 3 и одитната функция.
8. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за споделеното управление с държавите-членки, включително съставянето на регистър на органите, отговорни за управлението и контрола на средствата на Съюза, и мерките за насърчаване на най-добрите практики.
Член 60
Непряко управление
1. Когато управляват средствата на Съюза, субектите и лицата, на които са възложени задачи по изпълнението на бюджета съгласно член 58, параграф 1, буква в), спазват принципите на добро финансово управление, прозрачност и недопускане на дискриминация и осигуряват публичността на дейността на Съюза. Те гарантират ниво на защита на финансовите интереси на Съюза, равностойно на това, което се изисква съгласно настоящия регламент, когато управляват средствата на Съюза, и вземат надлежно предвид:
а)
естеството на възложените им задачи и съответните суми;
б)
съответните финансови рискове;
в)
степента на увереност, произтичаща от техните системи, правила и процедури, както и от взетите от Комисията мерки за надзор и подпомагане на изпълнението на възложените им задачи.
2. С цел защита на финансовите интереси на Съюза субектите и лицата, на които е възложено изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), като спазват принципа на пропорционалност:
а)
създават ефективна и ефикасна система за вътрешен контрол и осигуряват функционирането й;
б)
използват счетоводна система, предоставяща своевременно точна, пълна и надеждна информация;
в)
подлежат на независим външен одит, извършван в съответствие с международно възприетите одиторски стандарти от одиторска организация, която е функционално независима от съответния субект или лице;
г)
прилагат подходящи правила и процедури за предоставяне на финансиране от средствата на Съюза посредством безвъзмездни средства, възлагане на обществени поръчки и финансови инструменти;
д)
осигуряват в съответствие с член 35, параграф 2 последващо публикуване на информация относно получателите;
е)
осигуряват разумна степен на защита на личните данни, както е установено в Директива 95/46/ЕО и Регламент (ЕО) № 45/2001.
Лицата, на които е възложено изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточка viii), приемат своите финансови правила, след като получат предварително съгласието на Комисията. Те изпълняват изискванията, установени в букви а) - д) от настоящия параграф, не по-късно от шест месеца след началото на мандата им. Когато в края на този период те са изпълнили само частично тези изисквания, Комисията предприема подходящи коригиращи мерки за надзор и подпомагане на изпълнението на възложените им задачи.
3. Субектите и лицата, на които е възложено изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), предотвратяват, откриват и коригират нередностите и измамите при извършването на задачи по изпълнението на бюджета. За тази цел те извършват, в съответствие с принципа на пропорционалност, предварителен и последващ контрол, включително, когато е целесъобразно, проверки на място на представителни и/или основани на оценка на риска извадки от сделки, с цел да се гарантира, че финансираните от бюджета дейности са действително и правилно осъществени. Наред с това те събират недължимо платените средства и образуват съдебни производства, ако е необходимо.
4. Комисията може да преустановява временно плащанията за субектите и лицата, на които е възложено изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), по-специално в случаите, когато са открити системни грешки, поставящи под съмнение надеждността на системите за вътрешен контрол на съответния субект или лице или законосъобразността и редовността на операциите.
Независимо от член 92 отговорният разпоредител с бюджетни кредити може да прекъсва напълно или частично плащанията за тези субекти или лица с цел извършване на допълнителни проверки, ако:
i)
му стане известна информация, която сочи съществена слабост във функционирането на системата за вътрешен контрол или че заверените от съответния субект или лице разходи са свързани със сериозна нередност и не са били коригирани;
ii)
това прекъсване е необходимо, за да се предотврати значително увреждане на финансовите интереси на Съюза.
5. Без да се засяга параграф 7, субектите и лицата, на които е възложено изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), предоставят на Комисията:
а)
доклад за изпълнението на възложените им задачи;
б)
своите отчети за разходите, направени при изпълнението на възложените им задачи. Тези отчети се придружават от декларация за управлението, в която се потвърждава, че според отговарящите за управлението на средствата:
i)
информацията е подходящо представена, пълна и точна,
ii)
разходите са били усвоени за планираната цел, определена в споразуменията за делегиране, или, по целесъобразност, в специфичните за сектора правила,
iii)
въведените системи за контрол дават необходимите гаранции по отношение на законосъобразността и редовността на съответните операции;
в)
обобщение на окончателните одиторски доклади и на осъществения контрол, включително анализ на естеството и размера на установените грешки и слабости в системите, както и коригиращите действия, които са предприети или планирани.
Документите, посочени в първата алинея, са придружени от становище на независим одитен орган, изготвено в съответствие с международно възприетите одиторски стандарти. Това становище определя дали отчетите дават вярна и точна представа, дали въведените системи за контрол функционират правилно и дали свързаните с отчетите операции са законосъобразни и редовни. В становището се заявява също така дали одитната дейност поставя под съмнение твърденията в декларацията за управлението съгласно буква б) от първата алинея.
Документите, посочени в първата алинея, се предоставят на Комисията до 15 февруари на следващата финансова година. Становището, посочено във втората алинея, се предоставя на Комисията най-късно до 15 март.
Задълженията, установени в настоящия параграф, не засягат споразуменията, сключени с международни организации и трети държави. Тези споразумения включват най-малко задължението тези международни организации и трети държави да предоставят ежегодно на Комисията декларация, че през съответната финансова година вноската на Съюза е използвана и отчетена в съответствие с изискванията, определени в параграф 2 и задълженията, установени в тези споразумение.
6. Без да се засяга параграф 7, Комисията:
а)
контролира изпълнението от тези лица и субекти на техните отговорности, по-специално чрез провеждане на одити и извършване на оценки относно изпълнението на програмата;
б)
прилага процедури за проверка и приемане на отчетите на субектите и лицата, но които е възложено изпълнението, които процедури гарантират, че отчетите са изчерпателни, точни и достоверни;
в)
изключва от разходите на Съюза за финансиране плащанията, направени в нарушение на приложимите правила.
7. Параграфи 5 и 6 не се прилагат към вноските на Съюза за субектите, които подлежат на отделна процедура по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета съгласно член 208.
8. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за непрякото управление, включително установяването на условията при непрякото управление,според които системите, правилата и процедурите на субектите и лицата са еквивалентни на тези на Комисията, декларациите за управлението и декларациите за съответствието, както и процедурите за проверка и приемане на отчетите и изключването от финансиране от Съюза на разходите, направени в нарушение на приложимите правила.
Член 61
Предварителни оценки и споразумения за възлагане
1. Преди да възложи задачи по изпълнението на бюджета на субектите или лицата, съгласно член 58, параграф 1, буква в), Комисията получава доказателства, че изискванията по член 60, параграф 2, първа алинея, букви а)-г) са изпълнени.
Съответният субект или лице, на което е възложено изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), уведомява незабавно Комисията за всяка съществена промяна в своите системи или правила или в процедурите, които се отнасят до управлението на средствата на Съюза, поверени на този субект или лице. Комисията преразглежда сключените със съответния субект или лице споразумения за възлагане, за да гарантира, че изискванията по член 60, параграф 2, първа алинея букви а)-г) продължават да се изпълняват.
2. Освен в случаите, когато субектът, на който е възложено изпълнението, е посочен в основния акт, Комисията избира субект от една от категориите, посочени в член 58, параграф 1, буква в), подточки ii), v), vi) и vii), като взема надлежно предвид естеството на задачите, които ще бъдат възложени на субекта, както и опита и оперативния и финансовия капацитет на съответните субекти. Изборът е прозрачен, почива на обективни основания и не може да поражда конфликт на интереси.
3. Споразуменията за възлагане съдържат изискванията, установени в член 60, параграф 2, първа алинея, букви а)-г). Те определят ясно задачите, възложени на субекта, и съдържат ангажимент за съответните субекти или лица да изпълнят задълженията, установени в член 60, параграф 2, първа алинея, букви д) и е), и да се въздържат от каквито и да са действия, които може да породят конфликт на интереси.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за предварителната оценка на правилата и процедурите при непряко управление и съдържанието на споразуменията за възлагане.
Член 62
Изпълнителни агенции
1. Комисията може да делегира правомощия на изпълнителните агенции за цялостно или частично изпълнение на програма или проект на Съюза от нейно име и на нейна отговорност в съответствие с Регламент (ЕО) № 58/2003 на Съвета от 19 декември 2002 г. относно установяването на статута на изпълнителните агенции, отговарящи за някои задачи по управлението на програмите на Общността (16). Изпълнителните агенции се създават с решение на Комисията и са юридически лица съгласно правото на Съюза.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за упражняването на правомощията, делегирани на изпълнителните агенции.
2. Директорът на изпълнителната агенция изпълнява съответните бюджетни кредити за оперативни разходи чрез пряко управление.
Член 63
Ограничения на делегирането на правомощия
1. Комисията не възлага задачи, свързани с изпълнението на средства на Съюза, включително плащане и събиране, на външни частноправни субекти или органи, освен в случая, посочен в член 58, параграф 1, буква в), подточки v), vi) и vii), или в конкретни случаи, когато съответните плащания:
i)
са за получатели, определени от Комисията;
ii)
са подчинени на условия и размери, определени от Комисията; и
iii)
не предполагат извършващият ги субект или орган да действа по своя преценка.
2. Комисията може да възлага чрез договор следните задачи на външни частноправни субекти или органи, които нямат задължение за обществена услуга: задачи от експертно-технически характер, както и административни, подготвителни или помощни задачи, които не предполагат упражняване на публична власт, нито на правомощие за вземане на решения по собствена преценка.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за възлагането на задачи на определени външни субекти или лица от частния сектор в съответствие с правилата за възлагане на обществени поръчки, установени в дял V на първа част.
ГЛАВА 3
Финансови участници
Раздел 1
Принцип на разделяне на функциите
Член 64
Разделяне на функциите
1. Функциите на разпоредител с бюджетни кредити и на счетоводител са разделени и са несъвместими.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за правата и задълженията на всички финансовите участници.
Раздел 2
Разпоредител с бюджетни кредити
Член 65
Разпоредител с бюджетни кредити
1. Всяка институция изпълнява функциите на разпоредител с бюджетни кредити.
2. За целите на настоящия дял понятието „персонал“ се отнася до лицата, обхванати от Правилника за длъжностните лица.
3. Всяка институция делегира в съответствие с условията на своя процедурен правилник функциите на разпоредител с бюджетни кредити на служители от подходящо равнище. Тя определя в своя вътрешен административен правилник служителите, на които делегира тези функции, обхвата на делегираните правомощия и дали лицата, на които са делегирани тези правомощия, могат да ги делегират вторично.
4. Правомощията на разпоредител с бюджетни кредити се делегират първично или вторично само на служители.
5. Отговорните разпоредители с бюджетни кредити действат единствено в рамките на ограниченията, установени в акта на първично или вторично делегиране. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити може да бъде подпомаган в изпълнението на своите задачи от един или повече служители, на които е възложено да извършват под негова отговорност определени действия, необходими за изпълнението на бюджета и за представянето на отчетите.
6. Когато ръководителите на делегациите на Съюза действат като вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити в съответствие с член 56, параграф 2, те са подчинени на Комисията като институцията, отговаряща за определянето, изпълнението, наблюдението и оценяването на техните функции и отговорности като вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити. Същевременно Комисията информира върховния представител за това.
7. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити може да бъде подпомаган при изпълнението на своите функции от служители, на които са възложени под негова отговорност определени задачи, необходими за изпълнението на бюджета и изготвянето на финансова и управленска информация. По отношение на служителите, подпомагащи отговорните разпоредители с бюджетни кредити, се прилагат разпоредбите на член 57.
8. Всяка институция информира Сметната палата, Европейския парламент и Съвета за назначаването и освобождаването на оправомощените разпоредители с бюджетни кредити, вътрешните одитори и счетоводителите, както и за всички вътрешни правила, които приема по финансови въпроси.
9. Всяка институция информира Сметната палата за назначаването на администраторите на авансови средства и за решенията за делегиране съгласно член 69, параграф 1 и член 70.
10. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за подпомагането на отговорните разпоредители с бюджетни кредити и вътрешните разпоредби, регламентиращи оправомощаването.
Член 66
Правомощия и функции на разпоредителя с бюджетни кредити
1. Във всяка институция разпоредителят с бюджетни кредити отговаря за изпълнението на приходите и разходите в съответствие с принципа на добро финансово управление и следи за спазването на изискванията за законосъобразност и редовност.
2. За целите на параграф 1 оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити въвежда, в съответствие с член 32 и приетите от всяка институция минимални стандарти и след надлежно отчитане на рисковете, свързани с управленската среда и естеството на финансираните дейности, подходящите за изпълнението на функциите му организационна структура и системи за вътрешен контрол. Създаването на тази структура и на тези системи се основава на пълен анализ на риска, в който се отчита тяхната разходоефективност.
3. За изпълнение на разходите отговорният разпоредител с бюджетни кредити поемат бюджетни и правни задължения, утвърждават разходите и разрешават плащанията, както и извършват подготовката за изпълнението на бюджетните кредити.
4. Изпълнението на приходите се състои в изготвяне на прогнозите за вземанията, установяване на подлежащите на събиране вземания и издаване на нарежданията за събиране. Това включва отказ от установени вземания по целесъобразност.
5. Всяка операция се подлага поне на предварителен контрол, основан на документна проверка и на наличните резултати от вече извършения контрол, по отношение на оперативните и финансовите аспекти на операцията.
Предварителният контрол включва инициирането и проверката на дадена операция.
Проверката за дадена операция се извършва от служители, различни от тези, които са инициирали операцията. Служителите, извършващи проверката, не може да са подчинени на служителите, инициирали операцията.
6. Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити може да въведе последващ контрол за проверяване на операциите, които вече са одобрени след извършване на предварителния контрол. Този контрол може да бъде организиран на извадков принцип съобразно риска.
Предварителният контрол се извършва от служители, различни от тези, които отговарят за последващия контрол. Служителите, които отговарят за последващия контрол, не са подчинени на служителите, отговарящи за предварителния контрол.
Когато оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити извършва финансови одити на бенефициери под формата на последващ контрол, съответните правила за извършване на одит са ясни, последователни и прозрачни и зачитат както правата на Комисията, така и тези на одитираните лица.
7. Служителите, отговорни за упражняване на контрол върху управлението на финансовите операции, притежават необходимите професионални умения. Те се придържат към въведен от всяка институция конкретен кодекс с професионални стандарти.
8. Ако служител, участващ във финансовото управление и контрола на операциите, счита, че решение, което неговият ръководител му налага да изпълни или да одобри, е неправомерно или противоречи на принципите на добро финансово управление или на професионалните правила, които същият служител е длъжен да съблюдава, той информира съответно своя пряк ръководител. Ако служителят подаде информацията в писмен вид, прекият ръководител отговаря в писмен вид. Ако прекият ръководител не предприеме действия или потвърди първоначалното решение или указание и служителят счита, че това потвърждение не представлява разумен отговор на неговата загриженост, служителят информира писмено оправомощения разпоредител с бюджетни кредити. В случай на бездействие от страна на този разпоредител, служителят информира релевантният орган, посочена в член 73, параграф 6.
В случай на незаконна дейност, измама или корупция, които може да увредят интересите на Съюза, служителят информира властите и органите, определени от приложимото законодателство. Договорите с външни одитори, извършващи одит на финансовото управление на Съюза, предвиждат задължение на външния одитор да информира оправомощения разпоредител с бюджетни кредити относно всяко съмнение за незаконна дейност, измама или корупция, които може да увредят интересите на Съюза.
9. Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити се отчита пред своята институция относно изпълнението на своите задължения под формата на годишен отчет за дейността, съдържащ финансова информация и информация за управлението, включително резултатите от контрола, като декларира, че, освен ако е посочено друго в изразена резерва относно определени приходни и разходни области, има достатъчна увереност, че:
а)
информацията в отчета дава вярна и точна представа;
б)
ресурсите, предназначени за описаните в отчета дейности, са използвани по предназначение и в съответствие с принципа на добро финансово управление;
в)
въведените процедури за контрол дават необходимите гаранции по отношение на законосъобразността и редовността на съответните операции.
Отчетът за дейността посочва резултатите от действията по отношение на определените цели, рисковете, свързани с тези действия, използването на предоставените ресурси и ефективността и ефикасността на системите за вътрешен контрол, в т.ч. цялостна оценка на разходите, свързани с контрола, и ползите от него.
Не по-късно от 15 юни всяка година Комисията изпраща до Европейския парламент и до Съвета обобщение на годишните отчети за дейността за предходната година. На Европейския парламент и на Съвета се предоставя и годишният отчет за дейността на всеки оправомощен разпоредител с бюджетни кредити.
10. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за предварителния и последващия контрол, съхранението на оправдателни документи, за кодекса с професионални стандарти, бездействието на разпоредителя с бюджетни кредити, предаването на информация на счетоводителя и докладите относно процедурите на договаряне.
Член 67
Правомощия и функции на ръководителите на делегациите на Съюза
1. Когато ръководителите на делегациите на Съюза действат като вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити в съответствие с член 56, параграф 2, те си сътрудничат тясно с Комисията по отношение на правилното изпълнение на средствата, с цел да се осигурят по-специално законосъобразността и редовността на финансовите операции, спазването на принципа на добро финансово управление при управлението на средствата и ефективната защита на финансовите интереси на Съюза.
За тази цел те вземат съответно необходимите мерки за предотвратяване на каквато и да е ситуация, при която е възможно да застраши отговорността на Комисията за изпълнението на вторично делегирания им бюджет, както и на какъвто и да е конфликт на приоритети с възможно отражение върху изпълнението на вторично делегираните им задачи по финансовото управление.
При възникване на посочените във втората алинея ситуации или конфликти ръководителите на делегациите на Съюза незабавно уведомяват за това отговорните генерални директори на Комисията и на ЕСВД. Тези генерални директори предприемат подходящи коригиращи мерки.
2. Ако ръководителите на делегациите на Съюза се намират в някоя от посочените в член 66, параграф 8 ситуации, те препращат случая към специалният орган за разглеждане на финансови нередности, създаден съгласно член 73, параграф 6. В случаи на незаконосъобразна дейност, измама или корупция, които може да навредят на интересите на Съюза, те информират за това властите и органите, определени от приложимото законодателство.
3. Ръководителите на делегациите на Съюза, действащи като вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити в съответствие с член 56, параграф 2, докладват на своя оправомощен разпоредител с бюджетни кредити, за да може той да включи докладите им в своя годишен отчет за дейността, посочен в член 66, параграф 7. Докладите на ръководителите на делегациите на Съюза съдържат информация за ефикасността и ефективността на системите за вътрешен контрол, въведени в делегациите им, както и за управлението на вторично делегираните им операции, и представят декларацията за достоверност, посочена в член 73, параграф 5, трета алинея. Докладите се прилагат към годишния отчет за дейността на оправомощения разпоредител с бюджетни кредити и се предоставят на разположение на Европейския парламент и на Съвета, като съответно се взема предвид тяхната поверителност.
Ръководителите на делегации на Съюза сътрудничат изцяло с институциите, участващи в процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, и по целесъобразност предоставят всяка необходима допълнителна информация. В този контекст може да им бъде поискано да присъстват на заседания на съответните органи и да подпомагат оправомощения разпоредител с бюджетни кредити.
4. Ръководителите на делегациите на Съюза, действащи като вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити в съответствие с член 56, параграф 2, отговарят на всички искания на оправомощения разпоредител с бюджетни кредити на Комисията, отправени по искане на Комисията или, в контекста на процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, по искане на Европейския парламент.
5. Комисията прави необходимото, така че вторичното делегиране на правомощия да не възпрепятства процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета съгласно член 319 от ДФЕС.
Раздел 3
Счетоводител
Член 68
Правомощия и функции на счетоводителя
1. Всяка институция назначава счетоводител, който във всяка институция отговаря за:
а)
правилното извършване на плащанията, на събирането на приходите и на събирането на установените вземания;
б)
подготвянето и представянето на отчетите в съответствие с дял IX на първа част;
в)
воденето на счетоводството в съответствие с дял IX на първа част;
г)
определянето на счетоводните процедури и сметкоплана в съответствие с дял IХ на първа част;
д)
определянето и утвърждаването на системите за счетоводна отчетност, а когато е необходимо - утвърждаването на системите за предоставяне или обосноваване на счетоводната информация, определени от разпоредителя с бюджетни кредити; в тази връзка счетоводителят се упълномощава да проверява по всяко време спазването на критериите за утвърждаване;
е)
управлението на касата.
Отговорностите на счетоводителя на ЕСВД се отнасят само до бюджетния раздел за ЕСВД, изпълняван от ЕСВД. Счетоводителят на Комисията остава отговорен за целия бюджетен раздел за Комисията, включително за счетоводните операции, отнасящи се до вторично делегираните на ръководителите на делегациите на Съюза бюджетни кредити.
При условията на член 213 счетоводителят на Комисията действа и като счетоводител на ЕСВД по отношение на изпълнението на бюджетния раздел за ЕСВД.
2. Счетоводителят на Комисията отговаря за определянето на счетоводните правила и на хармонизираните сметкопланове в съответствие с дял IX на първа част.
3. За изготвянето на отчети, които дават вярна и точна представа за финансовото състояние на институциите и за изпълнението на бюджета, счетоводителят получава цялата необходима информация от разпоредителите с бюджетни кредити. Разпоредителите с бюджетни кредити гарантират надеждността на тази информация.
4. Преди приемането на отчетите от институцията или от органа, посочен в член 208, счетоводителят ги подписва, с което удостоверява, че има достатъчна увереност, че отчетите дават вярна и точна представа за финансовото състояние на институцията или на органа, посочен в член 208.
За тази цел счетоводителят проверява дали отчетите са изготвени в съответствие със счетоводните правила, посочени в член 143 и в процедурите за отчетност, посочени в параграф 1, буква г) от настоящия член и дали всички приходи и разходи са записани в сметките.
Оправомощените разпоредители с бюджетни кредити изпращат цялата информация, която е необходима на счетоводителя за изпълнението на задълженията му.
Разпоредителите с бюджетни кредити остават изцяло отговорни за правилното използване на средствата, които управляват, за законосъобразността и редовността на разходите под техен контрол и за изчерпателността и точността на изпратената на счетоводителя информация.
5. Счетоводителят има право да проверява получената информация, както и да извършва всякакви допълнителни проверки, които счита за необходими, за да подпише отчетите.
Счетоводителят въвежда резерви, ако е необходимо, обяснявайки точно характера и обхвата на тези резерви.
6. Освен ако в настоящия регламент е посочено друго, единствено счетоводителят е оправомощен да управлява парите и паричните еквиваленти. Счетоводителят отговаря за тяхното пазене.
7. В рамките на изпълнението на програма или на дейност може да се откриват доверителни сметки на името на Комисията и от нейно име с цел да може да се управляват от субект, на който е възложено изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточка ii),iii), v) или vi).
Такива сметки се откриват под отговорността на разпоредителя с бюджетни кредити, който отговаря за изпълнението на програмата или на дейността, със съгласието на счетоводителя на Комисията.
Управлението на такива сметки се извършва под отговорността на разпоредителя с бюджетни кредити.
8. Счетоводителят на Комисията определя правила за откриването, управлението и закриването на доверителните сметки и тяхното използване.
9. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 201а относно подробните правила за правомощията и функциите на счетоводителя, включително назначаването му и отстраняването му от длъжност, становището относно системите за счетоводна отчетност и инвентаризация, управлението на касата и на банковите сметки, подписването на сметките, управлението на салдата по сметките, операциите за извършване на преводи и обмяна на валута, методите на плащане, досиетата на юридически лица и съхранението на оправдателна документация.
Член 69
Правомощия, които може да се делегират от счетоводителя
1. При изпълнението на своите задължения счетоводителят може да делегира на своите подчинени определени задачи.
Инструментът за делегиране определя тези задачи.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за лицата, оправомощени да администрират сметки в местна структурна единица.
Раздел 4
Администратор на авансови средства
Член 70
Сметки за авансови средства
1. За събирането на приходи, различни от собствените ресурси, и за плащането на малки суми може да се откриват сметки за авансови средства в съответствие с делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент.
Въпреки това, в областта на помощта за управление на кризи и операции за хуманитарна помощ по смисъла на член 128, сметките за авансови средства може да се използват без ограничение по отношение на сумите, при спазване на размера на бюджетните кредити, определен от Европейския парламент и Съвета за съответния бюджетен ред за текущата финансова година.
2. Сметките за авансови средства се захранват от счетоводителя на институцията и се поставят под отговорността на администраторите на авансови средства, назначени от него.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно условията за сметките за авансови средства, включително максималните суми, които може да плащат администраторите на авансови средства, както и правилата за външните дейности, включително правилата за избор на администратори на авансови средства, захранването на сметките за авансови средства, проверките от разпоредителите с бюджетни кредити и счетоводителите, както и спазването на процедурите за възлагане на обществени поръчки. Освен това на Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за създаването на сметки за авансови средства и администраторите на авансови средства в делегациите на Съюза.
ГЛАВА 4
Отговорност на финансовите участници
Раздел 1
Общи правила
Член 71
Оттегляне на делегиране и временно прекратяване на правомощия, делегирани на финансовите участници
1. Оправомощаването и вторичното оправомощаване на отговорните разпоредители с бюджетни кредити може по всяко време да бъдат оттегляни временно или окончателно от органа, който ги е назначил.
2. Счетоводителят или администраторът на авансови средства може по всяко време да бъде отстранен временно или окончателно от длъжност от органа, който е назначил счетоводителя.
3. Настоящият член не засяга дисциплинарните мерки, взети по отношение на финансовите участници, посочени в параграфи 1 и 2.
Член 72
Отговорност на разпоредителя с бюджетни кредити за незаконна дейност, измама или корупция
1. Настоящата глава не засяга възможността за търсене на наказателна отговорност от финансовите участници, посочени в член 71, съгласно приложимото национално право и действащите разпоредби за защита на финансовите интереси на Съюза и за борба с корупцията с участие на длъжностни лица на Съюза или длъжностни лица на държавите-членки.
2. Всеки отговорен разпоредител с бюджетни кредити, счетоводител или администратор на авансови средства носи дисциплинарна отговорност и дължи обезщетение, както е указано в Правилника за длъжностните лица, без да се засягат членове 73, 74 и 75 от настоящия регламент. В случай на незаконна дейност, измама или корупция, които може да увредят интересите на Съюза, случаят се предава на властите и органите, определени от приложимото законодателство, и по-специално на OLAF.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за отговорността на разпоредителя с бюджетни кредити, счетоводителя и администратора на авансови средства в случай на незаконна дейност, измама или корупция.
Раздел 2
Правила, приложими за разпоредителите с бюджетни кредити
Член 73
Правила, приложими за разпоредителите с бюджетни кредити
1. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити носи имуществена отговорност съгласно предвиденото в Правилника за длъжностните лица.
2. Имуществената отговорност възниква по-специално, ако отговорният разпоредител с бюджетни кредити, умишлено или поради груба небрежност от негова страна:
а)
установи подлежащи на събиране вземания или издаде нареждания за събиране, поеме задължение за разходи или подпише платежно нареждане, без да съблюдава настоящия регламент или делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент;
б)
пропусне да изготви документ, с който се установява вземане, пропусне или забави издаването на нареждане за събиране или забави издаването на платежно нареждане, което води до възникването на гражданска отговорност на институцията спрямо трети лица.
3. Оправомощен или вторично оправомощен разпоредител с бюджетни кредити, който прецени, че определено решение, за чието вземане отговаря, е неправомерно или противоречи на принципите на добро финансово управление, информира писмено делегиращия орган. В случай че след това делегиращият орган даде на оправомощения или вторично оправомощения разпоредител с бюджетни кредити мотивирано указание в писмен вид за вземане на това решение, този разпоредител с бюджетни кредити бива освободен от отговорност.
4. В случай на вторично оправомощаване в рамките на службата му оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити продължава да бъде отговорен за ефикасността и ефективността на въведените системи за вътрешно управление и контрол и за избора на вторично оправомощен разпоредител с бюджетни кредити.
5. В случай на вторично оправомощаване на ръководителите на делегациите на Съюза оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити отговаря за определянето на въведените системи за вътрешно управление и контрол, както и за тяхната ефикасност и ефективност. Ръководителите на делегациите на Съюза отговарят за адекватното създаване и функциониране на тези системи в съответствие с инструкциите на оправомощения разпоредител с бюджетни кредити и за управлението на средствата и на операциите, осъществявани в делегациите на Съюза под тяхна отговорност. Преди да поемат функциите си, те трябва да завършат специфичните курсове на обучение относно задачите и отговорностите на разпоредителите с бюджетни кредити и изпълнението на бюджета.
Ръководителите на делегациите на Съюза докладват в съответствие с член 67, параграф 3 за отговорностите си съгласно първата алинея от настоящия параграф.
Всяка година ръководителите на делегациите на Съюза предоставят на оправомощения разпоредител с бюджетни кредити на Комисията декларация за достоверност относно въведените в делегациите им системи за вътрешно управление и контрол, както и относно управлението на вторично делегираните им операции и резултатите от тях, за да може разпоредителят с бюджетни кредити да направи декларацията за достоверност, предвидена в член 66, параграф 9.
6. Всяка институция създава специален орган за разглеждане на финансови нередности или участва в съвместен орган, създаден от няколко институции. Органите действат независимо и се произнасят по наличието на финансова нередност и естеството на последиците, ако има такива.
Въз основа на становището на този орган институцията решава дали да образува производство за подвеждане под дисциплинарна или имуществена отговорност. Ако открие системни проблеми, органът изпраща доклад с препоръки до разпоредителя с бюджетни кредити и до оправомощения разпоредител с бюджетни кредити, освен ако последният е замесен, както и до вътрешния одитор.
7. Когато ръководителите на делегациите на Съюза действат като вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити в съответствие с член 56, параграф 2, специалният орган за разглеждане на финансови нередности, създаден от Комисията съгласно параграф 6 от настоящия член, е компетентен да разглежда случаите, посочени в член 56, параграф 2.
Ако открие системни проблеми, органът изпраща доклад с препоръки до разпоредителя с бюджетни кредити, до върховния представител и до първично оправомощения разпоредител с бюджетни кредити на Комисията, освен ако последният е замесен, както и до вътрешния одитор.
Въз основа на становището на този орган Комисията може да поиска от върховния представител да образува в качеството си на орган по назначаването дисциплинарно производство или производство за подвеждане под имуществена отговорност срещу вторично оправомощените разпоредители с бюджетни кредити, ако нередностите се отнасят до вторично делегираните им правомощия на Комисията. В такива случаи върховният представител предприема подходящи действия съгласно Правилника за длъжностните лица с цел да приложи решенията за дисциплинарни или парични санкции според препоръките на Комисията.
Държавите-членки подпомагат изцяло Съюза при реализирането на отговорност по член 22 от Правилника за длъжностните лица по отношение на срочно наетите служители, за които се прилага член 2, буква д) от Условията за работа на другите служители на Европейските общности.
8. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила, приложими за оправомощените разпоредители с бюджетни кредити, включително потвърждаването на нарежданията и ролята на специалния орган за разглеждане на финансови нередности.
Раздел 3
Правила, приложими за счетоводителите и администраторите на авансови средства
Член 74
Правила, приложими за счетоводителите
1. Счетоводителят носи дисциплинарна и имуществена отговорност по реда и при условията на Правилника за длъжностните лица. По-специално счетоводителят може да бъде подведен под отговорност в резултат на всяко едно от следните неправомерни деяния:
а)
изгубване или повреждане на средства, активи или документи, поверени му за съхранение;
б)
неправомерна промяна на банкови сметки или сметки, открити в пощенските служби;
в)
събиране или изплащане на суми, които не отговарят на съответните нареждания за събиране или платежни нареждания;
г)
несъбиране на дължими приходи.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за отговорността на счетоводителите в случай на други неправомерни действия.
Член 75
Правила, приложими за администраторите на авансови средства
1. Администраторът на авансови средства носи дисциплинарна и имуществена отговорност, както е указано в Правилника за длъжностните лица. По-специално администраторът на авансови средства може да бъде подведен под отговорност в резултат на всяко едно от следните неправомерни деяния:
а)
изгубване или повреждане на средства, активи или документи, поверени му за съхранение;
б)
непредставяне на необходимите оправдателни документи за плащанията, които е извършил;
в)
извършване на плащания в полза на лица, различни от лицата, които имат право на тях;
г)
несъбиране на дължими приходи.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за отговорността на администраторите на авансови средства в случай на други неправомерни действия.
ГЛАВА 5
Приходни операции
Раздел 1
Предоставяне на собствените ресурси
Член 76
Собствени ресурси
1. В бюджета се записва в евро прогноза за приходите, формирани от собствените ресурси, посочени в Решение 2007/436/ЕО, Евратом. Тези средства се предоставят в съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 1150/2000.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила, приложими за собствените ресурси.
Раздел 2
Прогноза за вземанията
Член 77
Прогноза за вземанията
1. Когато отговорният разпоредител с бюджетни кредити разполага с достатъчна и надеждна информация относно каквато и да е мярка или ситуация, която може да е основание за възникване на вземане на Съюза, отговорният разпоредител с бюджетни кредити прави прогноза за вземането.
2. Прогнозата за вземането се коригира от отговорния разпоредител с бюджетни кредити веднага след като той узнае за събитие, което променя мярката или ситуацията, довела до изготвянето на прогнозата.
При изготвяне на нареждането за събиране относно мярка или ситуация, която е била основание да бъде направена по-рано прогноза за вземане, отговорният разпоредител с бюджетни кредити коригира съответно прогнозата.
Ако нареждането за събиране е съставено за сума, която е равна на първоначалната прогноза за вземането, тази прогноза се намалява до нула.
3. Чрез дерогация от параграф 1 не се прави прогноза за вземането, преди държавите-членки да предоставят на Комисията сумите от собствени ресурси, определени в Решение 2007/436/ЕО, Евратом, които се внасят от държавите-членки на определени периоди. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити издава нареждане за събиране на тези суми.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за прогнозата за вземанията.
Раздел 3
Установяване на вземания
Член 78
Установяване на вземания
1. Установяването на вземане представлява действие, чрез което отговорният разпоредител с бюджетни кредити:
а)
проверява наличието на задължението;
б)
определя или проверява действителността и размера на задължението;
в)
проверява условията, съгласно които задължението е изискуемо.
2. Собствените ресурси, предоставени на Комисията, както и всички вземания, които са определени като безспорни, ликвидни и изискуеми, се установяват чрез нареждане за събиране до счетоводителя, последвано от дебитно известие, изпратено на длъжника, като и двете се съставят от отговорния разпоредител с бюджетни кредити.
3. Недължимо платените суми се събират.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за установяването на вземанията, включително процедурата и оправдателните документи, както и на лихвата за забава.
Раздел 4
Разпореждане за събиране
Член 79
Разпореждане за събиране
1. Разпореждането за събиране представлява действие, с което отговорният разпоредител с бюджетни кредити дава указание на счетоводителя чрез издаване на нареждане за събиране да събере вземане, което е установено от отговорния разпоредител с бюджетни кредити.
2. Институцията може официално да установи вземане по отношение на лица, различни от държавите-членки, чрез решение, което представлява изпълнително основание по смисъла на член 299 от ДФЕС.
Ако ефикасната и навременна защита на финансовите интереси на Съюза го налага, Комисията може също така, при извънредни обстоятелства, да приеме такова решение, което представлява изпълнително основание, в полза на други институции, по тяхно искане, по отношение на вземания, възникнали във връзка със служители, за които се прилага Правилникът за длъжностните лица.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно съставянето на нареждането за събиране.
Раздел 5
Събиране
Член 80
Правила относно събирането
1. Счетоводителят предприема действия по нарежданията за събиране на вземания, надлежно съставени от отговорния разпоредител с бюджетни кредити. Счетоводителят полага необходимата грижа, за да гарантира, че Съюзът получава своите приходи, и следи за гарантиране на правата на Съюза.
Счетоводителят пристъпва към събиране на вземанията на Съюза чрез прихващане с насрещно вземане на всеки длъжник, който от своя страна има вземане към Съюза. Тези вземания трябва да бъдат безспорни, ликвидни и изискуеми.
2. Когато оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити възнамерява да се откаже изцяло или частично от събирането на установено вземане, той гарантира, че отказът е правомерен и съответства на принципите на добро финансово управление и на пропорционалност. Решението за отказ се мотивира. Разпоредителят с бюджетни кредити може да делегира правото за вземане на решението за отказ.
Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити може да отмени установено вземане изцяло или частично. Частичното отменяне на установено вземане не предполага отказ от установено вземане на Съюза.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за начина на събиране на вземания, включително събиране чрез прихващане, процедура за събиране при отказ от доброволно плащане, удължаване на срока за плащане, събиране на глоби и други санкции, отказ от събиране на установено вземане и отмяна на установено вземане.
3. Държавите-членки носят отговорност на първо място за извършване на контрол и одити и за събиране на недължимо платени суми съгласно предвиденото в специфичните за отделните сектори правила. Доколкото държавите-членки откриват и коригират нередности по своя сметка, те се освобождават от финансови корекции от Комисията във връзка с тези нередности.
4. Комисията предприема финансови корекции по отношение на държавите-членки с цел изключване от финансиране от Съюза на разходите, които са в нарушение на приложимото право. Комисията определя финансовите корекции, които предприема, въз основа на установяването на сумите, които са изплатени недължимо, както и на финансовите последици за бюджета. Когато такива суми не може да бъдат установени точно, Комисията може да приложи корекции, основани на екстраполация, или корекции с фиксирани суми в съответствие със специфичните за отделните сектори правила.
При определяне на размера на финансовата корекция Комисията взема предвид естеството на нарушението на приложимото право и доколко е сериозно то, както и финансовите последици за бюджета, включително в случай на недостатъци в системите за управление и контрол.
Критериите за установяване на финансовите корекции и приложимата процедура може да бъдат определени в специфичните за отделните сектори правила.
5. Методологията за прилагане на корекции, основани на екстраполация, или корекции с фиксирани суми се установява в съответствие със специфичните за отделните сектори правила с оглед да се даде възможност на Комисията да защити финансовите интереси на Съюза.
Член 81
Давностен срок
1. Без да се засягат разпоредбите на специалните актове и прилагането на Решение 2007/436/ЕО, Евратом, вземанията на Съюза към трети лица и вземанията на трети лица към Съюза подлежат на давностен срок от пет години.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за давностния срок.
Член 82
Национално третиране на вземанията на Съюза
При откриване на процедура по несъстоятелност вземанията на Съюза се ползват със същото преференциално третиране като вземания от същото естество, дължими на публични органи в държавите-членки, където се провеждат процедурите по събиране.
Член 83
Глоби, санкции и начислени лихви, наложени от Комисията
1. Сумите, постъпили от глоби, финансови санкции и други санкции, както и всички начислени лихви или други генерирани от тях приходи не се записват като бюджетни приходи, докато решенията за тяхното налагане може да бъдат отменени от Съда на Европейския съюз.
2. Посочените в параграф 1 суми се записват като бюджетни приходи във възможно най-кратък срок и най-късно през годината след изчерпването на всички правни средства за защита. Сумите, които трябва да бъдат възстановени на субекта, който ги е платил, след произнасяне на решение на Съда на Европейския съюз, не се записват като бюджетни приходи.
3. Параграф 1 не се прилага за решения по уравняване на сметки или финансови корекции.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за сумите, получени под формата на глоби, санкции и начислени лихви.
ГЛАВА 6
Разходни операции
Член 84
Решение за финансиране
1. Всеки разход се поема като задължение, утвърждава се, разрешава се и се изплаща.
2. Освен в случаите на бюджетни кредити, които може да бъдат изпълнени без основен акт в съответствие с член 54, параграф 2, първа алинея, буква д), поемането на задължение за разходи се предхожда от решение за финансиране, прието от институцията или от органите, на които институцията е делегирала правомощия.
3. В решението за финансиране, посочено в параграф 2, се определят преследваната цел, очакваните резултати, методът на изпълнение и общата сума. То съдържа също така описание на дейностите, които ще се финансират, размера на сумата, разпределена за всяка дейност, и примерен график на изпълнението.
В случай на непряко управление, в решението за финансиране се посочват също така субектът или лицето, на което е възложено изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), критериите, използвани при избора на субекта или лицето и възложените му задачи.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за решенията за финансиране.
Раздел 1
Поемане на задължение за разход
Член 85
Видове поети задължения
1. Поемането на бюджетно задължение представлява операцията по заделяне на бюджетните кредити, необходими за покриване на последващи плащания в изпълнение на правни задължения.
Правното задължение представлява действие, чрез което разпоредителят с бюджетни кредити поема или установява задължение за извършване на разход.
Бюджетните и правните задължения се приемат от един и същ разпоредител с бюджетни кредити, с изключение на надлежно обоснованите случаи, предвидени в делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за видовете поети задължения, приемането на глобални задължения, правилото за един подпис и административните разходи, покривани с временни задължения.
3. Бюджетните задължения попадат в една от следните категории:
а)
индивидуални: бюджетното задължение е индивидуално, когато бенефициерът и размерът на разхода са известни;
б)
глобални: бюджетното задължение е глобално, когато най-малко един от елементите, необходими за установяване на индивидуалното задължение, е все още неизвестен;
в)
временни: бюджетното задължение е временно, когато е предназначено за покриване на разходите, посочени в член 170, или на обичайните административни разходи, при които размерът или крайните получатели на сумите не са окончателно известни.
4. Бюджетните задължения за дейности, които надхвърлят една финансова година, може да се разпределят за няколко години под формата на годишни вноски единствено когато това е предвидено в основния акт или когато се отнасят до административни разходи.
Член 86
Правила, приложими за поемането на задължения
1. По отношение на всички мерки, които може да доведат до разходи за сметка на бюджета, отговорният разпоредител с бюджетни кредити първо поема бюджетно задължение, преди да сключи правно задължение с трети лица или да прехвърли средства към доверителен фонд въз основа на член 187.
2. Предвиденото в параграф 1 задължение за поемане на бюджетно задължение, преди да се поеме правно задължение, не се прилага по отношение на правните задължения, сключени вследствие на обявяване на кризисно положение в рамките на плана за непрекъснатост на дейността, в съответствие с процедурите, приети от Комисията или от всяка друга институция съгласно административната й автономия.
3. При операции за хуманитарна помощ, операции за гражданска защита и помощ за управление на кризи задължението, установено в параграф 1, не се прилага, ако ефикасното осъществяване на намесата на Съюза прави необходимо незабавното поемане от Съюза на правно задължение към трети лица и не е възможно предварително записване на конкретно бюджетно задължение. Бюджетното задължение се записва незабавно след поемането на правно задължение към трети лица.
4. При спазване на специалните разпоредби на дял IV на втора част, глобалните бюджетни задължения покриват всички разходи по съответните индивидуални правни задължения, сключени до 31 декември на година n + 1.
При спазване на член 85, параграф 4 и член 203, параграф 2, индивидуалните правни задължения, свързани с индивидуални или временни бюджетни задължения, се сключват до 31 декември на година n.
В края на периодите, посочени в първа и втора алинея, неусвоеният остатък по такива бюджетни задължения се отменя от отговорния разпоредител с бюджетни кредити.
Преди подписването му размерът на всяко индивидуално правно задължение, прието вследствие на глобално бюджетно задължение, се записва от отговорния разпоредител с бюджетни кредити в бюджетните сметки и се осчетоводява към глобалното бюджетно задължение.
5. С изключение на случаите на разходи за персонала бюджетните и правните задължения, поети за дейности, които надхвърлят една финансова година, имат крайна дата на изпълнение, определена в съответствие с принципа на добро финансово управление.
Всички части от такива задължения, които не са били изпълнени шест месеца след тази дата, се отменят в съответствие с член 15.
Размерът на бюджетно задължение, отговарящо на правно задължение, за което не е извършено плащане по смисъла на член 90 в срок от две години след датата на подписването на правното задължение, се отменя освен когато сумата е свързана със случай, който е предмет на спор пред съд или арбитражен орган, или когато съществуват специални разпоредби, определени в специфични за сектора правила.
6. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за бюджетните и правните задължения, включително записването на индивидуални задължения.
Член 87
Проверки, приложими за поемането на задължения
1. Когато приема бюджетно задължение, отговорният разпоредител с бюджетни кредити гарантира, че:
а)
разходът е начислен в правилната бюджетна позиция;
б)
бюджетните кредити са налични;
в)
разходът е в съответствие с разпоредбите на Договорите, бюджета, настоящия регламент, делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент, и всички актове, приети съгласно Договорите и всеки друг регламент;
г)
е спазен принципът на добро финансово управление. Уместността на плащанията по предварително финансиране, техният размер и общият график на плащанията са пропорционални на планираната продължителност, напредъка по изпълнението и финансовите рискове във връзка с това предварително финансиране.
2. Когато регистрира правно задължение посредством физически или електронен подпис, разпоредителят с бюджетни кредити гарантира, че:
а)
задължението е обезпечено със съответно поето бюджетно задължение;
б)
разходът е редовен и е в съответствие с разпоредбите на Договорите, бюджета, настоящия регламент, делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент, и с всички актове, приети в съответствие с Договорите и всеки друг регламент;
в)
е спазен принципът на добро финансово управление.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 201а относно подробните правила за проверките, приложими за поемането на задължения.
Раздел 2
Утвърждаване на разход
Член 88
Утвърждаване на разход
1. Утвърждаване на разходи представлява действието, чрез което отговорният разпоредител с бюджетни кредити:
а)
потвърждава наличието на право на кредитора;
б)
определя или проверява действителността и размера на вземането;
в)
проверява условията, съгласно които плащането е дължимо.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно установяването на подробни правила за утвърждаването на разходи, включително предаване за плащане на разходи за персонал и за междинно плащане и плащане на остатъка по договори за възлагане на обществени поръчки и по безвъзмездни средства, резолюция „удостоверено вярно“ за плащания по предварително финансиране и формулярите на резолюциите „прието за плащане“ и „удостоверено вярно“.
Раздел 3
Разрешаване на разход
Член 89
Разрешаване на разход
1. Разрешаването на разход представлява действието, с което отговорният разпоредител с бюджетни кредити, след като провери наличността на бюджетните кредити, дава указание на счетоводителя, посредством издаване на платежно нареждане, да плати утвърдения от отговорния разпоредител с бюджетни кредити разход.
Когато се извършват периодични плащания във връзка с извършени услуги, включително наем, или доставка на стоки, и в зависимост от извършената от разпоредителя с бюджетни кредити оценка на риска, разпоредителят с бюджетни кредити може да нареди използването на системата за плащания незабавно инкасо.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за разрешаването на разходи, включително установяването на задължителните реквизити на платежните нареждания и проверката на платежните нареждания от разпоредителя с бюджетни кредити.
Раздел 4
Плащане на разход
Член 90
Видове плащания
1. Плащането се извършва при представяне на доказателство, че съответната дейност отговаря на разпоредбите на основния акт или на договора, и обхваща една или повече от следните операции:
а)
плащане на цялата дължима сума;
б)
плащане на дължимата сума по един от следните начини:
i)
предварително финансиране, което може да се раздели на няколко плащания след подписване на споразумението за делегиране, договора или споразумението за отпускане на безвъзмездни средства или след съобщаване на решението за отпускане на безвъзмездни средства;
ii)
едно или повече междинни плащания в замяна на частично изпълнение на дейността;
iii)
плащане на остатъка по дължимите суми, когато дейността е изпълнена изцяло.
2. В бюджетното счетоводство се прави разграничение между различните видове плащания, посочени в параграф 1, към момента на извършване на всяко плащане.
3. Счетоводните правила, посочени в член 152, включват правилата за изчистване на предварителното финансиране по сметките и за потвърждаване на допустимостта на разходите.
4. Плащанията по предварителното финансиране се изчистват редовно от отговорния разпоредител с бюджетни кредити съобразно икономическото естество и графика на съответния проект.
Когато отговорният разпоредител с бюджетни кредити счита, че е неефикасно да изисква финансови отчети от бенефициерите и изпълнителите, той получава от тях във връзка с безвъзмездни средства или договори на стойност над 5 000 000 EUR информация относно кумулативните разходи поне веднъж годишно.
За целите на втора алинея се включват подходящи разпоредби в договорите, решенията за отпускане на безвъзмездни средства и споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства, както и в споразуменията за делегиране.
Настоящият параграф не засяга специалните правила, установени в дял IV на втора част.
5. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за видовете плащания и оправдателните документи.
Член 91
Плащане, ограничено до наличните средства
Плащането на разхода се извършва от счетоводителя в рамките на наличните средства.
Раздел 5
Срокове за разходните операции
Член 92
Срокове
1. Плащанията се извършват в следните срокове:
а)
90 календарни дни за споразумения за възлагане, договори, споразумения и решения за отпускане на безвъзмездни средства, които включват технически услуги или дейности, които са особено сложни за оценяване и по които плащането зависи от одобрението на отчет или удостоверение;
б)
60 календарни дни за всички други споразумения за възлагане, договори, споразумения и решения за отпускане на безвъзмездни средства, по които плащането зависи от одобрението на отчет или удостоверение;
в)
30 календарни дни за всички други споразумения за възлагане, договори, споразумения и решения за отпускане на безвъзмездни средства.
2. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити може временно да спира срока за плащане, когато:
а)
сумата по заявката за плащане не е дължима; или
б)
не са представени подходящите оправдателни документи.
Ако до знанието на отговорния разпоредител с бюджетни кредити достигне информация, която поставя под съмнение допустимостта на разхода, съдържащ се в заявка за плащане, той може временно да спре срока за плащането за да провери, включително чрез проверки на място,, че разходът наистина е допустим.
3. Съответните кредитори се уведомяват писмено за причините за спирането.
4. Когато продължителността на спирането надхвърля два месеца, кредиторът може да поиска решение на отговорния разпоредител с бюджетни кредити относно продължителността на спирането.
5. При изтичане на сроковете, определени в параграф 1, кредиторът има право на лихва освен по отношение на държавите-членки.
6. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за сроковете за плащания и относно определянето на обстоятелствата, при които кредиторите, които са получили плащане със закъснение, имат право да получат лихва за забава за сметка на реда, от който е платена главницата.
ГЛАВА 7
Информационни системи и електронно управление
Член 93
Електронно управление на операциите
1. Когато приходните и разходните операции се управляват чрез компютърни системи, документите може да се подписват посредством компютъризирана или електронна процедура.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за електронното управление на операциите.
Член 94
Предаване на документи
При условие че съответните институции и държави-членки дадат предварителното си съгласие за това, предаването на документи между тях може да се извършва по електронен път.
Член 95
Електронно управление
1. При споделено управление целият официален обмен на информация между държавите-членки и Комисията се извършва чрез средства, посочени в специфичните за отделните сектори правила. Тези правила предвиждат оперативна съвместимост на данните, които са събрани или получени и са предадени при управлението на бюджета.
2. Институциите и изпълнителните агенции, както и органите, посочени в член 208, установяват и прилагат единни стандарти за обмен на информация по електронен път с трети лица, участващи в процедури за възлагане на обществени поръчки и отпускане на безвъзмездни средства. В частност те изготвят и изпълняват във възможно най-голяма степен решения за предаване, съхранение и обработка на данни, предавани при процедури за отпускане на безвъзмездни средства и възлагане на обществени поръчки, като за тази цел въвеждат единна „зона за електронен обмен на данни“ за заявители, кандидати и оференти.
3. Комисията докладва на Европейския парламент и на Съвета на редовни интервали за напредъка по прилагането на електронното управление.
ГЛАВА 8
Административни принципи
Член 96
Добра администрация
1. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити обявява баз забавяне необходимостта да се представят доказателства и/или документация, тяхната форма и предварително определеното съдържание, както и, по целесъобразност, примерният график за приключване на процедурите за възлагане.
2. Когато поради явна техническа грешка от страна на заявителя или оферента или когато заявителят или оферентът не предаде доказателство или не даде декларация, комисията за оценка или, по целесъобразност, отговорният разпоредител с бюджетни кредити приканва, освен в надлежно обосновани случаи, заявителя или оферента да предостави липсващата информация или да изясни оправдателните документи. Информация или разяснения от този тип не може да изменят в значителна степен предложението или условията на офертата.
Член 97
Посочване на средствата за обжалване
Когато процедурен акт на разпоредител с бюджетни кредити засяга неблагоприятно правата на заявител или оферент, бенефициер или изпълнител, в него се посочват наличните средства за административно и/или съдебно обжалване на този акт.
По-конкретно се посочват естеството на средството за обжалване, органът или органите, пред които то може да бъде извършено, както и сроковете за упражняване на това право.
ГЛАВА 9
Вътрешен одитор
Член 98
Назначаване на вътрешния одитор
1. Във всяка институция се въвежда функция по вътрешен одит, която се изпълнява в съответствие с приложимите международни стандарти. Вътрешният одитор, назначен от институцията, се отчита пред нея за проверката на правилното действие на системите и процедурите за изпълнение на бюджета. Вътрешният одитор не може да действа като разпоредител с бюджетни кредити, нито като счетоводител.
2. За целите на вътрешния одит на ЕСВД ръководителите на делегациите на Съюза, действащи като вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити в съответствие с член 56, параграф 2, подлежат на правомощията за проверка на вътрешния одитор на Комисията по отношение на вторично делегираното им финансово управление.
Вътрешният одитор на Комисията действа и като вътрешен одитор на ЕСВД по отношение на изпълнението на бюджетния раздел за ЕСВД, при спазване на член 213.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за назначаването на вътрешния одитор.
Член 99
Правомощия и функции на вътрешния одитор
1. Вътрешният одитор съветва своята институция относно справянето с рисковете, като издава независими становища относно качеството на системите за управление и контрол и като отправя препоръки за подобряване на условията за изпълнение на операциите и насърчаване на доброто финансово управление.
По-специално вътрешният одитор отговаря за:
а)
оценяване на пригодността и ефективността на системите за вътрешно управление и на работата на службите при осъществяването на политиките, програмите и дейностите в зависимост от свързаните с тях рискове;
б)
оценяване на ефикасността и ефективността на системите за вътрешен контрол и одит, приложими за всяка операция по изпълнението на бюджета.
2. Вътрешният одитор изпълнява своите функции по отношение на всички дейности и служби на институцията. Той разполага с пълен и неограничен достъп до цялата информация, необходима за изпълнение на неговите задължения, а ако е необходимо - и на място, включително в държавите-членки и в трети държави.
Вътрешният одитор взема предвид годишния отчет на разпоредителите с бюджетни кредити и всяка друга налична информация.
3. Вътрешният одитор докладва пред институцията за своите констатации и препоръки. Институцията осигурява предприемането на действия по препоръките от одитите. Вътрешният одитор също така представя на институцията годишен отчет за вътрешния одит, в който се посочват броят и видът на проведените вътрешни одити, отправените препоръки и действията, предприети по отношение на тях.
4. Координатите за връзка с вътрешния одитор се предоставят на разположение на всяко физическо или юридическо лице, което участва в разходни операции, с цел поверително свързване с вътрешния одитор.
5. Всяка година институцията изпраща на Европейския парламент и на Съвета доклад, съдържащ обобщение на броя и вида на извършените вътрешни одити, отправените препоръки и действията, предприети по тях.
6. Докладите и констатациите на вътрешния одитор, както и докладът на институцията, са достъпни за обществеността едва след като вътрешният одитор удостовери действията, предприети за тяхното изпълнение.
7. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за правомощията и функциите на вътрешния одитор.
Член 100
Независимост на вътрешния одитор
1. Институцията определя специални правила, приложими за вътрешния одитор, с които се гарантира пълната му независимост при изпълнение на неговите задължения и се регламентира неговата отговорност.
Ако вътрешният одитор е член на персонала, той упражнява при пълна независимост изключителните си функции за осъществяване на одит и носи отговорността, предвидена в Правилника за длъжностните лица и в делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за независимостта и отговорността на вътрешния одитор, включително правото на вътрешния одитор да сезира Съда на Европейския съюз.
ДЯЛ V
ВЪЗЛАГАНЕ НА ОБЩЕСТВЕНИ ПОРЪЧКИ
ГЛАВА 1
Общи разпоредби
Раздел 1
Обхват и принципи на възлагането
Член 101
Определение за обществени поръчки
1. Обществените поръчки са възмездни договори, сключени в писмена форма между един или повече икономически оператори и един или повече възложители по смисъла на членове 117 и 190, с цел да се получи срещу заплащане на цена, платена изцяло или частично от бюджета, доставката на движимо или недвижимо имущество, изпълнението на строителни работи или предоставянето на услуги.
Тези договори обхващат:
а)
поръчките за недвижими имоти;
б)
поръчките за доставки;
в)
поръчките за строителство;
г)
поръчките за услуги.
2. Рамковите споразумения са споразумения между един или повече икономически оператори и един или повече възложители, чиято цел е да се определят условията на договорите, които ще бъдат сключени през даден период, по-конкретно относно цените и, при необходимост, предвидените количества. Рамковите споразумения се уреждат от разпоредбите на настоящия дял във връзка с процедурата за възлагане на обществени поръчки, включително обявяването.
3. Освен в случаите по членове 106-109, настоящият дял не се прилага за безвъзмездните средства, нито за договорите за техническа помощ, сключени с ЕИБ или Европейския инвестиционен фонд.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за определението и обхвата на договорите за възлагане на обществени поръчки, включително рамковите споразумения и отделните договори.
Член 102
Принципи, приложими за обществените поръчки
1. Всички обществени поръчки, финансирани изцяло или частично от бюджета, са в съответствие с принципите на прозрачност, пропорционалност, равно третиране и недопускане на дискриминация.
2. Всички договори за възлагане на обществени поръчки са обект на процедура, която се провежда при осигуряване на конкуренция на възможно най-широка основа, освен когато се използва процедурата на договаряне, посочена в член 104, параграф 1, буква г).
Възлагащите органи не може да използват рамкови споразумения неправомерно или по начин, имащ за своя цел или като резултат предотвратяването, ограничаването или нарушаването на конкуренцията.
Раздел 2
Публикуване
Член 103
Публикуване на обществените поръчки
1. Всички обществени поръчки, чиято стойност надвишава праговете, предвидени в член 118 или член 190, се публикуват в Официален вестник на Европейския съюз от възложителите.
Обявленията за обществени поръчки се публикуват предварително, освен в случаите, посочени в член 104, параграф 2, и по отношение на обществените поръчки за услуги, обхванати от приложение IIБ към Директива 2004/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 г. относно координирането на процедурите за възлагане на обществени поръчки за строителство, доставки и услуги (17).
Публикуването на определена информация, след като обществената поръчка е вече възложена, може да отпадне, когато това би попречило на прилагането на закона, би било в разрез с обществения интерес, би увредило законните стопански интереси на публични или частни предприятия или би могло да наруши лоялната конкуренция помежду им.
2. Обществените поръчки на стойност под праговете, предвидени в член 118 или член 190, и обществените поръчки за услуги, посочени в приложение IIБ към Директива 2004/18/ЕО, се обявяват с подходящи средства.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за изискванията, приложими към обявяването на поръчки и публикуването на обявления.
Раздел 3
Процедури за възлагане на обществени поръчки
Член 104
Процедури за възлагане
1. Процедурите за възлагане на обществени поръчки се провеждат под една от следните форми:
а)
открита процедура;
б)
ограничена процедура;
в)
конкурси;
г)
процедура на договаряне;
д)
състезателен диалог.
Когато дадена обществена поръчка или рамково споразумение представляват интерес за две или повече институции, изпълнителни агенции или органи, посочени в членове 208 и 209, и когато има възможност за постигане на по-голяма ефикасност, съответните възложители се стремят да проведат процедурата за възлагане на обществена поръчка на междуинституционална основа.
Когато дадена обществена поръчка или рамково споразумение са необходими за осъществяването на съвместна дейност между институция и един или повече възложители от държави-членки, процедурата за възлагане на обществена поръчка може да бъде проведена съвместно от институцията и възложителите в определени случаи, които се посочват делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент.
Процедура за възлагане на обществени поръчки може да бъде проведена съвместно с държави от ЕАСТ и със страни кандидатки за членство в Съюза, при условие че тази възможност е била предвидена изрично в двустранен или многостранен договор.
2. За поръчките, чиято стойност надвишава праговете, предвидени в член 118 или в член 190, прилагането на процедурата на договаряне се разрешава единствено в случаите, предвидени в делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за видовете процедури за възлагане, съвместното възлагане, поръчките с ниска стойност и плащането по фактури.
Член 105
Съдържание на тръжната документация
В тръжната документация се дава пълно, ясно и точно описание на предмета на поръчката и се посочват критериите за отстраняване, подбор и възлагане, приложими за поръчката.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за съдържанието на тръжната документация, включително възможността и условията за преразглеждане на цените и техническите спецификации.
Член 106
Критерии за отстраняване, приложими за участието в процедури за възлагане на обществени поръчки
1. Кандидатите или оферентите се отстраняват от участие в процедурите за възлагане на обществени поръчки, в случай че:
а)
са обявени в несъстоятелност или са в ликвидация, тяхната дейност е под разпореждане на съда, са сключили споразумение с кредиторите, са преустановили дейността си, са обект на производство по тези въпроси или се намират в аналогично положение в резултат на подобна процедура, предвидена в националните законови или подзаконови актове;
б)
те или лицата с правомощия за представителство, вземане на решения или контрол спрямо тях са осъдени за престъпление по служба с влязла в сила присъда от компетентен орган на държава-членка;
в)
са признати за виновни за тежко нарушение при упражняване на професионалната си дейност, доказано с всякакви средства, които възложителят може да обоснове, включително с решения на ЕИБ и на международни организации;
г)
не са изпълнили своите задължения, свързани с плащането на вноски за социално осигуряване или плащането на данъци в съответствие с правните разпоредби на страната, в която са установени, или с тези на страната на възложителя, или с тези на страната, в която трябва да се изпълни поръчката;
д)
те или лицата с правомощия за представителство, вземане на решения или контрол спрямо тях са осъдени с влязла в сила присъда за измама, корупция, участие в престъпна организация, изпиране на пари или всякаква друга незаконна дейност, ако тази незаконна дейност накърнява финансовите интереси на Съюза;
е)
са обект на административна санкция, посочена в член 109, параграф 1.
Букви а)-г) от първа алинея не се прилагат в случай на закупуване при особено изгодни условия на стоки от доставчик, който е в процес на окончателна ликвидация на своята дейност, или от синдици или ликвидатори по производство по несъстоятелност, чрез споразумение с кредиторите или друга подобна процедура съгласно националното законодателство.
Букви б) и д) от първа алинея не се прилагат, когато кандидатите или оферентите може да докажат, че са приети адекватни мерки по отношение на лицата с правомощия за представителство, вземане на решения или контрол спрямо тях, по отношение на които лица е издадено съдебното решение, посочено в буква б) или буква д) от първа алинея.
2. В случай на процедура на договаряне, когато по технически или художествени причини или по причини, свързани със защитата на изключителни права, поръчката може да бъде възложена само на конкретен икономически оператор, институцията може да реши да не отстрани този икономически оператор на посочените в параграф 1, първа алинея, букви а), в) и г) основания, ако това е наложително, за да се осигури непрекъснатостта на дейността на институцията. В такъв случай институцията надлежно мотивира решението си.
3. Кандидатите или оферентите удостоверяват, че не се намират в някое от положенията, посочени в параграф 1. При все това възложителят може да не изисква това удостоверяване при поръчки с много ниска стойност.
За целите на правилното прилагане на параграф 1, кандидатът или оферентът при поискване от възлагащия орган:
а)
когато кандидатът или оферентът е юридическо лице - да предостави информация за собствеността или управлението, контрола и правомощието за представителство на юридическото лице, както и да удостовери, че не се намира в някое от положенията, посочени в параграф 1;
б)
когато е предвидено подизпълнение - да удостовери, че подизпълнителят не се намира в някоя от ситуациите, посочени в параграф 1.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за:
а)
критериите за отстраняване, приложими за участието в процедури за възлагане на обществени поръчки, в това число правилата относно незаконните дейности, представляващи основание за отстраняване;
б)
какви доказателства може да са достатъчни, за да се покаже липсата на положение за отстраняване;
в)
срока на отстраняване. Това отстраняване не може да надхвърля 10 години.
Член 107
Критерии за отстраняване, приложими при възлагане на обществени поръчки
1. Не се възлага поръчка на кандидати или оференти, които в хода на процедурата за възлагане на тази поръчка:
а)
се намират в положение на конфликт на интереси;
б)
са виновни за подаване на декларация с невярно съдържание при представянето на информацията, изискана от възложителя като условие за участие в процедурата за възлагане, или не са представили тази информация;
в)
се намират в някое от положенията за отстраняване от участие в процедурата за възлагане на поръчката, посочени в член 106, параграф 1.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за критериите за отстраняване, приложими в хода на процедурата за възлагане на обществени поръчки, и за определянето на доказателствата, които може да се считат за достатъчни, за да се покаже липсата на положение за отстраняване. Освен това на Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно срока на отстраняване.
Член 108
Централна база данни за отстраняванията
1. Комисията създава и управлява централна база данни за отстраняванията. Тя съдържа подробна информация за кандидатите и оферентите, които са в някое от положенията, посочени в член 106, член 109, параграф 1, първа алинея, буква б) и член 109, параграф 2, буква а). Посочената база данни е обща за институциите, изпълнителните агенции и органите, посочени в член 208. Европейският парламент и Съветът получават ежегодно информация за броя на новите случаи и за общия брой на случаите, въведени в базата данни.
2. Органите на държавите-членки и на третите държави, както и субектите, различни от посочените в параграф 1, които участват в изпълнението на бюджета в съответствие с членове 58 и 61, предоставят на отговорния разпоредител с бюджетни кредити информация за кандидатите и оферентите, които са в някое от положенията, посочени в член 106, параграф 1, първа алинея, буква д), когато поведението на съответния оператор е увредило финансовите интереси на Съюза. Посоченият разпоредител с бюджетни кредити получава тази информация и възлага на счетоводителя да я въведе в базата данни.
Органите и субектите, посочени в първата алинея, имат достъп до информацията, съдържаща се в базата данни, и може да я вземат предвид, в зависимост от случая и на своя отговорност, при възлагането на обществени поръчки, свързани с изпълнението на бюджета.
3. ЕЦБ, ЕИБ и Европейският инвестиционен фонд имат достъп до информацията, съдържаща се в базата данни, за целите на защитата на средствата им и може да я вземат предвид, в зависимост от случая и на своя отговорност, при възлагането на поръчки съгласно правилата им за възлагане на обществени поръчки.
Те изпращат на Комисията информацията за кандидатите и оферентите, които се намират в някое от положенията, посочени в член 106, параграф 1, първа алинея, буква д), когато поведението на съответните оператори е увредило финансовите интереси на Съюза.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за централната база данни за отстраняванията, включително определянето на стандартни процедури и технически характеристики за управлението на базата данни.
5. На органи на трети държави може да бъде предоставен достъп само когато правилата, установени в член 9 на Регламент (ЕО) № 45/2001, са изпълнени и въз основа на оценка на всеки отделен случай.
Член 109
Административни и финансови санкции
1. Възложителят може да налага административни и/или финансови санкции на:
а)
изпълнителите, кандидатите или оферентите в случаите, посочени в член 107, параграф 1, буква б);
б)
изпълнителите, по отношение на които е установено, че са в съществено неизпълнение на задълженията си по поръчките, финансирани от бюджета.
Независимо от това, във всички случаи възложителят първо дава на заинтересованото лице възможност да представи своите забележки.
2. Санкциите, посочени в параграф 1, са пропорционални на значението на поръчката и на сериозността на неправомерните действия и може да включват:
а)
отстраняване на съответния кандидат или оферент, или изпълнител от поръчките и безвъзмездните средства, финансирани от бюджета, за максимален срок от десет години; и/или
б)
плащането на финансови санкции от кандидата или оферента, или изпълнителя в размер до стойността на тази поръчка.
3. С цел по-голяма степен на защита на финансовите интереси на Съюза, институциите може да вземат решение, в съответствие с принципа на пропорционалност, да публикуват своите решения за налагане на административните или финансовите санкции, посочени в параграф 1, след като процедурата съгласно параграф 1 е била напълно спазена.
При вземането на решението да се публикува решение за налагане на административни или финансови санкции, посочено в първа алинея, се отчитат по-специално сериозността на неправомерното поведение, включително неговото въздействие върху финансовите интереси и имиджа на Съюза, изминалото от нарушението време, продължителността и повтаряемостта на нарушението, наличието на умисъл или степента на небрежност на съответния субект и предприетите от него мерки за поправяне на положението.
Решението за публикуване се включва в решението за налагане на административните или финансовите санкции и изрично предвижда публикуването на решението за налагане на санкции или на резюме на това решение на интернет сайта на институцията.
С цел гарантиране на възпиращо въздействие публикуваното резюме включва името на отговорното за неправомерното поведение лице, кратко описание на това нарушение, съответната програма и срока на отстраняването и/или размера на финансовите санкции.
Решението се публикува, след като са били изчерпани правните средства за обжалване на решението или след изтичането на крайния срок за обжалване, като то остава на интернет сайта до края на срока на отстраняване или до 6 месеца след плащането на финансовите санкции, в случай че те са били единствената предприета мярка.
Когато са засегнати физически лица, решението за публикуване се взема при отчитане на правото на неприкосновеност на личния живот и при надлежно спазване на правата, предвидени в Регламент (ЕО) № 45/2001.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за различните административни и финансови санкции за оферентите или кандидатите, които са направили декларации с невярно съдържание, съществени грешки, нередности или измами, или тежко са нарушили договорните си задължения.
Член 110
Критерии за възлагане на поръчките
1. Поръчките се възлагат въз основа на критерии за възлагане, приложими за съдържанието на офертите, след като се провери способността на икономическите оператори, които не са отстранени от участие съгласно членове 106 и 107 и член 109, параграф 2, буква а), въз основа на критериите за подбор, съдържащи се в документите относно процедурата за възлагане на поръчката.
2. Поръчките се възлагат чрез процедурата за автоматично възлагане или чрез процедурата за възлагане на оферента, представил икономически най-изгодната оферта.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно определянето на критериите за подбор и критериите за възлагане. Освен това на Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно документите, доказващи икономическия и финансов капацитет и доказателствата за технически и професионален капацитет, както и подробни правила относно електронните търгове и офертите с необичайно ниска стойност.
Член 111
Представяне на оферти
1. Организацията на представянето на офертите гарантира наличието на истинска конкуренция, както и поверителността на съдържанието на офертите до едновременното им отваряне.
2. Комисията гарантира чрез подходящи средства и при условията на член 95, че оферентите може да въвеждат съдържанието на офертите и евентуални подкрепящи доказателства в електронен формат („електронно възлагане на обществени поръчки“).
Комисията докладва на Европейския парламент и на Съвета за напредъка по изпълнението на настоящата разпоредба в срок 28 октомври 2014 г. и на редовни интервали след това.
3. Ако бъде счетено за уместно и пропорционално, възложителят може да изиска от оферентите да предоставят предварително обезпечение като гаранция, че представените оферти няма да бъдат оттеглени.
4. С изключение на поръчките с ниска стойност, посочени в член 104, параграф 3, заявленията и офертите се отварят от комисия по отварянето, назначена за тази цел. Всички оферти или заявления, които са обявени от комисията като неотговарящи на посочените условия, се отхвърлят.
5. Всички заявления за участие или оферти, обявени от комисията по отварянето за отговарящи на определените условия, се оценяват въз основа на критериите, предвидени в документите относно процедурата за възлагане на поръчката, за да се предложи на възложителя да възложи поръчката или да организира електронен търг.
6. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за представянето на оферти и установяването на сроковете за получаване на оферти и заявления за участие, сроковете за достъп до тръжната документация и сроковете при спешни случаи. Освен това на Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно различните методи на комуникация и подробните правила относно възможността за тръжна гаранция, отварянето на офертите, заявленията за участие и комисията за оценка на офертите и заявленията за участие.
Член 112
Принципи на равно третиране и на прозрачност
1. Докато процедурата за възлагане на обществена процедура е в ход, всички контакти между възложителя и кандидатите или оферентите трябва да отговарят на условия, които гарантират прозрачност и равно третиране. Те не може да водят до изменения в условията на поръчката или в условията на първоначално подадената оферта.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за принципите на равно третиране и на прозрачност. Освен това на Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно позволените контакти между възложителите и оферентите по време на процедурата на възлагане на поръчката, минималните изисквания за протокола от оценката и минималната информация във връзка с решението на възложителя.
Член 113
Решение за възлагане
1. Разпоредителят с бюджетни кредити решава на кого да се възложи поръчката съгласно критериите за подбор и възлагане, определени предварително в документите относно процедурата за възлагане на поръчката и в правилата за възлагане на обществени поръчки.
2. Възложителят уведомява всички кандидати или оференти, чиито заявления или оферти са отхвърлени, за основанията, на които е взето решението и за продължителността на периода на изчакване, посочен в член 118, параграф 2. Възложителят уведомява всички оференти, които изпълняват критериите за отстраняване и за подбор и които подадат писмено запитване, за характеристиките и сравнителните предимства на спечелилата оферта и за името на оферента, на когото се възлага поръчката.
Въпреки това не е необходимо да се оповестяват определени подробности, когато оповестяването би попречило на прилагането на закона, би било в разрез с обществения интерес, би увредило законните стопански интереси на публични или частни предприятия или би нарушило лоялната конкуренция между тези предприятия.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за решението за възлагане и подписването и изпълнението на договора.
Член 114
Отмяна на процедурата за възлагане на поръчки
Преди да се подпише договорът, възложителят може да се откаже от поръчката или да отмени процедурата за възлагането, без кандидатите или оферентите да имат право на обезщетение.
Решението се мотивира и се свежда до знанието на кандидатите или оферентите.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за отмяната на процедурата за възлагане на поръчки.
Раздел 4
Гаранции и корективни мерки
Член 115
Гаранции
Освен в случай на поръчки с ниска стойност, ако счете за уместно и пропорционално, възложителят може, индивидуално за всеки отделен случай и при извършен анализ на риска, да изисква от изпълнителите да предоставят гаранция с цел:
а)
да се осигури пълното изпълнение на поръчката или
б)
да се ограничат финансовите рискове, свързани с плащането на предварителното финансиране.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила, включително критериите за анализ на риска, за гаранциите, изисквани от изпълнителите.
Член 116
Грешки, нередности и измами в рамките на процедурата
1. Когато се установи, че процедурата за възлагане на поръчката е опорочена поради съществени грешки, нередности или измами, възложителят спира временно процедурата и може да предприеме всички необходими мерки, включително и отмяна на процедурата.
Когато след възлагането на поръчката се окаже, че процедурата за възлагане или изпълнението на поръчката са опорочени поради съществени грешки, нередности или измами, възложителят може, в зависимост от достигнатия етап в процедурата, да не сключи договора, да спре временно неговото изпълнениеръчката или при необходимост да прекрати договора.
Когато тези грешки, нередности или измами се дължат на изпълнителя, възложителят може също така да откаже да извърши плащанията, да събере вече изплатените суми или да прекрати всички договори, сключени с този изпълнител, пропорционално на сериозността на грешките, нередностите или измамите.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за спирането на изпълнението на договора в случай на грешки, нередности и измами.
ГЛАВА 2
Разпоредби, приложими за поръчките, възлагани от институциите за техни нужди
Член 117
Възложител
1. Институциите се считат за възложители, когато възлагат поръчки за свои нужди. Те делегират в съответствие с член 65 правомощията, необходими за упражняване на функциите на възложител.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за делегирането на функциите на възложител, включително установяването на подходящото равнище за изчисляването на праговете.
Член 118
Приложими прагове
1. При спазване на дял IV на втора част, в Директива 2004/18/ЕО са предвидени праговете, които определят:
а)
условията за публикуване, посочени в член 103;
б)
избора на процедурите, посочени в член 104, параграф 1;
в)
съответните срокове.
2. При спазване на изключенията и условията, определени в делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент, при поръчки, попадащи в приложното поле на Директива 2004/18/ЕО, възложителят не подписва договор или рамково споразумение със спечелилия поръчката оферент до изтичането на период на изчакване.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за приложимите прагове, отделните договори и договорите, включващи обособени позиции, оценката на стойността на определени договори и периода на изчакване преди подписването на договора.
Член 119
Правила за участие в процедури за възлагане на поръчки
1. В процедурите за възлагане на поръчки може да участват при равни условия всички физически и юридически лица, попадащи в обхвата на Договорите, и всички физически и юридически лица от трета държава, която е сключила със Съюза специално споразумение в областта на обществените поръчки, при условията, предвидени в това споразумение.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила по отношение на доказателствата за право на участие в обществени поръчки.
2. OLAF упражнява правомощията, предоставени на Комисията с Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета от 11 ноември 1996 г. относно контрола и проверките на място, извършвани от Комисията за защита на финансовите интереси на Европейските общности срещу измами и други нередности (18), да извършва проверките и контрола на място в държавите-членки и, в съответствие със споразуменията за сътрудничество и взаимопомощ, които са в сила, в трети държави и в помещенията на международни организации.
Член 120
Правила на Световната търговска организация относно възлагането на поръчки
Когато се прилага Многостранното споразумение относно обществените поръчки, сключено в рамките на Световната търговска организация, процедурите за възлагане на обществени поръчки са отворени и за граждани на държавите, които са ратифицирали посоченото споразумение, при условията, предвидени в него.
ДЯЛ VI
БЕЗВЪЗМЕЗДНИ СРЕДСТВА
ГЛАВА 1
Обхват и форма на безвъзмездните средства
Член 121
Обхват на безвъзмездните средства
1. Безвъзмездните средства представляват преки финансови помощи, отпускани безвъзмездно от бюджета, с цел финансиране на:
а)
дейност, предназначена да подпомогне постигането на цел на политиката на Съюза;
б)
функционирането на орган, който преследва цел от общ интерес на Съюза или има цел, съставляваща част от политика на Съюза и подкрепяща такава политика („безвъзмездни средства за оперативни разходи“).
Безвъзмездните средства се предвиждат или в писмено споразумение, или в решение на Комисията, за което бенефициерът на безвъзмездни средства се уведомява.
Комисията може да установи защитена електронна система за връзка с бенефициерите.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробното уточняване на обхвата на безвъзмездните средства и относно правилата, определящи дали трябва да се използват споразумения или решения за отпускане на безвъзмездни средства. Освен това на Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробностите по отношение на електронната система за връзка, включително условията, при които да се считат за оригинали и да бъдат подписани документи, представени с помощта на тези системи, включително споразумения за отпускане на безвъзмездни средства, и използването на рамкови партньорства.
2. Не представляват безвъзмездни средства по смисъла на настоящия дял:
а)
разходите за членовете и служителите на институциите и вноските за Европейските училища;
б)
обществените поръчки, посочени в член 101, помощите, изплатени като макрофинансово подпомагане, и бюджетното подпомагане;
в)
финансовите инструменти, както и акционерните или дяловите участия в международни финансови институции, като например Европейската банка за възстановяване и развитие (ЕБВР), или специализираните органи на Съюза, като например Европейския инвестиционен фонд (ЕИФ);
г)
вноските, изплащани от Съюза за участие в органи, в които той членува;
д)
разходите, изпълнявани в режим на споделено управление и непряко управление по смисъла на членове 58, 59 и 60, освен ако не е предвидено друго във финансовите правила, приложими за бюджета на субектите или лицата, на които е възложено изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в) или в споразуменията за възлагане;
е)
вноските за изпълнителните агенции, посочени в член 62, изплащани по силата на акта за учредяването на всяка от агенциите;
ж)
разходите във връзка с риболовните пазари, посочени в член 3, параграф 2, буква е) от Регламент (ЕО) № 1290/2005 на Съвета от 21 юни 2005 г. относно финансирането на Общата селскостопанска политика (19);
з)
възстановяването на пътни и дневни разходи, направени от лица, поканени или упълномощени от институциите, или, когато е уместно, всякакви други обезщетения, изплатени на тези лица;
и)
присъдените на конкурси награди, по отношение на които се прилага дял VII на първа част.
3. Отстъпките по лихвените проценти и субсидиите за гаранционни такси се считат за безвъзмездни средства, ако не са комбинирани в една-единствена мярка с финансовите инструменти, посочени в дял VIII на първа част.
Разпоредбите на настоящия дял се прилагат към тези отстъпки и субсидии, с изключение на:
а)
принципа на съфинансиране, установен в член 125, параграф 3;
б)
принципа на недопускане на печалба, установен в член 125, параграф 4;
в)
за дейности, чиято цел е засилване на финансовия капацитет на бенефициера или генерирането на приход, оценката на финансовия капацитет на заявителя, посочена в член 132, параграф 1;
4. Всяка институция може да предоставя безвъзмездни средства за комуникационни дейности, когато, поради надлежно обосновани причини, използването на процедури за възлагане на обществени поръчки не е подходящо.
Член 122
Бенефициери
1. Когато няколко субекта отговарят на критериите за получаване на безвъзмездни средства и заедно формират един субект, този субект може да бъде третиран като единствен бенефициер, включително когато субектът е създаден специално за целите на изпълнение на дейността, която подлежи на финансиране с безвъзмездните средства.
2. За целите на настоящия дял следните субекти се считат за субекти, свързани с бенефициера:
а)
субекти, формиращи бенефициера в съответствие с параграф 1;
б)
субекти, които отговарят на критериите за допустимост и които не са в никое от положенията, посочени в член 131, параграф 4, и които имат връзка с бенефициера, по-специално правна връзка или връзка посредством собствения капитал, която не е ограничена нито до дейността, нито е създадена с единствената цел на нейното изпълнение.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно минималното съдържание на споразуменията или решенията за отпускане на безвъзмездни средства, в частност, когато безвъзмездните средства се отпускат на няколко субекта, конкретните задължения на координатора, по целесъобразност, и на другите бенефициери, приложимият режим на отговорност и условията за добавяне или отстраняване на бенефициер.
Член 123
Форми на безвъзмездните средства
1. Безвъзмездните средства може да бъдат отпуснати под формата на:
а)
възстановяване на определена част от действително направените допустими разходи, посочени в член 126;
б)
възстановяване въз основа на единичните разходи;
в)
еднократни суми;
г)
финансиране с единна ставка;
д)
комбинация от формите, посочени в букви а)-г).
2. При определяне на подходящата форма на безвъзмездни средства се отчитат в максимално възможна степен интересите и счетоводните методи на потенциалните бенефициери.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно правилата за различните форми на безвъзмездните средства, включително безвъзмездните средства с ниска стойност.
Член 124
Еднократни суми, единични разходи и финансиране с единна ставка
1. Без да се засягат разпоредбите на основния акт, използването на еднократни суми, единични разходи или финансиране с единна ставка се разрешава с решение на Комисията, гарантиращо зачитане на принципа на равно третиране на бенефициерите за една и съща категория дейности или работни програми.
Когато максималната сума на безвъзмездните средства не надвишава сумата на безвъзмездни средства с ниска стойност, разрешението може да бъде дадено от компетентния разпоредител с бюджетни кредити.
2. Разрешението е подкрепено най-малко от следното:
а)
обосновка на уместността на тези форми на финансиране с оглед на естеството на подкрепяните дейности или работни програми, както и с оглед на рисковете от нередности и измами и разходите за контрол;
б)
посочване на разходите или категориите разходи, обхванати от еднократни суми, единични разходи или финансиране с единна ставка, които не включват недопустими съгласно приложимите правила на Съюза разходи;
в)
описание на методите за определяне на еднократните суми, единичните разходи или финансирането с единна ставка, както и на условията за гарантиране в разумна степен на спазване на принципите за недопускане на печалба и за съфинансиране и за избягване на двойно финансиране на разходи. Тези методи се основават на:
i)
статистически данни или подобни обективни средства; или
ii)
подход, специфичен за всеки бенефициер, чрез използване на заверени или подлежащи на одит ретроспективни данни на бенефициера или на обичайните му практики за определяне и анализ на разходите.
3. Когато бъде разрешено използване на обичайните практики на бенефициера за определяне и анализ на разходите, отговорният разпоредител с бюджетни кредити може да оцени съответствието на тези практики с посочените в параграф 2 условия предварително или чрез подходяща стратегия за последващ контрол.
Ако съответствието на обичайните практики на бенефициера за определяне и анализ на разходите с условията, посочени в параграф 2, е установено предварително, размерът на еднократните суми, единичните разходи или финансирането с единна ставка, определен чрез прилагане на тези практики, не се подлага на последващи проверки.
Отговорният разпоредител с бюджетни кредити може да счете, че обичайните практики на бенефициера за определяне и анализ на разходите съответстват на условията, посочени в параграф 2, ако те се приемат от националните органи по сравними схеми за финансиране.
4. В решението или споразумението за отпускане на безвъзмездни средства може да се разреши или да се наложи финансиране под формата на единни ставки на косвените разходи на бенефициера в размер до 7 % от общите допустими преки разходи за дейността, освен когато бенефициерът получава безвъзмездни средства за оперативни разходи, финансирани от бюджета. Максималният размер от 7 % може да бъде надвишен въз основа на мотивирано решение на Комисията.
5. Собствениците на МСП и други физически лица, които не получават заплата, може да обявят допустими разходи за персонал за работата, извършена по дейност или работна програма, въз основа на единични разходи, определени посредством решение на Комисията.
6. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за еднократните суми, единичните разходи или финансирането с единна ставка.
ГЛАВА 2
Принципи
Член 125
Общи принципи, приложими за безвъзмездните средства
1. Безвъзмездните средства се отпускат съобразно принципите на прозрачност и на равно третиране.
2. Без да се засяга член 130, не се допуска кумулиране или отпускане със задна дата на безвъзмездните средства.
3. Безвъзмездните средства включват съфинансиране, без да се засягат специалните правила, определени в дял IV на втора част.
Освен ако в настоящия регламент не е предвидено друго, статутът и финансирането на политическите партии на европейско равнище са установени в Регламент (ЕО) № 2004/2003 на Европейския парламент и на Съвета от 4 ноември 2003 г. относно статута и финансирането на политическите партии на европейско равнище (20).
4. Безвъзмездните средства не може да имат за цел или резултат реализирането на печалба в рамките на дейността или на работната програма на бенефициера („принцип на недопускане на печалба“).
Първата алинея не се прилага по отношение на:
а)
дейностите, чиято цел е засилване на финансовия капацитет на бенефициера или дейностите, които генерират приход, за да се гарантира тяхната непрекъснатост след периода на финансиране от Съюза, предвиден в решението или споразумението за отпускане на безвъзмездни средства;
б)
стипендиите за образование, изследователска дейност или професионално обучение, отпуснати на физически лица.
в)
друга пряка помощ, изплатена на най-нуждаещи се физически лица, като безработни лица и бежанци;
г)
безвъзмездните средства въз основа на единна ставка и/или еднократни суми и/ или единични разходи, когато те отговарят на условията по член 124, параграф 2;
д)
безвъзмездните средства с ниска стойност.
Когато се реализира печалба, Комисията има право да извърши събиране на процент от печалбата, който отговаря на вноската на Съюза за допустимите разходи, действително извършени от бенефициера за изпълнение на дейността или работната програма.
5. За целите на настоящия дял печалбата се определя като излишъкът на приходите спрямо допустимите разходи, направени от бенефициера, когато се прави заявката за плащане на остатъка.
Приходите, посочени в първа алинея, се ограничават до дохода, генериран от дейността или работната програма, както и целевите финансови вноски от донори за финансирането на допустимите разходи.
В случай на безвъзмездни средства за оперативни разходи, сумите, предвидени за натрупване на резерви, не се вземат предвид за целите на проверката на спазването на принципа за недопускане на печалба.
6. Ако политическа партия на равнището на Съюза реализира излишък на приходите спрямо разходите в края на финансова година, за която е получила безвъзмездни средства за оперативни разходи, чрез дерогация от установения в параграф 4 принцип за недопускане на печалба част от този излишък в размер до 25 % от общите приходи за посочената година може да бъде пренесена за следващата година, при условие че се използва преди края на първото тримесечие на тази следваща година.
За целите на проверката на спазването на принципа за недопускане на печалба не се вземат предвид собствените средства, по-специално даренията и приходите от членски внос, натрупани при годишната дейност на политическа партия на равнището на Съюза, които надвишават 15 % от поеманите от бенефициера допустими разходи.
Втора алинея не се прилага, ако финансовите резерви на политическа партия на равнището на Съюза надвишават 100 % от средните й годишни приходи.
7. На Европейската инвестиционна банка или ЕИБ може да бъдат отпуснати, без покани за представяне на предложения, безвъзмездни средства за дейности, свързани с предоставянето на техническа помощ. В такива случаи член 131, параграфи 2-5 и член 132, параграф 1 не се прилагат.
8. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210за допълване на общите принципи, приложими за безвъзмездните средства, включително принципа за недопускане на печалба и принципа на съфинансиране. Освен това на Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно определението за техническа помощ.
Член 126
Допустими разходи
1. Безвъзмездните средства не надвишават общ таван, изразен като абсолютна стойност, който се определя въз основа на прогнозните допустими разходи.
Безвъзмездните средства не надвишават допустимите разходи.
2. Допустимите разходи са действително направени от бенефициера на безвъзмездни средства разходи, които отговарят на всички изброени по-долу критерии:
а)
направени са през периода на осъществяване на дейността или работната програма, с изключение на разходите във връзка с окончателните отчети и одиторските заверки;
б)
посочени са в прогнозния общ бюджет за дейността или работната програма;
в)
необходими са за изпълнението на дейността или работната програма, за които се отпускат безвъзмездните средства;
г)
възможно е да бъдат установени и проверени, по-специално като се записват в счетоводната документация на бенефициера и се определят съгласно приложимите счетоводни стандарти на държавата, в която бенефициерът е установен, и в съответствие с неговите обичайни практики за определяне и анализ на разходите;
д)
отговарят на разпоредбите на приложимото данъчно и социално законодателство;
е)
те са приемливи, обосновани и отговарят на принципа на добро финансово управление, по-специално от гледна точка на икономичността и ефикасността.
3. Поканите за представяне на предложения посочват категориите разходи, считани за допустими за финансиране от Съюза.
Без да се засяга основният акт и в допълнение към параграф 2, следните категории разходи се считат за допустими, ако отговорния разпоредител с бюджетни кредити ги е посочил като такива в поканата за представяне на предложения:
а)
разходи за гаранция за предварителното финансиране, представена от бенефициера на безвъзмездните средства, когато такава гаранция е изискана от отговорния разпоредител с бюджетни кредити съгласно член 134, параграф 1;
б)
разходи за външни одити, когато такива одити са изискани от отговорния разпоредител с бюджетни кредити в подкрепа на исканията за плащане;
в)
данък добавена стойност („ДДС“), когато не е възстановим по приложимото национално законодателство за ДДС и е платен от бенефициер, различен от данъчно незадължено лице, както е определено в член 13, параграф 1, първа алинея от Директива 2006/112/ЕО на Съвета от 28 ноември 2006 г. относно общата система на данъка върху добавената стойност (21);
г)
разходи за амортизация, при условие че те са действително направени от бенефициера;
д)
разходи за заплати на персонала от националните администрации, до размера, в който те съответстват на разходите за дейности, които съответните обществени органи не биха извършили, ако въпросният проект не е бил започнат.
4. Разходите, направени от субекти, свързани с бенефициера, както е описано в член 122, може да се приемат за допустими от отговорния разпоредител с бюджетни кредити по поканата за представяне на предложения. В този случай се прилагат едновременно следните условия:
а)
съответните субекти са посочени в споразумението или решението за отпускане на безвъзмездни средства;
б)
съответните субекти изпълняват правилата, приложими за бенефициера съгласно споразумението или решението за отпускане на безвъзмездни средства по отношение на допустимостта на разходите и правата на Комисията, OLAF и Сметната палата за провеждане на проверки и одити.
5. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно допълнителни уточнения във връзка с допустимите разходи.
Член 127
Съфинансиране в натура
1. Съфинансирането под формата на вноски в натура не се взема предвид за целите на изчисляването на печалбата, генерирана от безвъзмездните средства.
2. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити може да приеме вноски в натура като съфинансиране, ако прецени, че е необходимо или целесъобразно. Когато съфинансирането в натура се предлага в подкрепа на безвъзмездни средства с ниска стойност и отговорният разпоредител с бюджетни кредити е решил да го откаже, той обосновава защо това е ненужно или нецелесъобразно.
Тези вноски не надвишават:
а)
размера на фактически извършените разходи от трети лица, надлежно удостоверени от счетоводна документация;
б)
или, при липса на подобни документи, разходите, които съответстват на общоприетите разходи на въпросния пазар.
Вноските в натура се представят отделно в прогнозния бюджет, така че да се отразят общите средства, заделени за тази дейност. Единичната стойност на тези вноски се оценява в предварителния бюджет и не подлежи на по-нататъшна промяна.
Вноските в натура зачитат националните правила в данъчната област и в областта на социалната сигурност.
Член 128
Прозрачност
1. Безвъзмездните средства са предмет на работна програма, която се публикува, преди да започне изпълнението й.
Тази работна програма се изпълнява чрез публикуването на покани за представяне на предложения, освен в надлежно обосновани извънредни случаи на спешност или когато характеристиките на бенефициера или на дейността го налагат като единствена възможност за определена дейност, или когато бенефициерът е посочен в основен акт.
Първата алинея не се прилага за помощ за управление на кризи, операции за гражданска защита или операции за предоставяне на хуманитарна помощ.
2. В поканите за представяне на предложения се посочва планираната дата, до която всички заявители ще бъдат информирани за резултатите от оценката на техните заявления и индикативната дата за подписване на споразумения за отпускане на безвъзмездни средства или уведомяване за решенията за отпускане на безвъзмездни средства.
Тези дати се определят въз основа на следните периоди:
а)
за информиране на всички заявители за резултатите от оценката на техните заявления - максимум шест месеца, считано от крайната дата за подаване на пълните предложения;
б)
за подписване със заявителите на споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства или за уведомяването им за такива решения - максимум три месеца, считано от датата на информиране на успешните заявители.
Тези срокове може да бъдат адаптирани, за да се вземе предвид времето, необходимо за съобразяване със специфичните процедури, които могат да бъдат изисквани в основния акт в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (22) и може да бъдат надхвърлени в изключителни, надлежно обосновани случаи, по-специално за сложни дейности, когато е налице голям брой предложения или закъснения по вина на заявителите.
Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити докладва в годишния си отчет за дейността за средната продължителност на сроковете, използвани за информиране на заявителите, за подписване на споразумения за отпускане на безвъзмездни средства или за уведомяване за решенията за отпускане на безвъзмездни средства. В случай на надхвърляне на сроковете, посочени във втората алинея, оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити посочва причините за това и ако липсва надлежна обосновка в съответствие с трета алинея, предлага коригиращо действие.
3. Всички безвъзмездни средства, отпуснати през финансовата година, се публикуват ежегодно в съответствие с член 35, параграфи 2 и 3.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за изискванията за работната програма, съдържанието на поканите за представяне на предложения, изключенията от тези покани, информацията за заявителите и последващото публикуване.
Член 129
Принцип на некумулативно отпускане
1. Всяка дейност може да води до отпускането само на една сума безвъзмездни средства от бюджета за един бенефициер, освен ако е разрешено друго в съответните основни актове.
На един бенефициер може да бъде отпусната само една сума безвъзмездни средства за оперативни разходи от бюджета за финансовата година.
Заявителят незабавно информира разпоредителите с бюджетни кредити за всякакви многократни заявления и многократни плащания на безвъзмездни средства, свързани с една и съща дейност или с една и съща работна програма.
При никакви обстоятелства едни и същи разходи не може да се финансират два пъти от бюджета.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за принципа на некумулативно отпускане на безвъзмездни средства.
Член 130
Принцип на забрана за отпускане със задна дата
1. Безвъзмездни средства може да бъдат отпуснати за дейност, която вече е започнала, ако заявителят може да обоснове необходимостта от започване на дейността преди подписването на споразумението за отпускане на безвъзмездни средства или преди уведомлението за решението за отпускане на безвъзмездни средства.
В такива случаи допустимите за финансиране разходи не предхождат датата на подаване на заявлението за безвъзмездни средства, освен в надлежно обосновани извънредни случаи, предвидени в основния акт, или в случай на изключителна спешност за помощ за управление на кризи, операции за гражданска защита и операции за хуманитарна помощ или в ситуации на предстояща или непосредствена опасност, която заплашва да ескалира във въоръжен конфликт или да дестабилизира дадена държава, когато включването на Съюза на ранен етап би било от голямо значение за предотвратяване на конфликта.
Безвъзмездни средства не може да бъдат отпускани със задна дата за вече приключени дейности.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила относно принципа за неотпускането на безвъзмездни средства със задна дата.
2. В случай на безвъзмездни средства за оперативни разходи, споразумението за отпускане на безвъзмездни средства се подписва или решението за отпускане на безвъзмездни средства се обявява в срок от шест месеца след началото на бюджетната година на бенефициера. Допустимите за финансиране разходи не може да бъдат направени преди подаването на заявлението или преди началото на финансовата година на бенефициера.
ГЛАВА 3
Процедура за отпускане
Член 131
Заявления за безвъзмездни средства
1. Заявленията за безвъзмездни средства се представят в писмена форма, включително, по целесъобразност, в защитен електронен формат.
Когато счита това за осъществимо, Комисията предоставя възможността за подаване на заявления за безвъзмездни средства онлайн.
2. Заявленията за безвъзмездни средства са допустими, ако са подадени от следните лица:
а)
юридически лица; или
б)
физически лица, доколкото това се изисква от естеството или характеристиките на дейността или целта, преследвана от заявителя.
За целите на първа алинея, буква а) заявленията за безвъзмездни средства може да бъдат допустими, ако са подадени от субекти, които нямат правосубектност съгласно приложимото национално право, при условие че техните представители имат способността да поемат правни задължения от името на субекта и предоставят гаранции за защитата на финансовите интереси на Съюза, които са равностойни на гаранциите, предоставени от юридическите лица.
3. В заявлението се посочва правният статут на заявителя и се показва неговият финансов и оперативен капацитет да изпълни предложената дейност или работна програма.
За целта заявителят подава клетвена декларация и - освен ако безвъзмездните средства не са с ниска стойност, всички оправдателни документи, изисквани от отговорния разпоредител с бюджетни кредити въз основа на оценка на риска. Предварително изискуемите документи се посочват в поканата за представяне на предложения.
Проверката на финансовия капацитет не се прилага към физически лица стипендианти, към физически лица, които са сред най-нуждаещите се и получават пряка помощ, към публични органи или към международни организации. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити може, в зависимост от оценка на риска, да отмени задължението за проверка на оперативния капацитет на публични органи или международни организации.
4. Член 106, параграф 1 и членове 107, 108 и 109 се прилагат и по отношение на заявителите за безвъзмездни средства. Заявителите удостоверяват, че не се намират в някое от положенията, посочени в тези членове. Въпреки това, отговорният разпоредител с бюджетни кредити не изисква това удостоверяване:
а)
за безвъзмездни средства с ниска стойност;
б)
когато такова удостоверение е предоставено наскоро в рамките на друга процедура за отпускане.
5. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити може да налага на заявителите административни и финансови санкции, които са ефективни, пропорционални и възпиращи, при условията на член 109.
Тези санкции може да се налагат също и на бенефициери, които в момента на представяне на заявлението или по време на изпълнението на безвъзмездните средства са представили декларации с невярно съдържание при предоставянето на информацията, изисквана от отговорния разпоредител с бюджетни кредити, или не са предоставили тази информация.
6. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за организацията, свързана със заявленията за безвъзмездни средства, доказателствата за непопадане в положение за отстраняване, заявителите без юридическа правосубектност, юридическите лица, формиращи един заявител, финансовите и административните санкции, критериите за допустимост и безвъзмездните средства с ниска стойност.
Член 132
Критерии за подбор и за отпускане на безвъзмездни средства
1. Критериите за подбор, обявени предварително в поканата за оферти трябва да дават възможност за оценка на способността на заявителя да осъществи предложената дейност или работна програма.
2. Критериите за отпускане на безвъзмездни средства, обявени предварително в поканата за представяне на предложения, дават възможност да се оцени качеството на представените предложения спрямо набелязаните цели и приоритети.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за критериите за подбор и за отпускане на безвъзмездни средства.
Член 133
Процедура за оценяване
1. Предложенията се оценяват въз основа на предварително обявени критерии за подбор и за отпускане на средствата, за да се определят предложенията, които може да бъдат финансирани.
2. След това въз основа на оценката, предвидена в параграф 1, отговорният разпоредител с бюджетни кредити съставя списък на одобрените бенефициери и суми.
3. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити информира писмено заявителите за решенията по техните заявления. В случай че заявената сума не е отпусната, съответната институция посочва основанията за отхвърляне на заявлението, с конкретно позоваване на критериите за подбор и отпускане на средствата.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за оценката и отпускането на безвъзмездните средства и информирането на заявителите.
ГЛАВА 4
Плащане и контрол
Член 134
Гаранция за предварителното финансиране
1. Ако счете за уместно и пропорционално, отговорният разпоредител с бюджетни кредити може, индивидуално за всеки отделен случай и при извършен анализ на риска, да изиска от бенефициера да предостави предварително гаранция с цел да се ограничат финансовите рискове, свързани с плащането на предварителното финансиране.
2. Независимо от параграф 1 не се изискват гаранции в случай на безвъзмездни средства с ниска стойност.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за гаранцията за предварителното финансиране.
Член 135
Плащане на безвъзмездните средства и контрол
1. Размерът на безвъзмездните средства става окончателен едва след като отговорният разпоредител с бюджетни кредити приеме окончателните доклади и отчети, без това да засяга последващите проверки от съответната институция, които се извършват своевременно.
2. Ако се установи, че процедурата за отпускане на безвъзмездните средства е опорочена поради съществени грешки, нередности или измами, отговорният разпоредител с бюджетни кредити спира временно процедурата и може да предприеме всички необходими мерки, включително отмяна на процедурата. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити информира незабавно OLAF за предполагаемите случаи на измама.
3. Ако след отпускане на безвъзмездните средства бъде установено, че процедурата по отпускането или усвояването на безвъзмездните средства са опорочени от съществени грешки, нередности, измами или неизпълнение на задължения, отговорният разпоредител с бюджетни кредити може, в зависимост от достигнатия етап в процедурата и при условия че на заявителя или бенефициера е дадена възможност да представи своите забележки:
а)
да откаже да сключи споразумението за отпускане на безвъзмездни средства или да откаже да изпрати уведомление за решението за отпускане на безвъзмездни средства;
б)
да спре временно изпълнението на безвъзмездните средства; или
в)
по целесъобразност да прекрати споразумението или решението за отпускане на безвъзмездни средства.
4. Когато такива грешки, нередности или измами се дължат на бенефициера или бенефициерът не изпълни задълженията си по споразумение или решение за отпускане на безвъзмездни средства, отговорният разпоредител с бюджетни кредити може, в допълнение, да намали безвъзмездните средства или да събере суми, изплатени недължимо съгласно споразумението или решението за отпускане на безвъзмездни средства, пропорционално на тежестта на грешките, нередностите или измамите или на неизпълнението на задълженията, при условие че на бенефициера е дадена възможност да представи своите забележки.
5. Когато при контрола или одитите се установят системни или повтарящи се грешки, нередности, измами или неизпълнение на задълженията, които се дължат на бенефициера и имат съществени последици за повече от една безвъзмездна помощ, отпусната на този бенефициер при сходни условия, отговорният разпоредител с бюджетни кредити може да преустанови временно изпълнението на всички засегнати безвъзмездни средства или по целесъобразност да прекрати съответните споразумения или решения за отпускане на безвъзмездни средства с въпросния бенефициер, пропорционално на тежестта на грешките, нередностите, измамите или неизпълнението на задълженията, след като на бенефициера е дадена възможност да представи своите забележки.
След провеждане на процедура по преглед на доказателствата отговорният разпоредител с бюджетни кредити може, в допълнение, да намали безвъзмездните средства или да събере сумите, изплатени недължимо по всички безвъзмездни средства, засегнати от посочените в първата алинея системни или повтарящи се грешки, нередности, измами или неизпълнение на задълженията, които може да бъдат одитирани съгласно споразуменията или решенията за отпускане на безвъзмездни средства.
6. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити определя сумите, които да бъдат приспаднати или събрани, когато е възможно и практически осъществимо, на основата на разходите, които са недължимо декларирани като допустими за всяка съответна безвъзмездна помощ, след приемане на преразгледаните финансови обосновки, представени от бенефициера.
7. Когато не е възможно или практически осъществимо да се определи точно размерът на недопустимите разходи за всяка съответна безвъзмездна помощ, сумите, които трябва да бъдат приспаднати или събрани, може да се определят чрез екстраполиране на процента намаление или събиране, който се прилага по отношение на безвъзмездни средства, за които е било доказано наличието на системни или повтарящи се грешки или нередности, а когато недопустимите разходи не може да служат като основа за определяне на сумите, които да бъдат приспаднати или събрани, чрез прилагането на единна ставка, при спазване на принципа на пропорционалност. На бенефициера се дава възможност да представи своите забележки относно метода на екстраполиране или приложимата единна ставка и да предложи надлежно обоснован алтернативен метод или ставка преди намалението или събирането.
8. Комисията гарантира равно третиране на бенефициерите по дадена програма, по-специално когато тя се изпълнява от няколко отговорни разпоредители с бюджетни кредити.
На бенефициерите се предоставя информация за начините на оспорване на решенията, взети съгласно параграфи 3, 4, 5, 6 и б7 от настоящия член, в съответствие с член 97.
9. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за плащането на безвъзмездните средства и контрола, включително правила относно оправдателните документи и спирането и намаляването на безвъзмездните средства.
Член 136
Срокове за съхраняване на документация
1. Бенефициерите съхраняват документация, оправдателни документи, статистически данни и други записи във връзка с отпуснати безвъзмездни средства за период от пет години след плащането на остатъка и за период от три години в случай на безвъзмездни средства с ниска стойност.
2. Документация във връзка с одити, обжалвания, съдебни дела или подадени искове за вземания, възникнали от изпълнението на проекта, се съхранява до приключването на тези одити, обжалвания, съдебни дела или искове.
ГЛАВА 5
Изпълнение
Член 137
Договори за изпълнение и финансова подкрепа за трети лица
1. Когато изпълнението на дейност или на работна програма изисква предоставянето на финансова подкрепа на трети лица, бенефициерът може да предостави такава финансова подкрепа, при условие че са спазени следните условия:
а)
преди да отпусне безвъзмездните средства, отговорният разпоредител с бюджетни кредити е проверил, че бенефициерът дава адекватни гаранции по отношение на събирането на сумите, дължими на Комисията;
б)
условията за предоставяне на такава подкрепа са строго определени в решението за отпускане на безвъзмездни средства или в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства между бенефициера и Комисията, за да се избегне възможността бенефициерът да действа по своя преценка;
в)
съответните суми са малки, с изключение на случаите, когато финансовата подкрепа е основна цел на дейността.
2. Във всяко решение или споразумение за отпускане на безвъзмездни средства се предвижда изрично правото на Комисията и на Сметната палата да упражняват правомощията си на контрол по отношение на документи, помещения и информация, включително съхраняваната на електронни носители, спрямо всички трети лица, които са получили средства на Съюза.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила във връзка с договорите за изпълнение и финансовата подкрепа за трети лица.
ДЯЛ VII
НАГРАДИ
Член 138
Общи правила
1. Наградите се дават при спазване на принципите на прозрачност и равно третиране. Наградите насърчават постигането на целите на политиките на Съюза.
2. За тази цел наградите са предмет на работна програма, която се публикува преди да започне нейното изпълнение. Работната програма се изпълнява чрез обявяване на конкурси.
Конкурсите за награди с единична стойност 1 000 000 EUR или повече може да се публикуват само ако са предвидени в справките или друг съответен документ, посочен в член 38, параграф 3, буква д).
В правилата на конкурса се определят най-малко условията за участие, в това число критериите за изключване съгласно член 106, параграф 1 и членове 107, 108 и 109, критериите за присъждане, размерът на наградата и условията на плащане.
Наградите не може да се присъждат пряко без конкурс и се публикуват ежегодно в съответствие с член 35, параграфи 2 и 3.
3. Участията в конкурси се оценяват от орган от експерти въз основа на публикуваните конкурсни правила.
Наградите се присъждат след това от отговорния разпоредител с бюджетни кредити въз основа на оценката на органа от експерти, които имат свободата да решат дали да препоръчат присъждането на награди в зависимост от направената от тях оценка на качеството на участващите проекти.
4. Размерът на наградата не се обвързва с извършените от победителя разходи.
5. Когато изпълнението на дадено действие или работна програма изисква присъждането на награди на трети лица от бенефициер на безвъзмездни средства на Съюза, бенефициерът може да присъжда такива награди, при условие че минималното съдържание на правилата на конкурса, посочени в параграф 2, е строго определено в решението за отпускане на безвъзмездни средства или в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства между бенефициера и Комисията, без възможности за действия по собствена преценка.
6. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за наградите, включително програмиране, правила на конкурса, последващо публикуване, оценка, информация и уведомяване на победителите.
ДЯЛ VIII
ФИНАНСОВИ ИНСТРУМЕНТИ
Член 139
Обхват
1. Финансовите инструменти се разрешават с основен акт.
Без да се засяга първата алинея, финансови инструменти може да бъдат създавани, в надлежно обосновани случаи, без да се разрешават с основен акт, при условие че тези инструменти са включени в бюджета в съответствие с член 49, параграф 1, буква д).
2. Когато помощта на Съюза се предоставя чрез финансови инструменти и комбинирано в една единна мярка с елементите, които са пряко свързани с финансовите инструменти, насочени към същите крайни получатели, включително техническата помощ, отстъпките по лихвените проценти и субсидиите за гаранционни такси, за всички елементи на тази мярка се прилага настоящият дял.
3. Когато финансовите инструменти са комбинирани с безвъзмездни средства, които се финансират от бюджета по дял VI на първа част за елементи, които не са пряко свързани с финансовите инструменти, се водят отделни записи за всеки източник на финансиране.
4. Комисията може да изпълнява финансовите инструменти чрез пряко управление или чрез непряко управление, според предвиденото в основния акт, чрез възлагане на задачи по изпълнението на субектите съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточки ii), iii), v) и vi).
Когато изпълняват финансови инструменти, субектите, на които са възложени задачи по изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточки ii), iii), v) и vi), може допълнително да възложат, на своя отговорност, част от изпълнението на финансови посредници, при условие че тези субекти гарантират, че финансовите посредници отговарят на критериите, посочени в член 140, параграфи 1, 3 и 5. Финансовите посредници се избират въз основа на открити, прозрачни, пропорционални и недискриминационни процедури, като се избягват конфликти на интереси.
Комисията продължава да носи отговорност за съответствието на рамката за изпълнение за финансовите инструменти с принципа на доброто финансово управление и подкрепя постигането в срок на определените цели на политиките, с измерими постижения и резултати. Комисията носи отговорност за изпълнението на финансовите инструменти, без да се засяга правната и договорната отговорност на субектите, на които е възложено изпълнението, в съответствие с приложимото право.
5. Когато финансовите инструменти се изпълняват чрез споделено управление с държавите-членки, приложимите спрямо тези инструменти разпоредби, включително правилата за вноските за финансовите инструменти, управлявани пряко или непряко в съответствие с настоящия дял, се определят в регламентите, посочени в член 175.
6. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за финансовите инструменти, включително избора на субектите, на които е възложено изпълнението на финансовите инструменти, съдържанието на споразуменията за възлагане, разноските и таксите за управление, специфичните правила за доверителните сметки, прякото изпълнение на финансовите инструменти и избора на ръководство, на финансови посредници и на крайни получатели.
Член 140
Принципи и условия, приложими за финансовите инструменти
1. Финансовите инструменти се използват в съответствие с принципите на добро финансово управление, прозрачност, пропорционалност, недискриминация, равно третиране и субсидиарност и съгласно техните цели и по целесъобразност, срок, определени в основния акт относно тези финансови инструменти.
2. Финансовите инструменти отговарят на следното:
а)
служат за преодоляване на неефективност на пазара или неоптимални инвестиционни ситуации, които са доказано жизнеспособни, но не могат да привлекат достатъчно финансиране от пазарни източници;
б)
допълняемост: финансовите инструменти нямат за цел да бъдат заместител на финансовите инструменти на дадена държава-членка, на частното финансиране или друга финансова намеса на Съюза;
в)
ненарушаване на конкуренцията на вътрешния пазар и съвместимост с правилата за държавна помощ;
г)
ефект на лоста: участието на Съюза във финансов инструмент има за цел мобилизирането на обща инвестиция, чийто размер е по-голям от участието на Съюза съобразно предварително определените показатели;
д)
хармонизиране на интересите: при изпълнението на финансови инструменти Комисията гарантира, че съществува общ интерес от постигане на целите на политиките, определени за даден финансов инструмент, който може да бъде подкрепен с разпоредби, като например изисквания за съвместни инвестиции и поделяне на риска или финансови стимули, като същевременно се предотвратяват конфликти на интереси с други дейности на субектите, на които е възложено изпълнението;
е)
финансовите инструменти се създават въз основа на предварителна оценка, в това число оценка на възможното повторно усвояване на допълнителните ресурси, посочени в параграф 8, буква е).
3. Бюджетните разходи, свързани с даден финансов инструмент, и финансовата отговорност на Съюза в никакъв случай не надвишават размера на съответното бюджетно задължение, поето за този финансов инструмент, като по този начин се изключва възможността за генериране на условни пасиви за бюджета.
4. Субектите, на които са възложени задачи по изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточки ii), iii), v)и vi) и всички финансови посредници, които са избрани да участват в извършването на финансови операции по даден финансов инструмент, спазват приложимите стандарти и законодателство относно предотвратяването на изпирането на пари, борбата с тероризма и данъчните измами. За изпълнението на финансовите инструменти в съответствие с настоящия дял, субектите, на които са възложени задачи по изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточки ii), iii), v) и vi) не може да бъдат установени на територия, чиито съдебни органи не си сътрудничат със Съюза по отношение на прилагането на международно възприетите данъчни стандарти, нито може да поддържат делови взаимоотношения със субекти, регистрирани на такава територия, като транспонират тези изисквания в своите договори с избраните финансови посредници.
5. Субектите, на които са възложени задачи по изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточки ii), iii), v)и vi), финансовите посредници, посочени в параграф 3 от настоящия член, които участват в управлението на финансови инструменти на Съюза, и крайните получатели на помощ от Съюза съгласно настоящия дял осигуряват на Сметната палата всички условия и й предоставят цялата информация, която Сметната палата счита за необходима за изпълнение на задачата си съгласно член 161.
По отношение на помощта от Съюза съгласно настоящия дял се прилагат Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета и Регламент (ЕО) № 1073/1999 на Европейския Парламент и на Съвета от 25 май 1999 г. относно разследванията, провеждани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF) (23).
6. Сумите, които са поне в същия размер като вноската на Съюза или, където това е приложимо, са нейни кратни, се използват за постигането на конкретните цели на политиките, преследвани чрез финансовия инструмент, и не пораждат неправомерни предимства, по-специално под формата на неправомерни дивиденти или печалби за трети лица.
Без да се засягат специфичните за сектора правила относно споделеното управление, приходите, в това число дивиденти, прираст на капитала, гаранционни такси и лихви по заеми и върху суми по доверителни сметки, изплащани на Комисията или доверителни сметки, които са открити за финансовите инструменти и могат да бъдат отнесени към подкрепата от бюджета в рамките на финансов инструмент, се записват в бюджета след приспадане на разноските и таксите за управление.
Годишните вноски за изплащане, в това число капиталови изплащания, освободени гаранции и погашения на главницата, изплатени на Комисията или по доверителните сметки, които са открити за финансовите инструменти и могат да бъдат отнесени към подкрепата от бюджета в рамките на финансов инструмент, са вътрешен целеви приход в съответствие с член 21 и се използват за същия финансов инструмент, без да се засяга параграф 9 от настоящия член, за период не по-дълъг от периода, за който са разпределени бюджетните кредити плюс две години, освен ако е посочено друго в основния акт.
7. Плащанията към доверителни сметки се изпълняват от Комисията въз основа на заявки за плащане, които са надлежно обосновани с прогнози за отпусканите суми, като се взема предвид наличното салдо по доверителните сметки и необходимостта да се избягват прекомерно големите салда по такива сметки. В случай че сумите по доверителните сметки са достатъчни, за да покрият определения по договор минимален резерв по доверителните сметки, към който е прибавена прогнозата за отпусканите суми за текущата финансова година и да покрият сумите, които са необходими, за да се изключат условните пасиви във връзка със задълженията за плащане във валути различни от еврото, не се изпълняват други плащания към доверителните сметки. Прогнозите за отпусканите суми следва да се осигуряват за годината или по целесъобразност, за шестмесечие.
8. Комисията докладва ежегодно на Европейския парламент и на Съвета относно дейностите, които са свързани с финансовите инструменти. За всеки получаващ подкрепа финансов инструмент докладът включва:
а)
посочване на финансовия инструмент и основния акт;
б)
описание на финансовия инструмент, реда и условията за неговото изпълнение и добавената стойност на участието на Съюза;
в)
участващите в изпълнението финансови институции, в това число всички въпроси, свързани с прилагането на параграф 5;
г)
общия размер на бюджетните задължения и плащания от бюджета за всеки финансов инструмент;
д)
резултатите от изпълнението на финансовия инструмент, включително извършените инвестиции;
е)
оценка на използването на сумите, които са постъпили обратно във финансовия инструмент под формата на вътрешни целеви приходи по параграф 6;
ж)
салдото по доверителната сметка;
з)
приходи и плащания по параграф 6;
и)
стойността на инвестициите в собствен капитал спрямо предходни години;
й)
общите цифри за обезценката на активите на инструменти за дялово участие или за поделяне на риска и гаранциите, по които са подадени искания за плащане по линия на инструментите с гаранция;
к)
целевия ефект на лоста и постигнатия ефект на лоста;
л)
приноса му за постигането на целите на съответната програма, измерен чрез установените показатели, включително, когато е приложимо, географската диверсификация.
9. Когато Европейският парламент или Съветът считат, че даден финансов инструмент не е постигнал ефективно своите цели, те може да поискат от Комисията да внесе предложение за преразгледан основен акт с цел постепенно приключване на инструмента. В случай на постепенно приключване на финансов инструмент всички нови плащания по този инструмент по параграф 6, трета алинея се считат за общ приход.
10. Целите на финансовите инструменти и по целесъобразност, тяхната специфична правна форма и място на регистрация се публикуват на уебсайта на Комисията.
11. За финансовите инструменти отговорният разпоредител с бюджетни кредити гарантира, че финансовите отчети за периода от 1 януари до 31 декември и в съответствие със счетоводните правила, посочени в член 143 и Международните счетоводни стандарти за публичния сектор (IPSAS), както и всяка информация, която е необходима за изготвянето на финансовите отчети съгласно член 68, параграф 3, се предоставят от субектите, на които са възложени задачи по изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточки ii), iii), v) и vi) до 15 февруари следващата година. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити гарантира също, че одитираните финансови отчети за финансовите инструменти се предоставят от тези субектите до 15 май следващата година.
12. Комисията гарантира хармонизирано управление на финансовите инструменти, по-специално в областта на счетоводството, отчетността, наблюдението и управлението на финансовия риск.
13. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за изпълнението на финансовите инструменти, в това число условията за тяхното използване, ефекта на лоста, предварителната оценка, наблюдението и обработката на вноските от фондовете, посочени в член 175.
ДЯЛ IX
ПРЕДСТАВЯНЕ НА ОТЧЕТИТЕ И СЧЕТОВОДНА ОТЧЕТНОСТ
ГЛАВА 1
Представяне на отчетите
Член 141
Устройство на отчетите
Отчетите включват:
а)
консолидираните финансови отчети, в които се представя консолидирането на финансовата информация, съдържаща се във финансовите отчети на институциите, финансирани от бюджета, тези на органите, посочени в член 208, и на други органи, чиито отчети се изисква да бъдат консолидирани съгласно счетоводните правила, посочени в член 143;
б)
агрегираните бюджетни отчети, в които се представя информацията, съдържаща се в бюджетните отчети на институциите.
Член 142
Доклад за бюджетното и финансовото управление
1. Всяка институция и орган, посочени в член 141, изготвят доклад за бюджетното и финансовото управление през финансовата година.
Те изпращат доклада на Европейския парламент, на Съвета и на Сметната палата до 31 март, следващ финансовата година.
2. Докладът, посочен в параграф 1, отчита както в абсолютно, така и в процентно изражение най-малко степента на изпълнение на бюджетните кредити и дава обобщена информация относно трансфера на бюджетни кредити между различните бюджетни позиции.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за доклада за бюджетното и финансовото управление.
Член 143
Правила относно отчетите
1. Счетоводителят на Комисията приема правилата, въз основа на международно възприетите счетоводни стандарти в публичния сектор. Счетоводителят може да се отклони от тези стандарти, ако според него това е необходимо, за да се даде вярна и точна представа за активите и пасивите, разходите, приходите и паричните потоци. Когато дадено счетоводно правило се отклонява съществено от тези стандарти, това следва да бъде отразено в бележките към финансовите отчети, наред с основанията за отклонението.
2. Бюджетните отчети, посочени в член 141, спазват бюджетните принципи, определени в настоящия регламент. Те дават вярна и точна представа за бюджетните приходни и разходни операции.
Член 144
Счетоводни принципи
1. Финансовите отчети, посочени в член 141, представят информацията, включително информацията относно счетоводните политики, по начин, който гарантира, че тя е релевантна, надеждна, сравнима и разбираема. Финансовите отчети се съставят в съответствие с общоприетите счетоводни принципи, изложени в счетоводните правила, посочени в член 143.
2. На Комисията се предоставят правомощията да приема делегирани актове относно определянето на рамката за изпълнението от страна на счетоводителя на неговите задачи съгласно настоящия член и членове 145, 146, 148, 151, 154, 156 и 157.
Член 145
Финансови отчети
1. Финансовите отчети се представят в милиони евро и се състоят от:
а)
счетоводния баланс и отчета за финансовия резултат, които представят всички активи и пасиви, финансовото състояние и финансовия резултат към 31 декември на предходната година; те се представят в съответствие със счетоводните правила, посочени в член 143;
б)
отчета за паричните потоци, в който се посочват събраните и отпуснатите суми през годината и крайното салдо на касата;
в)
отчета за промените в нетните активи, в който се представя общ преглед на движенията през годината в резервите и натрупаните резултати.
2. Чрез бележките към финансовите отчети се допълва и пояснява информацията, представена в посочените в параграф 1 отчети, и се предоставя цялата допълнителна информация, утвърдена от международно възприетата счетоводна практика, когато тази информация има отношение към дейностите на Съюза.
Член 146
Отчети за изпълнението на бюджета
1. Отчетите за изпълнението на бюджета се представят в милиони евро. Те се състоят от:
а)
отчетите, в които се агрегират всички бюджетни операции за годината като приходи и разходи;
б)
бележките, с които се допълва и пояснява информацията, представена в отчетите.
2. Отчетите за изпълнението на бюджета имат същото устройство като това на самия бюджет.
Член 147
Междинни отчети
1. Счетоводителите на другите институции и на органите, посочени в член 141, изпращат своите междинни отчети на счетоводителя на Комисията и на Сметната палата до 1 март на следващата година.
2. Счетоводителите на другите институции и на органите, посочени в член 141, изпращат на счетоводителя на Комисията също така пакет от отчети в стандартен формат, определен от счетоводителя на Комисията за целите на консолидирането, до 1 март на следващата година.
3. Счетоводителят на Комисията консолидира тези междинни отчети с междинните отчети на Комисията и до 31 март на следващата година изпраща на Сметната палата междинните отчети на Комисията и консолидираните междинни отчети на Съюза.
Член 148
Одобряване на окончателните консолидирани отчети
1. До 1 юни Сметната палата представя своите забележки по междинните отчети на другите институции и на всеки орган, посочени в член 141, а до 15 юни представя своите забележки по междинните отчети на Комисията и консолидираните междинни отчети.
2. Институциите, различни от Комисията, и всеки от органите, посочени в член 141, изготвят своите окончателни отчети и ги изпращат до 1 юли на счетоводителя на Комисията, на Сметната палата, на Европейския парламент и на Съвета с оглед на изготвянето на окончателните консолидирани отчети.
Счетоводителите на другите институции и на органите, посочени в член 141, изпращат на счетоводителя на Комисията също така пакет от отчети в стандартен формат, определен от счетоводителя на Комисията за целите на консолидирането, до 1 юли.
3. На същата дата, на която предава своите окончателни отчети, счетоводителят на всяка институция и на всеки орган, посочени в член 141, изпраща на Сметната палата с копие до счетоводителя на Комисията също така представително писмо относно тези окончателни отчети.
Окончателните отчети се придружават от бележка, съставена от счетоводителя, в която той декларира, че окончателните отчети са изготвени в съответствие с настоящия дял и приложимите счетоводни принципи, правила и методи.
4. Счетоводителят на Комисията изготвя окончателните консолидирани отчети въз основа на информацията, представена съгласно параграф 2 от настоящия член от институциите различни от Комисията и органите, посочени в член 141. Окончателните консолидирани отчети се придружават от бележка, съставена от счетоводителя на Комисията, в която той декларира, че окончателните консолидирани отчети са изготвени в съответствие с настоящия дял и със счетоводните принципи, правила и методи, изложени в бележките към финансовите отчети.
5. След като одобри окончателните консолидирани отчети и своите собствени окончателни отчети, Комисията ги изпраща на Европейския парламент, на Съвета и на Сметната палата до 31 юли.
До същата дата счетоводителят на Комисията предава на Сметната палата представително писмо относно окончателните консолидирани отчети.
6. В срок до 15 ноември окончателните консолидирани отчети се публикуват в Официален вестник на Европейския съюз заедно с декларацията за достоверност, предоставена от Сметната палата в съответствие с член 287 от ДФЕС и член 106а от Договора за Евратом.
ГЛАВА 2
Информация за изпълнението на бюджета
Член 149
Отчет за бюджетните гаранции и рискове
В допълнение към отчетите и докладите, предвидени в членове 145 и 146, Комисията се отчита пред Европейския парламент и пред Съвета веднъж годишно за бюджетните гаранции, посочени в член 49, параграф 1, буква г), и съответните рискове.
Тази информация се изпраща същевременно и на Сметната палата.
Член 150
Информация за изпълнението на бюджета
1. Освен отчетите и докладите, предвидени в членове 145 и 146, счетоводителят на Комисията изпраща веднъж месечно на Европейския парламент и на Съвета цифрите, агрегирани най-малко на ниво глави, за изпълнението на бюджета както за приходите, така и за разходите спрямо всички бюджетни кредити.
С тези данни се дават и подробности за усвояването на пренесените бюджетни кредити.
Данните се изпращат в срок от десет дни от края на всеки месец.
2. Три пъти годишно в рамките на 30 работни дни, считано от 31 май, 31 август и 31 декември счетоводителят на Комисията изпраща на Европейския парламент и на Съвета отчет за изпълнението на бюджета, който обхваща както приходите, така и разходите, разбити по глави, статии и позиции.
В тези отчети се дават и подробности за усвояването на бюджетните кредити, пренесени от предходни финансови години.
3. Едновременно с това цифрите и отчетът за изпълнението на бюджета се изпращат на Сметната палата и се публикуват на уебсайта на Комисията.
4. До 15 септември всяка година счетоводителят изпраща на Европейския парламент и на Съвета доклад с информация относно забелязаните текущи рискове, наблюдаваните общи тенденции, срещнатите нови счетоводни проблеми, напредъка по въпросите в областта на счетоводството, в това число повдигнатите от Сметната палата, и информация за събирането на вземания.
ГЛАВА 3
Счетоводна отчетност
Раздел 1
Общи разпоредби
Член 151
Счетоводна система
1. Счетоводната система на институциите служи за организиране на бюджетната и финансовата информация така, че цифрите да могат да се записват, архивират и регистрират.
2. Счетоводната система включва общи сметки и бюджетни сметки. Сметките се водят в евро на база календарна година.
3. Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити може да води и аналитични сметки.
Член 152
Обща разпоредба за счетоводната система на институциите
След съгласуване със счетоводителите на останалите институции и на органите, посочени в член 141, счетоводителят на Комисията приема в съответствие с член 143 счетоводните правила и хармонизирания сметкоплан, които ще се прилагат от всички институции, от службите, посочени в дял V на втора част, и от всички органи, посочени в член 141.
Раздел 2
Общи сметки
Член 153
Общи сметки
В общите сметки се записват в хронологичен ред чрез прилагане на метода на двустранно записване всички събития и операции, които влияят на икономическото и финансовото състояние, както и на активите и пасивите на институциите и органите, посочени в член 141.
Член 154
Записвания в общите сметки
1. Салдата и движенията по общите сметки се записват в счетоводните книги.
2. Всички счетоводни записвания, включително корекциите по сметките, се основават на оправдателни документи, на които записванията се позовават.
3. Счетоводната система е такава, че оставя ясна одитна следа за всички счетоводни записвания.
Член 155
Счетоводни корекции
След приключване на финансовата година и до датата на представяне на общите сметки счетоводителят извършва корекции, които, без да водят до отпускане или събиране на суми за тази година, са необходими за вярното и точно представяне на тези сметки. Корекциите спазват правилата за счетоводна отчетност, посочени в член 143.
Раздел 3
Бюджетни сметки
Член 156
Бюджетно счетоводство
1. В бюджетните сметки се отразява подробно изпълнението на бюджета.
2. За целите на параграф 1 в бюджетните сметки се записват всички бюджетни приходни и разходни операции, предвидени в дял IV на първа част.
ГЛАВА 4
Инвентаризационни описи
Член 157
Инвентарен опис
1. Всяка институция и орган, посочени в член 141, водят инвентарен опис, в който се отразяват количеството и стойността на всички материални, нематериални и финансови активи на Съюза в съответствие с образец, изготвен от счетоводителя на Комисията.
Всяка институция и орган, посочени в член 141, проверяват дали записванията в инвентарния опис отговарят на действителното състояние.
2. Продажбата на материални активи на Съюза се обявява по подходящ начин.
ДЯЛ X
ВЪНШЕН ОДИТ И ОСВОБОЖДАВАНЕ ОТ ОТГОВОРНОСТ ВЪВ ВРЪЗКА С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА БЮДЖЕТА
ГЛАВА 1
Външен одит
Член 158
Външен одит от Сметната палата
Европейският парламент, Съветът и Комисията информират Сметната палата във възможно най-кратки срокове за всички решения и правила, приети съгласно членове 13, 16, 21, 25, 26, 29 и 40.
Член 159
Правила и процедура по отношение на одита
1. Проверката на Сметната палата за това дали всички приходи са постъпили и всички разходи са извършени по законосъобразен и редовен начин се извършва по отношение на Договорите, бюджета, настоящия регламент, делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент, и всички останали актове, приети съгласно Договорите.
2. При изпълнението на своята задача Сметната палата има право да разглежда, по начина, указан в член 161, всички документи и информация, свързани с финансовото управление на службите или органите по отношение на операциите, финансирани или съфинансирани от Съюза. Сметната палата има право да разпитва всички длъжностни лица, отговорни за определена приходна или разходна операция, както и да използва всички приложими за горепосочените служби или органи процедури за одит. Одитът в държавите-членки се извършва във връзка с националните институции за одит или, когато те не разполагат с необходимите правомощия, с компетентните национални служби. Сметната палата и националните одитни институции на държавите-членки си сътрудничат в дух на доверие, като запазват своята независимост.
За да получи цялата необходима информация за изпълнение на задачата, поверена й по силата на Договорите или на актовете, приети съгласно тях, Сметната палата може да присъства, по свое искане, по време на одита, извършван в рамките на изпълнението на бюджета от или от името на която и да е институция.
По искане на Сметната палата, всяка институция издава разрешение на финансовите институции, които държат депозити на Съюза, да дадат възможност на Сметната палата да се увери, че външните данни съответстват на счетоводните сметки.
3. За да изпълни своята задача, Сметната палата уведомява институциите и органите, за които се прилага настоящият регламент, за имената на своите служители, които са оправомощени да ги одитират.
Член 160
Проверки на ценни книжа и парични средства
Сметната палата гарантира, че всички ценни книжа и парични средства по депозити или в наличност са сверени с подписани от депозитарите бордера или с официални удостоверения за държаните парични средства и ценни книжа. Сметната палата може да извършва такива проверки.
Член 161
Право на достъп на Сметната палата
1. Комисията, останалите институции, органите, които се разпореждат с приходи и разходи от името на Съюза, както и получателите осигуряват на Сметната палата всички материални условия и й предоставят цялата информация, която Сметната палата счита за необходима за изпълнение на своята задача. Те предоставят на разположение на Сметната палата всички документи, които се отнасят до възлагането и изпълнението на финансирани от бюджета поръчки, всички отчети за парични средства или материали, цялата счетоводна документация или оправдателни документи, както и свързаните с това административни документи, всички документи за приходи и разходи, всички инвентарни описи, всички органиграми на отдели, които Сметната палата счита за необходими за извършване на одит, по документи или на място, на отчета за бюджетния и финансовия резултат, и за същите цели - всички документи и данни, създадени или съхранявани на електронен носител.
Органите за вътрешен одит и другите служби на съответните национални администрации осигуряват на Сметната палата всички материални условия, които тя прецени за необходими за изпълнение на своята задача.
2. Служителите, чиято работа се проверява от Сметната палата, са длъжни:
а)
да покажат своята документация за паричните средства в наличност, за всички останали парични средства, за всички ценни книжа и материали от всякакъв вид, както и оправдателните документи за тяхното разпореждане с поверените им средства, а също и всички свързани с тях счетоводни книги, регистри и други документи;
б)
да представят кореспонденцията и всички останали документи, необходими за цялостното извършване на одита, посочен в член 159, параграф 1.
Информацията, предоставена съгласно първа алинея, буква б), може да бъде поискана единствено от Сметната палата.
3. Сметната палата се оправомощава да извършва одит на документите за приходите и разходите на Съюза, които се държат от службите на институциите, и по-специално от службите, отговорни за решенията за тези приходи и разходи, от органите, които се разпореждат с приходите и разходите от името на Съюза, както и от физическите или юридически лица, които получават плащания от бюджета.
4. Задачата по проверката на законосъобразното и редовно постъпване на приходите и извършване на разходите, както и на доброто финансово управление обхваща и усвояването на средства на Съюза от органи извън институциите, които са получили тези вноски.
5. Финансирането от Съюза, изплатено на получатели извън институциите, подлежи на даването на писмено съгласие от тези получатели, а при липса на такова съгласие от тяхна страна - на писмено съгласие от изпълнителите или подизпълнителите, за извършване на одит от Сметната палата относно използването на предоставеното финансиране.
6. Комисията предоставя на Сметната палата, по нейно искане, всякаква информация за операциите по получаване и отпускане на заеми.
7. Използването на интегрирани компютърни системи не води до ограничаване на достъпа на Сметната палата до оправдателните документи.
Член 162
Годишен доклад на Сметната палата
1. До 30 юни Сметната палата предава на Комисията и на съответните институции всички забележки, които по нейно мнение са от такова естество, че следва да бъдат включени в годишния доклад. Тези забележки запазват поверителния си характер и подлежат на състезателна процедура. До 15 октомври всяка институция изпраща своя отговор на Сметната палата. Отговорите на останалите институции, различни от Комисията, се изпращат същевременно и на Комисията.
2. Годишният доклад съдържа оценка на доброто финансово управление.
3. Годишният доклад съдържа раздел за всяка институция. Сметната палата може да добави всякакви кратки отчети или общи забележки, каквито прецени за уместни.
Сметната палата предприема всички необходими мерки, за да гарантира, че отговорите от всички институции на нейните забележки се публикуват до или след всяка забележка, за която се отнасят.
4. Сметната палата предава до 15 ноември на органите, отговарящи за освобождаването от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, и на другите институции своя годишен доклад, придружен от отговорите на институциите, и осигурява публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
5. След като Сметната палата предаде годишния доклад, Комисията информира незабавно съответните държави-членки за подробностите от този доклад, касаещи управлението на средствата, за които те отговарят съгласно приложимите правила.
След получаване на тази информация, държавите-членки отговарят на Комисията в срок от 60 дни. Комисията предава обобщение на тази информация на Сметната палата, Европейския парламент и Съвета до 28 февруари.
Член 163
Специални доклади на Сметната палата
1. Сметната палата предава на съответната институция или орган всички забележки, които по нейно мнение следва да бъдат включени в специален доклад. Тези забележки запазват поверителния си характер и подлежат на състезателна процедура.
Съответната институция или орган информира Сметната палата в срок от два месеца и половина от предаването на забележките за всички отговори, които желае да направи във връзка с тези забележки.
През месеца след получаването на отговорите на съответната институция или орган Сметната палата приема окончателен вариант на специалния доклад.
Специалните доклади, заедно с отговорите на съответните институции или органи, се предават незабавно на Европейския парламент и на Съвета, като всеки от тях решава, при необходимост съгласувано с Комисията, какви последващи действия да предприеме спрямо тях.
Сметната палата предприема всички необходими мерки, за да гарантира, че отговорите на нейните забележки от всяка съответна институция или орган се публикуват заедно със специалния доклад.
2. Становищата, посочени в член 287, параграф 4, втора алинея от ДФЕС, които не се отнасят до предложения или проекти, попадащи в обхвата на процедурата по законодателни консултации, може да се публикуват от Сметната палата в Официален вестник на Европейския съюз. Сметната палата взема решението си за публикуване след консултация с институцията, която е поискала становището или която има отношение към него. Към публикуваните становища се прилагат всички пояснения от съответните институции.
ГЛАВА 2
Освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета
Член 164
График на процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета
1. Преди 15 май на година n + 2 по препоръка на Съвета и с квалифицирано мнозинство Европейският парламент освобождава Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета за година n.
2. В случай че датата, посочена в параграф 1, не може да бъде спазена, Европейският парламент или Съветът информират Комисията за причините за отлагането.
3. В случай че Европейският парламент отложи решението за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, Комисията полага всички усилия за възможно най-бързо предприемане на мерки за отстраняване или улесняване на отстраняването на препятствията пред това решение.
Член 165
Процедура по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета
1. Решението за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета обхваща отчетите за всички приходи и разходи на Съюза, крайното салдо по тях, както и активите и пасивите на Съюза, отразени в счетоводния баланс.
2. С оглед на освобождаването от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета Европейският парламент, след като Съветът е извършил същото, проверява отчетите, финансовите отчети и доклада за оценка, посочени в член 318 от ДФЕС. Той проверява и изготвения от Сметната палата годишен доклад заедно с отговорите на институциите, предмет на одит, всички съществени специални доклади на Сметната палата във връзка със съответната финансова година, както и декларацията за достоверност на Сметната палата относно надеждността и точността на отчетите, както и законосъобразността и редовността на свързаните с тях операции.
3. Комисията представя на Европейския парламент, по негово искане, всякаква информация, необходима за безпроблемното протичане на процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета за съответната финансова година, в съответствие с член 319 от ДФЕС.
Член 166
Последващи мерки
1. В съответствие с член 319 от ДФЕС и член 106а от Договора за Евратом Комисията и останалите институции правят всичко необходимо за предприемане на действия по забележките, придружаващи решението на Европейския парламент за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, както и по коментарите, придружаващи препоръката за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, приета от Съвета.
2. По искане на Европейския парламент или Съвета институциите докладват за мерките, предприети с оглед на тези забележки и коментари, и по-специално за указанията, които са дали на своите служби, отговарящи за изпълнението на бюджета. Държавите-членки сътрудничат на Комисията, като я информират за мерките, които са предприели по тези забележки, така че Комисията да ги вземе предвид при изготвянето на собствения си отчет. Отчетите на институциите се предават и на Сметната палата.
Член 167
Специални разпоредби относно ЕСВД
Спрямо ЕСВД се прилагат процедурите, предвидени в член 319 от ДФЕС и в членове 164, 165 и 166 от настоящия регламент. ЕСВД сътрудничи изцяло с институциите, които участват в процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, и осигурява, по целесъобразност, всяка необходима допълнителна информация, включително чрез присъствие на заседания на съответните органи.
ВТОРА ЧАСТ
СПЕЦИАЛНИ РАЗПОРЕДБИ
ДЯЛ I
ЕВРОПЕЙСКИ ФОНД ЗА ГАРАНТИРАНЕ НА ЗЕМЕДЕЛИЕТО
Член 168
Специални разпоредби относно Европейския фонд за гарантиране на земеделието
1. Първа и трета част се прилагат за разходите, направени от органите и структурите, посочени в правилата относно Европейския фонд за гарантиране на земеделието (ЕФГЗ), както и за приходите, освен ако в настоящия дял е предвидено друго.
2. Управляваните пряко от Комисията дейности се изпълняват в съответствие с правилата, предвидени в първа и трета част.
Член 169
Поемане на задължения за бюджетните кредити за ЕФГЗ
1. За всяка финансова година бюджетните кредити за ЕФГЗ включват едногодишни бюджетни кредити, с изключение на разходите, свързани с мерките, посочени в член 3, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1290/2005, които се покриват с многогодишни бюджетни кредити.
2. Пренесените, но неусвоени до края на финансовата година бюджетни кредити за плащания се анулират.
3. Бюджетните кредити, които се отнасят до дейностите, посочени в член 3, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1290/2005, и за които няма поети задължения, може да се пренасят само за следващата финансова година.
Като се спазва ограничение от 2 % от първоначалните бюджетни кредити, такъв пренос не надвишава размера на корекцията на преките плащания, посочена в член 11 от Регламент (ЕО) № 73/2009 на Съвета от 19 януари 2009 г. за установяване на общи правила за схеми за директно подпомагане в рамките на Общата селскостопанска политика и за установяване на някои схеми за подпомагане на земеделски стопани (24) и който се прилага през предходната финансова година.
Пренесените бюджетни кредити се включват изключително в бюджетните редове, обхващащи посочените в член 3, параграф 1, буква в) от Регламент (ЕО) № 1290/2005 дейности.
Такъв пренос може да доведе до допълнителни плащания само за крайните получатели, по отношение на които през предходната финансова година е била направена корекцията на преките плащания, посочена в член 11 от Регламент (ЕО) № 73/2009.
Решението за пренос се взема до 15 февруари през годината, към която се прави преносът, от Комисията, която информира Европейския парламент и Съвета за това.
Член 170
Глобални временни задължения за бюджетните кредити за ЕФГЗ
1. Комисията възстановява разходите за ЕФГЗ, извършени от държавите-членки.
2. Решенията на Комисията, с които се определя размерът на възстановяване на такива разходи, представляват глобални временни задължения, които не може да надвишават общия размер на бюджетните кредити, записани за ЕФГЗ.
3. Считано от 15 ноември на финансовата година задължения за обичайните разходи за управление на ЕФГЗ може да се поемат авансово за сметка на бюджетните кредити, предвидени за следващата финансова година. Независимо от това тези задължения не може да надвишават три четвърти от съответните общи бюджетни кредити за финансова година. Те се прилагат единствено за разходи, принципът за които е установен в действащ основен акт.
Член 171
График на бюджетните задължения за ЕФГЗ
1. В срок от два месеца от получаване на отчетите, подадени от държавите-членки, разходите, направени от органите и структурите, посочени в правилата относно ЕФГЗ, са предмет на поемане на задължение по глави, статии и позиции. Такива задължения може да се поемат след изтичането на този двумесечен срок когато е необходима процедура за трансфер на бюджетни кредити по отношение на съответните бюджетни редове. Освен когато плащането още не е извършено от държавите-членки или когато е поставена под въпрос допустимостта, сумите се начисляват като плащания в същия двумесечен срок.
Задълженията, посочени в първата алинея, се приспадат от глобалното временно бюджетно задължение, посочено в член 170.
2. Глобалните временни задължения, които са поети за дадена финансова година и които до 1 февруари на следващата финансова година не са довели до задължение по конкретни редове в бюджетната номенклатура, се анулират за съответната финансова година.
3. Параграфи 1 и 2 се прилагат при спазване на процедурата за проверката и приемането на отчетите.
Член 172
Осчетоводяване на разходите по ЕФГЗ
При бюджетното счетоводство разходите се отразяват за определена финансова година въз основа на средствата, възстановени на държавите-членки от Комисията, до 31 декември на същата финансова година, при условие че платежното нареждане е получено от счетоводителя до 31 януари на следващата финансова година.
Член 173
Трансфер на бюджетни кредити по ЕФГЗ
1. Когато Комисията трансферира бюджетни кредити съгласно член 26, параграф 1, тя взема решението си до 31 януари на следващата финансова година и информира Европейския парламент и Съвета в съответствие с член 26, параграф 1.
2. В случаите, различни от посочените в параграф 1, Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета предложения за трансфери най-късно до 10 януари на следващата финансова година.
Европейският парламент и Съветът вземат решения по тези трансфери в съответствие с процедурата по член 27, но за целите на настоящия член приложимият срок е три седмици.
Член 174
Целеви приходи по ЕФГЗ
1. Предназначението на целевите приходи по настоящия дял се определя в зависимост от произхода на приходите в съответствие с член 21, параграф 3.
2 Резултатът от решенията, посочени в член 30 от Регламент (ЕО) № 1290/2005, се записва в една статия.
ДЯЛ II
СТРУКТУРНИ ФОНДОВЕ, КОХЕЗИОНЕН ФОНД, ЕВРОПЕЙСКИ ФОНД ЗА РИБАРСТВО, ЕВРОПЕЙСКИ ЗЕМЕДЕЛСКИ ФОНД ЗА РАЗВИТИЕ НА СЕЛСКИТЕ РАЙОНИ И ФОНДОВЕ В ОБЛАСТТА НА СВОБОДАТА, СИГУРНОСТТА И ПРАВОСЪДИЕТО, УПРАВЛЯВАНИ ЧРЕЗ СПОДЕЛЕНО УПРАВЛЕНИЕ
Член 175
Специални разпоредби
1. Първа и трета част се прилагат за разходите, направени от органите и структурите, посочени в Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета от 20 септември 2005 г. относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) (25), Регламент (ЕО) № 1080/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 5 юли 2006 г. относно Европейския фонд за регионално развитие (26), Регламент (ЕО) № 1081/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 5 юли 2006 г. относно Европейския социален фонд (27), Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета от 11 юли 2006 г. за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд (28), Регламент (ЕО) № 1084/2006 на Съвета от 11 юли 2006 г. за създаване на Кохезионен фонд (29), Регламент (ЕО) № 1198/2006 на Съвета от 27 юли 2006 г. за Европейския фонд за рибарство (30), и фондовете в областта на свободата, сигурността и правосъдието, включително фондовете в рамките на програмата „Солидарност и управление на миграционните потоци“, които се управляват чрез споделено управление съгласно член 59 („фондовете“), както и за техните приходи, освен ако в настоящия дял е предвидено друго.
2. Управляваните пряко от Комисията дейности се изпълняват и в съответствие с правилата, предвидени в първа и трета част.
Член 176
Спазване на разпределението на бюджетните кредити за поети задължения
Европейският парламент и Съветът спазват разпределението на бюджетните кредити за поети задължения, предвидени в съответните основни актове за структурни операции, развитие на селските райони и Европейския фонд за рибарство.
Член 177
Плащания на финансови участия, междинни плащания и възстановявания на средства
1. Плащането от Комисията на финансовите участия по фондовете се извършва в съответствие с регламентите, посочени в член 175.
2. Срокът за междинните плащания от Комисията се установява в съответствие с регламентите, посочени в член 175.
3. В съответствие с регламентите, посочени в член 175, пълното или частично възстановяване на плащания по предварително финансиране във връзка с дадена операция не може да води до намаляване на финансовото участие по фондовете в съответната операция.
Възстановените суми представляват вътрешни целеви приходи съгласно член 21, параграф 3, буква в).
Третирането на възстановяванията на средства от държавите-членки и отраженията на това третиране върху размера на финансовите участия по фондовете се уреждат от регламентите, посочени в член 175.
4. Чрез дерогация от член 14 наличните на 31 декември бюджетни кредити за поети задължения, които произтичат от възстановявания на плащания по предварително финансиране, може да се пренасят до приключването на програмата и да се използват, когато това е необходимо, при условие че вече не са налични други бюджетни кредити за поети задължения.
5. При бюджетното счетоводство разходите се отразяват за определена финансова година въз основа на средствата, възстановени на държавите-членки от Комисията до 31 декември на тази година, включително разходите, които до 31 януари на следващата финансова година са отнесени към бюджетните кредити, предоставени през месеца след извършване на трансферите, посочени в член 179.
Член 178
Отмяна на бюджетни кредити
1. Комисията служебно отменя бюджетните кредити, за които е поето задължение, в съответствие с регламентите, посочени в член 175.
2. Отменените бюджетни кредити може да се предоставят отново в случай на явна грешка, която се дължи изцяло на Комисията.
За тази цел, до 15 февруари на текущата финансова година, Комисията проверява отменените бюджетни кредити през предходната финансова година, за да установи, въз основа на потребностите, дали е необходимо отново да се предоставят съответните бюджетни кредити.
Член 179
Трансфер на бюджетни кредити
1. По отношение на оперативните разходи, посочени в настоящия дял, Комисията може, освен по отношение на Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони, да извършва трансфери от един бюджетен дял в друг, при условие че съответните бюджетни кредити са предназначени за същата цел по смисъла на регламентите, посочени в член 175, или са за разходи за техническа помощ. Комисията взема решенията си до 31 януари на следващата финансова година.
2. В случаите, различни от посочените в параграф 1, Комисията може да представи на Европейския парламент и на Съвета предложения за трансфери на бюджетни кредити за плащания към фондовете най-късно до 10 януари на следващата финансова година. Трансферът на бюджетни кредити за плащания може да бъде извършен от всяка позиция в бюджета. Европейският парламент и Съветът вземат решения по тези трансфери в съответствие с процедурата по член 27, но за целите на настоящия член приложимият срок е три седмици.
3. Ако трансферът не бъде одобрен или бъде одобрен само частично от Европейския парламент и Съвета, съответната част от разходите, посочени в член 177, параграф 5, се отнася към бюджетните кредити за следващата финансова година.
Член 180
Управление, подбор и одит
Управлението и подбора на проекти и техния одит, се уреждат от регламентите, посочени в член 175.
ДЯЛ III
НАУЧНИ ИЗСЛЕДВАНИЯ
Член 181
Фондове за научни изследвания
1. Първа и трета част се прилагат за бюджетните кредити за научни изследвания и технологично развитие, освен ако в настоящия дял е предвидено друго.
Тези бюджетни кредити се записват или в един от дяловете на бюджета относно областите на политиката свързани с „Непреки научни изследвания“ или „Преки научни изследвания“, или в глава, касаеща научноизследователските дейности, от друг дял.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за видовете операции в рамките на научните изследвания.
2. Бюджетните кредити, свързани с приходите, генерирани от Изследователския фонд за въглища и стомана, създаден с Протокол № 37 относно финансовите последици от изтичането на срока на Договора за ЕОВС и Изследователския фонд за въглища и стомана, приложен към ДЕС и ДФЕС се третират като целеви приходи по смисъла на член 21. Бюджетните кредити за поети задължения, породени от тези приходи, възникват с изчисляване на размера на вземането, а бюджетните кредити за плащания - с получаване на прихода.
3. По отношение на оперативните разходи, посочени в настоящия дял, Комисията може да извършва трансфер на бюджетни кредити от един дял в друг, при условие че бюджетните кредити се използват за същата цел.
4. Експертите, на които се заплаща възнаграждение от бюджетните кредити за научни изследвания и технологично развитие, се наемат в съответствие с процедурите, установени от Европейския парламент и от Съвета, когато те приемат всяка рамкова програма за научни изследвания или в съответствие със съответните правила за участие на предприятия, изследователски центрове и университети.
Член 182
Поемане на задължения за фондовете за научни изследвания
1. Бюджетните кредити за поети задължения, отговарящи на размера на поето задължение, отменено в резултат на пълно или частично неизпълнение на научноизследователските проекти, за които са били заделени, може по изключение и в надлежно обосновани случаи да бъдат предоставени отново, когато това е от основно значение за осъществяването на първоначално планираната програма, освен ако в бюджета за съответната финансова година (година n) има средства, предвидени за тази цел.
2. За целите на параграф 1 в началото на всяка финансова година Комисията проучва отменянията на бюджетни кредити, извършени през предходната финансова година (година n - 1), и преценява въз основа на потребностите дали е необходимо бюджетните кредити да се предоставят отново.
Въз основа на тази преценка до 15 февруари на всяка финансова година Комисията може да представи на Европейския парламент и на Съвета подходящи предложения, в които посочва за всяка бюджетна позиция причините за повторното предоставяне на тези бюджетни кредити.
3. Европейският парламент и Съветът вземат решение по предложенията на Комисията в срок от шест седмици. Когато не бъде взето решение в този срок, предложенията се считат за одобрени.
Размерът на бюджетните кредити за поети задължения, които се предоставят отново през година n, в никакъв случай не надвишава 25 % от общата сума на отменените кредити по същия бюджетен ред през година n - 1.
4. Предоставените отново бюджетни кредити за поети задължения не се пренасят.
Правните задължения, отнасящи се до предоставените отново бюджетни кредити за поети задължения, се сключват до 31 декември на година n.
В края на година n неизползваният остатък от предоставените отново бюджетни кредити за поети задължения се отменя окончателно от отговорния разпоредител с бюджетни кредити.
Член 183
Съвместен изследователски център
1. Съвместният изследователски център (СИЦ) може да получава финансиране за сметка на бюджетни кредити, записани извън дяловете и главите, посочени в член 181, параграф 1, за своето участие в процедурите за възлагане на поръчки и за отпускане на безвъзмездни средства съгласно дялове V и VI на първа част, финансирани изцяло или частично от бюджета.
За целите на участието в процедурите за възлагане на поръчки и за отпускане на безвъзмездни средства СИЦ се разглежда като юридическо лице, установено в държава-членка.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за СИЦ.
2. Бюджетните кредити, свързани със следното се третират като целеви приходи по смисъла на член 21, параграф 2:
а)
процедурите за възлагане на поръчки и за отпускане на безвъзмездни средства, в които СИЦ участва,
б)
дейностите на СИЦ от името на трети лица, или
в)
дейностите, предприети съгласно административно споразумение с други институции или други служби на Комисията за предоставяне на научно-технически услуги.
Бюджетните кредити за поети задължения, генерирани от посочените в първа алинея, букви а) и в) приходи, се предоставят в момента на изготвяне на прогнозата за вземането.
По отношение на дейностите, посочени в първа алинея, буква в), неизползваните в срок от пет години бюджетни кредити се анулират.
3. Използването на бюджетни кредити се отразява в набор от аналитични сметки в отчета за изпълнението на бюджета за всяка категория дейности, за които се отнася; то е отделено от приходите, възникнали от финансиране от трети лица (публични или частни), и от приходите от други услуги, извършени от Комисията за трети лица.
4. Когато участва в процедури за отпускане на безвъзмездни средства или за в процедури за възлагане на поръчки в съответствие с параграф 1 от настоящия член, за СИЦ не се прилагат условията, определени в член 106, член 107, параграф 1, букви б) и в), членове 108 и 109 и член 131, параграфи 4 и 5, относно разпоредбите за отстраняването и за санкциите във връзка с възлагането на поръчки и отпускането на безвъзмездни средства.
Освен това се приема по презумпция, че СИЦ отговаря на изискванията за икономически и финансов капацитет.
СИЦ се освобождава от изискването за внасяне на гаранции, посочено в членове 115 и 134.
5. Правилата за възлагане на поръчки по дял V на първа част, не се прилагат за дейностите на СИЦ от името на трети лица.
6. Чрез дерогация от член 26 Комисията може, в рамките на дела на бюджета, свързан с областта от политиката „Преки научни изследвания“, да извършва трансфери между главите в размер до 15 % от бюджетните кредити в реда, от който се извършва трансферът.
ДЯЛ IV
ВЪНШНИ ДЕЙНОСТИ
ГЛАВА 1
Общи разпоредби
Член 184
Външни дейности
1. Първа и трета част се прилагат за външните дейности, финансирани от бюджета, освен ако в настоящия дял е предвидено друго.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за дейностите, които може да бъдат финансирани в рамките на външните дейности.
2. Бюджетните кредити за дейностите, посочени в параграф 1, се използват от Комисията:
а)
в рамките на помощи, предоставени на автономни начала; или
б)
в партньорство с трета държава, посочена в член 55, параграф 1, буква в), подточка i), чрез подписване на споразумение за финансиране.
3. Когато външните дейности се съфинансират посредством бюджетни кредити от бюджета и посредством външни целеви приходи, посочени в член 21, параграф 2, буква б), средствата, които не са разпределени след изтичането на определения срок, посочен в член 189, параграф 2, за съответната дейност се възстановяват пропорционално след приспадане на еднократна сума за одит, оценка и непредвидени разходи, които може да възникнат в по-късен момент.
4. За дейностите, посочени в настоящия дял, не се прилага член 90, параграф 4, втора алинея.
За безвъзмездните средства в режим на пряко управление за сума над 5 000 000 EUR, финансиращи външни дейности, за целия срок на изпълнение на дейността може да останат неизравнени не повече от две плащания по предварително финансиране.
ГЛАВА 2
Изпълнение на дейностите
Раздел 1
Общи разпоредби
Член 185
Осъществяване на външните дейности
Дейностите, посочени в настоящия дял, може да се осъществяват пряко от Комисията съгласно член 58, параграф 1, буква а), в режим на споделено управление съгласно член 58, параграф 1, буква б) или непряко от който и да е субект или лице, на което са възложени задачи по изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), в съответствие с приложимите разпоредби на членове 58-63. Бюджетните кредити за външни дейности може да се съчетават със средства от други източници за постигане на дадена съвместна цел.
Раздел 2
Бюджетна подкрепа и доверителни фондове с няколко донора
Член 186
Използване на бюджетна подкрепа
1. Когато това е предвидено в съответните основни актове, Комисията може да предостави бюджетна подкрепа на трета държава бенефициер, ако управлението на публичните финанси в същата държава е достатъчно прозрачно, надеждно и ефективно.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за използването на бюджетна подкрепа и за задълженията на получателите.
2. Решението за финансиране, посочено в член 84, посочва целите и очакваните резултати от предоставената на трета държава бенефициер бюджетна подкрепа. Вноската на Съюза се плаща въз основа на изпълнението на условията, посочени в параграф 1, включително подобряването на управлението на публичните финанси, както и на ясни и обективни показатели за изпълнението, съставляващи основата за измерване на напредъка във времето в съответния сектор.
3. Комисията включва в съответното споразумение за финансиране, сключено в съответствие с член 184, параграф 2, буква б), целесъобразни разпоредби, съгласно които засегнатата трета държава бенефициер се задължава незабавно да възстанови изцяло или частично финансирането на съответната операция, ако бъде установено, че плащането на съответните средства на Съюза е било опорочено от сериозни нередности, дължащи се на тази държава.
За обработката на възстановяването, посочено в първа алинея, може да се приложи член 80, параграф 1, втора алинея.
4. Комисията подкрепя в трети държави бенефициери развитието на парламентарния контрол и капацитета за одит, както и повишаването на прозрачността и достъпа на широката общественост до информация.
Член 187
Доверителни фондове на Съюза за външни дейности
1. За спешните ситуации, действията след спешна ситуация или тематичните действия Комисията може да създава доверителни фондове съобразно сключено с други донори споразумение. В акта за учредяване на всеки доверителен фонд се определят целите на този фонд.
2. Доверителните фондове на Съюза се изпълняват в съответствие с принципите на добро финансово управление, прозрачност, пропорционалност, недискриминация и равно третиране, както и съобразно специфичните цели, определени във всеки отделен акт за учредяване.
Доверителните фондове на Съюза се изпълняват пряко от Комисията съгласно член 58, параграф 1, буква а), с изключение на доверителните фондове на Съюза за спешна ситуация или действие след спешна ситуация, които може също да се прилагат непряко чрез възлагане на задачите по изпълнението на бюджета на субекти съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточки i), ii), v) и vi).
3. Доверителните фондове на Съюза отговарят на следните условия:
а)
намесата на Съюза да има добавена стойност: доверителните фондове се създават и изпълняват на равнището на Съюза само когато техните цели, по-специално поради своя обхват и потенциални последици, могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, отколкото на национално равнище;
б)
доверителните фондове на Съюза носят ясна политическа видимост на Съюза и управленски преимущества, както и по-добър контрол от страна на Съюза върху рисковете и плащанията на вноските на Съюза и на другите донори. Те не следва да се създават, ако само дублират други действащи канали за финансиране или сходни инструменти, без да добавят нищо ново.
4. За всеки доверителен фонд на Съюза се създава управителен съвет, председателстван от Комисията, с цел да се осигури представителството на донорите и - в качеството на наблюдатели - на неучастващите държави-членки, както и с цел да се вземат решения за използването на средствата.
5. Доверителните фондове на Съюза се създават за ограничен срок на съществуване, определен в акта за тяхното учредяване. Този срок може да бъде удължен с решение на Комисията по искане на управителния съвет на съответния доверителен фонд.
Европейският парламент и/или Съветът може да изискат от Комисията да спре бюджетните кредити за въпросния доверителен фонд или да преразгледа акта за учредяване с цел ликвидация на доверителния фонд, по целесъобразност. В такъв случай неусвоените средства се възстановяват пропорционално в бюджета като общ приход и на участващите държави-членки и другите донори.
6. Вноските на Съюза и на донорите постъпват в специална банкова сметка. Вноските на Съюза се прехвърлят по тази сметка въз основа на заявките за плащане, които са надлежно обосновани с прогнози за отпусканите суми, като се взема предвид наличното салдо по сметката и произтичащата необходимост от допълнителни плащания. Прогнозите за отпусканите суми се осигуряват за годината или по целесъобразност, за шестмесечие.
Вноските не се включват в бюджета и се управляват от Комисията под отговорността на оправомощения разпоредител с бюджетни кредити.
Счетоводителят на доверителен фонд на Съюза е счетоводителят на Комисията. Той отговаря за съставяне на счетоводните процедури и сметкоплана, които да се спазват от всички доверителни фондове на Съюза.
Вътрешният одитор на Комисията и Сметната палата упражняват спрямо доверителния фонд същите правомощия като правомощията, които упражняват спрямо останалите извършвани от Комисията дейности.
Специалната банкова сметка на доверителния фонд се открива и закрива от счетоводителя.
Комисията осигурява строго разделение на функциите между счетоводителя и разпоредителите с бюджетни кредити.
Поемането на задължения за средствата и плащането на средствата се извършват от финансовите участници от Комисията , както е посочено в глава 3 на дял IV на първа част .
7. Комисията се оправомощава да изтегля до 5 % от сумите в доверителния фонд, за да покрие разходите си за управление през годините, в които е започнато използването на вноските, посочени в параграф 6 . За срока на съществуване на доверителния фонд тези такси за управлението се приравняват на целеви приходи по смисъла на член 21, параграф 2, буква б).
Счетоводителят предприема действия по нарежданията за събиране, които се отнасят до дейностите, финансирани от доверителния фонд. Приходите от възстановяванията по тези нареждания за събиране се връщат в специалната банкова сметка на доверителния фонд. Отменянето на нареждания за събиране и отказът от тях се извършват съгласно правилата, посочени в член 80.
8. Комисията представя своите проекторешения относно създаването, продължаването и ликвидацията на доверителен фонд на Съюза на компетентния комитет, предвиден в основния акт, съгласно който вноската от Съюза се предоставя на доверителния фонд на Съюза.
9. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за управлението, отчетната дейност и ръководството на доверителните фондове за външни дейности.
10. Всяка година Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета всеобхватен и подробен доклад относно дейностите, подкрепяни чрез доверителни фондове на Съюза, относно тяхното изпълнение и резултати, както и относно тяхното счетоводно отчитане. Комисията прилага своя доклад към обобщението на годишните отчети, посочено в член 66, параграф 9, трета алинея.
Раздел 3
Други режими на управление
Член 188
Осъществяване на външни дейности чрез непряко управление
1. Осъществяването на дейности чрез непряко управление, съгласно член 58, параграф 1, буква в) подлежи на контрол от Комисията и от делегациите на Съюза в съответствие с член 56, параграф 2. Този контрол се извършва чрез предварително одобряване, последващи проверки или комбинирана процедура.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за осъществяването на външните дейности чрез непряко управление.
Член 189
Споразумения за финансиране относно осъществяването на външни дейности
1. Осъществяваните външни дейности водят до създаването на един или повече от следните инструменти:
а)
споразумение за финансиране между Комисията и субект или лице, посочено в член 185;
б)
договор или споразумение за отпускане на безвъзмездни средства между Комисията и физически или юридически лица, отговарящи за осъществяването на дейностите.
Условията, при които се предоставя външната помощ, се определят в инструмента, съгласно който се управляват споразуменията за финансиране, договорите или споразуменията за безвъзмездните средства, предвидени в първа алинея, букви а) и б).
2. Споразуменията за финансиране със субектите, посочени в параграф 1, първа алинея, буква а), се сключват до 31 декември на година n + 1, като година n е годината, през която е поето бюджетното задължение.
В споразуменията за финансиране се определя срокът, в рамките на който посочените в параграф 1, първа алинея, буква а) субекти сключват всички отделни договори и споразумения за безвъзмездни средства, с които се осъществява дейността. Този срок не надхвърля три години след датата на сключване на споразумението за финансиране, с изключение на:
а)
дейности с няколко донора;
б)
отделни договори, свързани с одит и оценка;
в)
при следните извънредни обстоятелства:
i)
допълнителни клаузи се добавят към вече сключени договори;
ii)
отделни договори, които трябва да се сключат след предсрочно прекратяване на действащ договор;
iii)
промени на субект с възложени задачи.
3. Параграф 2 не се прилага по отношение на многогодишните програми, изпълнявани чрез разделени на части поети задължения, в следните случаи:
а)
Инструмента за предприсъединителна помощ,
б)
Инструмента за европейско съседство и партньорство.
В тези случаи бюджетните кредити се отменят автоматично от Комисията в съответствие със специфичните за отделните сектори правила.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за споразуменията за финансиране относно осъществяването на външни дейности.
ГЛАВА 3
Възлагане на обществени поръчки
Член 190
Възлагане на поръчки за външни дейности
1. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за възлагането на поръчки за външни дейности.
2. Разпоредбите на първа част, дял V, глава 1, свързани с общите разпоредби за възлагане на поръчки, се прилагат за поръчките, обхванати от настоящия дял, при спазване на специалните разпоредби за праговете и механизмите за възлагане на външни поръчки, установени в делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент. За целите на настоящата глава възложители са:
а)
Комисията от името и за сметка на една или повече трети държави;
б)
субектите и лицата, посочени в член 185, на които са възложени съответните задачи по изпълнението на бюджета.
3. Процедурите за възлагане на поръчки се установяват в споразуменията за финансиране, предвидени в член 189.
4. Разпоредбите на настоящата глава не се прилагат за дейностите, извършвани съгласно специфичните за отделните сектори основни актове, които се отнасят до помощта за управление на кризи, до операциите за гражданска защита и до операциите за хуманитарна помощ.
Член 191
Правила за участие в процедури за възлагане на поръчки
1. В процедурите за възлагане на поръчки може да участват при равни условия всички лица, които попадат в обхвата на Договорите, както и всяко друго физическо или юридическо лице в съответствие с конкретните разпоредби на основните актове, с които се урежда съответният сектор на сътрудничество.
2. В случаите, посочени в член 54, параграф 2 при надлежно обосновани от отговорния разпоредител с бюджетни кредити извънредни обстоятелства може да бъде решено да се позволи на граждани на трети държави, различни от посочените в параграф 1, да участват в процедурите за възлагане на поръчки.
3. Когато се прилага споразумение за отваряне на пазара на стоки и услуги, по което Съюзът е страна, поръчките за възлагане, финансирани от бюджета, са отворени за участие и на граждани на трети държави, различни от посочените в параграфи 1 и 2, при условията, определени в това споразумение.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за участие в процедури за възлагане на поръчки.
ГЛАВА 4
Безвъзмездни средства
Член 192
Цялостно финансиране на външна дейност
Определена дейност може да бъде финансирана изцяло от бюджета само ако това се окаже от съществено значение за нейното осъществяване.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за цялостното финансиране на външна дейност.
Член 193
Правила, приложими за безвъзмездните средства за външни дейности
Процедурите относно безвъзмездните средства, които се прилагат при непряко управление от субектите, посочени в член 185, се определят в споразуменията, сключени между Комисията и тези субекти.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за процедурите за отпускане на безвъзмездни средства, приложими в режим на непряко управление.
ГЛАВА 5
Одит на отчети
Член 194
Одит от Съюза на външните дейности
Всяко споразумение между Комисията и посочен в член 185 субект или споразумение или решение за отпускане на безвъзмездни средства изрично предвижда правото на Комисията и на Сметната палата да извършват одит по документи и на място на всички изпълнители и подизпълнители, които са получили средства на Съюза.
ДЯЛ V
ЕВРОПЕЙСКИ СЛУЖБИ
Член 195
Европейски служби
1. За целите на настоящия дял „европейски служби“ са административните структури, учредени от една или повече институции за изпълнение на конкретни хоризонтални задачи.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за обхвата на дейността на европейските служби и делегирането на права от страна на институциите на европейските служби.
2. Разпоредбите на настоящия дял се прилагат за функционирането на Европейската служба за борба с измамите (OLAF), с изключение на членове 198, 199 и 200.
3. Първа и трета част се прилагат за функционирането на европейските служби, освен ако в настоящия дял е предвидено друго.
Член 196
Бюджетни кредити, отнасящи се до европейските служби
1. Бюджетните кредити за всяка европейска служба, чийто общ размер се записва в конкретен бюджетен ред в бюджетния раздел за Комисията, се посочват подробно в приложение към този раздел.
Приложението е под формата на приходна и разходна част на бюджета, разделени по същия начин, както разделите на бюджета.
Бюджетните кредити, записани в това приложение, обхващат всички финансови потребности на всяка европейска служба при изпълнението на нейните задължения от името на институциите.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за бюджетните кредити за европейските служби, включително делегирането на определени задачи от счетоводителя, касата и банковите сметки.
2. Щатното разписание на всяка европейска служба се прилага към това на Комисията.
3. Директорът на всяка европейска служба взема решения за трансфер на бюджетни кредити в рамките на приложението, предвидено в параграф 1. Комисията уведомява Европейския парламент и Съвета за тези трансфери.
4. Отчетите на всяка европейска служба съставляват неразделна част от отчетите на Съюза, посочени в член 141.
Член 197
Разпоредител с бюджетни кредити на европейските служби
По отношение на бюджетните кредити, записани в приложението за всяка европейска служба, Комисията делегира правомощията на разпоредител с бюджетни кредити на директора на съответната европейска служба в съответствие с член 65.
Член 198
Сметки на междуинституционалните европейски служби
1. Всяка междуинституционална европейска служба съставя аналитични сметки за своите разходи, които дават възможност за определяне на частта от услугите, които службата е предоставила на всяка от институциите. Директорът на съответната европейска служба приема критериите, на които се основава счетоводната система, след одобряването им от управителния комитет на службата.
2. В забележките по конкретния бюджетен ред, в който е записан общият размер на бюджетните кредити за всяка междуинституционална европейска служба, се посочва прогнозна оценка на стойността на услугите, предоставени от тази служба на всяка от институциите. Тази оценка се основава на аналитичните сметки, предвидени в параграф 1.
3. Всяка междуинституционална европейска служба уведомява съответните институции за резултатите от аналитичните сметки.
Член 199
Делегиране на правомощия на разпоредител с бюджетни кредити за междуинституционалните европейски служби
1. Всяка институция може да делегира правомощията на разпоредител с бюджетни кредити на директора на междуинституционална европейска служба за управлението на бюджетните кредити, записани в нейния раздел, и определя границите и условията на това делегиране.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за делегирането на права на разпоредител с бюджетни кредити на директора на междуинституционална европейска служба.
2. Вътрешният одитор на Комисията изпълнява всички задачи, предвидени в първа част, дял IV, глава 9.
Член 200
Услуги, предоставяни на трети лица
Ако изпълнението на задълженията на европейска служба предполагат възмездни доставки за трети лица, нейният директор, след одобрение от управителния комитет, установява конкретните разпоредби, с които се урежда извършването на тези доставки и воденето на съответната отчетност.
ДЯЛ VI
БЮДЖЕТНИ КРЕДИТИ ЗА АДМИНИСТРАТИВНИ РАЗХОДИ
Член 201
Общи разпоредби
1. Първа и трета част се прилагат за бюджетните кредити за административни разходи, освен ако в настоящия дял е предвидено друго.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за обхвата на бюджетните кредити за административни разходи и гаранциите по договори за наем.
Член 202
Поети задължения
1. От 15 октомври на всяка година задължения за обичайните административни разходи може да се поемат авансово по бюджетните кредити, предвидени за следващата финансова година. Тези поети задължения обаче не може да надвишават една четвърт от бюджетните кредити, определени с решение на Европейския парламент и на Съвета по съответния бюджетен ред за текущата финансова година. Те не може да се прилагат за нови разходи от естество, което все още не е принципно одобрено с последния надлежно приет бюджет.
2. Разходите, които се плащат авансово по силата на правни разпоредби или договорни клаузи, например наемите, могат да породят плащания от 1 декември нататък, които са за сметка на бюджетните кредити за следващата финансова година. В такъв случай ограничението, посочено в параграф 1, не се прилага.
Член 203
Специални разпоредби относно бюджетните кредити за административни разходи
1. Бюджетните кредити за административни разходи са едногодишни бюджетни кредити.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за специалните бюджетни кредити за административни разходи, включително за недвижими имоти и за аванси на служителите на институциите.
2. Административните разходи, произтичащи от договори за периоди, които надхвърлят финансовата година или в съответствие с местната практика, или поради това, че са свързани с доставката на оборудване, са за сметка на бюджета за финансовата година, в която се извършват.
3. Всяка институция предоставя на Европейския парламент и на Съвета до 1 юни всяка година работен документ относно своята политика по сградния фонд, в който се включва следната информация:
а)
за всеки недвижим имот - разходи и площ, които се покриват от бюджетните кредити от съответните бюджетни редове;
б)
очаквана промяна в глобалното планиране на площите и местоположенията през идните години с описание на вече идентифицираните проекти за недвижими имоти, които са на етап планиране;
в)
окончателни условия и разходи, както и съответната информация относно изпълнението на новите проекти за недвижими имоти, които преди това са били представени на Европейския парламент и на Съвета в рамките на процедурата, установена в параграфи 4 и 5, но не са били включени в работните документи за предходната година.
4. За всички проекти за недвижими имоти, които биха могли да имат значително финансово отражение върху бюджета, институцията информира Европейския парламент и Съвета във възможно най-кратки срокове относно необходимата строителна площ и предварителното планиране, преди да започне проучването на местните пазари, в случай на договори за недвижими имоти, или преди публикуването на поканите за участие в процедура за възлагане на поръчка или нейното провеждане, в случай на строителни работи.
5. За всички проекти за недвижими имоти, които биха могли да имат значително финансово отражение върху бюджета, институцията представя проекта за недвижим имот, включително подробна прогноза за разходите по него и финансирането му, както и списък на проектодоговорите, които се планира да бъдат използвани, и изисква одобрението на Европейския парламент и на Съвета преди сключването на договорите. По искане на институцията документите, представени във връзка с проекти за недвижими имоти, се третират като поверителни.
Освен при форсмажорни обстоятелства Европейският парламент и Съветът обсъждат проекта за недвижим имот в срок от четири седмици от от получаването му от двете институции.
Проектът за недвижим имот се счита за одобрен при изтичане на четириседмичния срок, освен ако в рамките на този срок Европейският парламент или Съветът вземат решение, с което се противопоставят на предложението.
Ако в рамките на четириседмичния срок Европейският парламент и/или Съветът изразят надлежно обоснована загриженост, срокът се удължава еднократно с две седмици.
Ако Европейският парламент или Съветът вземат решение, с което се противопоставят на проекта за недвижим имот, съответната институция оттегля предложението си и може да представи ново предложение.
6. При форсмажорни обстоятелства предвидената в параграф 4 информация може да се предаде заедно с проекта за недвижим имот. Европейският парламент и Съветът обсъждат проекта за недвижим имот в срок от две седмици от получаването му от двете институции. Проектът за недвижим имот се счита за одобрен при изтичане на двуседмичния срок, освен ако в рамките на този срок Европейският парламент и/или Съветът вземат решение, с което се противопоставят на предложението.
7. Следното се счита за проекти за недвижими имоти, които биха могли да имат съществени финансови последици за бюджета:
i)
придобиването на земя;
ii)
придобиването, продажбата, структурния ремонт, изграждането на сгради или проекти, които съчетават тези елементи и трябва да бъдат изпълнени в рамките на същия срок, за сума над 3 000 000 EUR;
iii)
новите договори за недвижими имоти (включително плодоползване, дългосрочно наемане и подновяването на действащи договори за недвижими имоти при по-неблагоприятни условия), които не попадат в обхвата на подточка ii), с годишни разходи в размер на най-малко 750 000 EUR;
iv)
удължаването или подновяването на действащи договори за недвижими имоти (включително плодоползване и дългосрочно наемане) при същите или по-благоприятни условия, с годишни разходи в размер на най-малко 3 000 000 EUR.
Настоящият параграф се прилага и по отношение на проекти за недвижими имоти с междуинституционален характер, както и по отношение на делегациите на Съюза.
8. Без да се засяга член 17, проект за придобиването на недвижим имот може да се финансира чрез заем само след като бъде предварително одобрен от Европейския парламент и Съвета.
Заемите се сключват и изплащат в съответствие с принципа на добро финансово управление и при надлежно спазване на финансовите интереси на Съюза.
Когато институцията предложи да финансира придобиването със заем, в плана за финансиране, който трябва да се представи, заедно с искането за предварително одобрение от съответната институция, се посочват по-конкретно максималният размер на финансиране, срокът на финансиране, видът финансиране, условията на финансиране и икономиите в сравнение с други видове договорни условия.
Европейският парламент и Съветът обсъждат искането за предварително одобрение в срок от четири седмици, който може да бъде удължен еднократно с две седмици, от получаването му от двете институции. Придобиването чрез заем се счита за отхвърлено, ако Европейският парламент и Съветът не са го одобрили изрично в рамките на крайния срок.
ДЯЛ VII
ЕКСПЕРТИ
Член 204
Външни експерти, получаващи възнаграждение
На Комисията се предоставят правомощията да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за външните експерти, полу чаващи възнаграждение, които включват специална процедура за избор на физически лица като външни експерти, получаващи възнаграждение, които да подпомагат институциите при оценяване на заявленията за безвъзмездни средства, проектите и офертите и да предоставят становища и съвети в специфични случаи.
Такива експерти получават възнаграждение въз основа на предварително обявена фиксирана сума и се избират въз основа на професионалните си качества. Подборът се извършва въз основа на критерии за подбор, които са в съответствие с принципите на недискриминация, равно третиране и отсъствие на конфликт на интереси.
ТРЕТА ЧАСТ
ПРЕХОДНИ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 205
Преходни разпоредби
1. По отношение на фондовете, посочени в член 175, параграф 1, за които основните актове са отменени преди 1 януари 2013 г., бюджетните кредити, които са отменени съгласно член 178, може да бъдат предоставени отново в случай на явна грешка, която се дължи изцяло на Комисията, или в случай на непреодолима сила, която има сериозни последици за изпълнението на дейностите, подпомагани от тези фондове.
2. По отношение на трансферите на бюджетни кредити за оперативни разходи, посочени в Регламенти (ЕО) № 1260/1999, (ЕО) № 1290/2005, (ЕО) № 1080/2006, (ЕО) № 1081/2006, (ЕО) № 1083/2006, (ЕО) № 1084/2006 и (ЕО) № 1198/2006, по които все още не са извършени плащанията от Съюза за финансово уреждане на неизпълнените поети задължения на Съюза до приключването на подпомагането, Комисията може да извършва трансфери от един дял в друг, при условие че съответните бюджетни кредити са за същата цел или се отнасят до инициативи на Съюза или до техническа помощ и иновационни мерки и се прехвърлят за мерки от същото естество.
3. На Комисията се предоставят правомощията да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за преходните разпоредби.
Член 206
Искания за информация, отправени от Европейския парламент и Съвета
Европейският парламент и Съветът имат право да получават всякаква информация или пояснения по въпроси на бюджета в рамките на своите области на компетентност.
Член 207
Прагове и суми
На Комисията се предоставят правомощията да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно всички прагове и суми, посочени в настоящия регламент, без да се засяга член 118.
Член 208
Рамков финансов регламент за органите, създадени по силата на ДФЕС и Договора за Евратом
1. На Комисията се предоставят правомощия да приеме рамков финансов регламент чрез делегиран акт в съответствие с член 210 за създадените по силата на ДФЕС и Договора за Евратом органи, които имат правосубектност и получават средства за сметка на бюджета.
Рамковият финансов регламент се основава на принципите и правилата, установени в настоящия регламент.
Финансовите правила за тези органи не може да се отклоняват от рамковия финансов регламент, освен когато това се налага поради техните специфични нужди и с предварителното съгласие на Комисията.
2. Органите, посочени в параграф 1, се освобождават от отговорност във връзка с изпълнението на бюджетите си от Европейския парламент по препоръка на Съвета. Органите, посочени в параграф 1, си сътрудничат изцяло с институциите, които участват в процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, и осигуряват, по целесъобразност, всяка необходима допълнителна информация, включително чрез присъствие на заседания на съответните органи.
3. Вътрешният одитор на Комисията упражнява спрямо посочените в параграф 1 органи същите правомощия като тези, които упражнява спрямо Комисията.
4. Независим външен одитор проверява дали годишните отчети на всеки от органите, посочени в параграф 1 отразяват правилно приходите, разходите и финансовото състояние на съответния орган преди консолидацията в окончателните отчети на Комисията. Освен когато е предвидено друго в основния акт, посочен в параграф 1, Сметната палата изготвя специфичен годишен доклад за всеки орган в съответствие с изискванията на член 287, параграф 1 от ДФЕС. При изготвянето на доклада Палатата взема предвид одита на независимия външен одитор и мерките, които са предприети в отговор на неговите констатации.
Член 209
Примерен финансов регламент за органите, осъществяващи публично-частно партньорство
Имащите правосубектност органи, които са създадени с основен акт и на които е възложено осъществяването на публично-частно партньорство, приемат свои финансови правила.
Тези правила включват набор от принципи, необходими за осигуряване на добро финансово управление на средствата на Съюза.
На Комисията се предоставят правомощия да приеме примерен финансов регламент чрез делегиран акт в съответствие с член 210, който установява необходимите принципи за осигуряване на добро финансово управление и който се основава на член 60.
Финансовите правила за тези органи не може да се отклоняват от примерния финансов регламент, освен когато това се налага поради техните специфични потребности и с предварителното съгласие на Комисията.
Член 210
Упражняване на делегирането
1. Правомощията да приема делегирани актове се предоставят на Комисията при спазване на установените в настоящия член условия.
2. Делегирането на правомощия, посочено в членове 8, 11, 13, 19, 21, 22, 23, 25, 26, 29, 30, 31, 34, 35, 38, 41, 44, 49, 53, 54, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 92, 93, 98, 99, 100, 101, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135,, 137, 138,139, 140, 142, 144, 181, 183, 184, 186, 187, 188, 189, 190, 191, 192, 193, 195, 196, 199, 201, 203, 204, 205, 207, 208 и 209 се предоставя на Комисията до края на първата многогодишната финансова рамка за периода след 2013 г., посочена в член 312 от ДФЕС. Комисията изготвя доклад относно делегирането на правомощия не по-късно от две години преди края на първата многогодишната финансова рамка за периода след 2013 г. Делегирането на правомощия се продължава мълчаливо за срокове, съответстващи на последващите многогодишни финансови рамки, освен ако Европейският парламент или Съветът не възразят срещу подобно продължаване не по-късно от три месеца преди изтичането на всеки срок на действителност на съответната многогодишна финансова рамка.
3. Делегирането на правомощия, посочено в членове 8, 11, 13, 19, 21, 22, 23, 25, 26, 29, 30, 31, 34, 35, 38, 41, 44, 49, 53, 54, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 92, 93, 98, 99, 100, 101, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 137, 138, 139, 140, 142, 144, 181, 183, 184, 186, 187, 188, 189, 190, 191, 192, 193, 195, 196, 199, 201, 203, 204, 205, 207, 208 и 209, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и на Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно членове 8, 11, 13, 19, 21, 22, 23, 25, 26, 29, 30, 31, 34, 35, 38, 41, 44, 49, 53, 54, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 92, 93, 98, 99, 100, 101, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 137, 138, 139, 140, 142, 144, 181, 183, 184, 186, 187, 188, 189, 190, 191, 192, 193, 195, 196, 199, 201, 203, 204, 205, 207, 208 and 209, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и на Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 211
Преразглеждане
Настоящият регламент се преразглежда винаги когато това се окаже необходимо и във всеки случай най-късно две години преди края на първата многогодишната финансова рамка за периода след 2013 г.
В преразглеждането се включва, наред с другото, изпълнението на разпоредбите в дял VIII на първа част.
Член 212
Отменяне
Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 се отменя, считано от 1 януари 2013 г., с изключение на:
а)
членове 53-57, които продължават да се прилагат за всички задължения, поети до 31 декември 2013 г.;
б)
член 166, параграф 3, буква а), която продължава да се прилага за всички задължения, поети до 31 декември 2012 г.; и
в)
член 166, параграф 3, буква б), която продължава да се прилага за всички задължения, поети между 1 януари и 31 декември 2013 г.
Дял VI на първа част от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 може да продължи да се прилага за споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства, които са подписани, и решенията за отпускане на безвъзмездни средства, за които е изпратено уведомление до 31 декември 2013 г. в рамките на глобалните задължения съгласно бюджета за 2012 г. или предходни години, ако отговорният разпоредител с бюджетни кредити реши това и при надлежно спазване на принципите на равно третиране и прозрачност.
Позоваванията на отменения регламент се тълкуват като позовавания на настоящия регламент и се четат съгласно таблицата на съответствие в приложението.
Член 213
Преразглеждане относно ЕСВД
Член 68, параграф 1, трета алинея и член 98, параграф 2, втора алинея ще бъдат преразгледани през 2013 г., като се отчетат надлежно специфичността на ЕСВД, и по-специално на делегациите на Съюза, и по целесъобразност, достатъчният капацитет за финансово управление на ЕСВД.
Член 214
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 януари 2013 г., с изключение на:
а)
членове 58-63, които се прилагат само за задълженията, поети от 1 януари 2014 г.
б)
член 50, параграф 1, буква в) и членове 82, 139 и 140, които се прилагат от 1 януари 2014 г.
в)
членове 177, 179 и 210, които се прилагат от 27 октомври 2012 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 25 октомври 2012 година.
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU, EURATOM) N:o 966/2012,
annettu 25 päivänä lokakuuta 2012,
unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta
SISÄLLYSLUETTELO
ENSIMMÄINEN OSA
YHTEISET SÄÄNNÖKSET
I OSASTO
SISÄLTÖ, SOVELTAMISALA JA MÄÄRITELMÄT
1 artikla
Sisältö
2 artikla
Määritelmät
3 artikla
Tämän asetuksen noudattaminen johdetussa oikeudessa
4 artikla
Määräajat, päivämäärät ja määräpäivät
5 artikla
Henkilötietojen suoja
II OSASTO
BUDJETTIPERIAATTEET
6 artikla
Budjettiperiaatteiden noudattaminen
1 luku
Yhtenäisyyden ja talousarvion totuudenmukaisuuden periaatteet
7 artikla
Talousarvion soveltamisala
8 artikla
Yhtenäisyyden ja talousarvion totuudenmukaisuuden periaatteisiin sovellettavat erityiset säännöt
2 luku
Vuotuisperiaate
9 artikla
Määritelmä
10 artikla
Määrärahalajit
11 artikla
Tuloja ja määrärahoja koskeva kirjanpito
12 artikla
Määrärahojen sitominen
13 artikla
Määrärahojen peruuttaminen ja siirtäminen varainhoitovuodelta toiselle
14 artikla
Säännöt käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen siirtämisestä varainhoitovuodelta toiselle
15 artikla
Määrärahojen vapautuminen
16 artikla
Säännöt, joita sovelletaan, jos talousarvio hyväksytään myöhässä
3 luku
Tasapainoperiaate
17 artikla
Määritelmä ja soveltamisala
18 artikla
Varainhoitovuoden yli- tai alijäämä
4 luku
Laskentayksikön periaate
19 artikla
Euron käyttö
5 luku
Yleiskatteisuusperiaate
20 artikla
Määritelmä ja soveltamisala
21 artikla
Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot
22 artikla
Lahjoitukset
23 artikla
Vähennyksiä ja valuuttakurssimukautuksia koskevat säännöt
6 luku
Erittelyperiaate
24 artikla
Yleiset säännökset
25 artikla
Muiden toimielinten kuin komission määrärahasiirrot
26 artikla
Komission määrärahasiirrot
27 artikla
Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitettavat toimielinten määrärahojen siirtoa koskevat esitykset
28 artikla
Määrärahasiirtoja koskevat erityissäännöt
29 artikla
Määrärahasiirrot, joihin sovelletaan erityissäännöksiä
7 luku
Moitteettoman varainhoidon periaate
30 artikla
Taloudellisuuden, tehokkuuden ja vaikuttavuuden periaatteet
313 artikla
Pakollinen rahoitusselvitys
32 artikla
Talousarvion toteuttamisen sisäinen valvonta
33 artikla
Kustannustehokkaat valvontajärjestelmät
8 luku
Avoimuusperiaate
34 artikla
Tilinpäätösten, talousarvioiden ja selvitysten julkaiseminen
35 artikla
Varojen saajia koskevien ja muiden tietojen julkaiseminen
III OSASTO
TALOUSARVION LAATIMINEN JA RAKENNE
1 luku
Talousarvion laatiminen
36 artikla
Ennakkoarviot tuloista ja menoista
37 artikla
208 artiklassa tarkoitettujen elinten talousarvioita koskevat ennakkoarviot
38 artikla
Talousarvioesitys
39 artikla
Talousarvioesitystä muuttava oikaisukirjelmä
40 artikla
Talousarvion hyväksymisestä johtuvat jäsenvaltioiden velvoitteet
41 artikla
Lisätalousarvioesitykset
42 artikla
Ennakkoarvioiden ja talousarvioesitysten toimittamisen aikaistaminen
2 luku
Talousarvion rakenne ja esitystapa
43 artikla
Talousarvion rakenne
44 artikla
Budjettinimikkeistö
45 artikla
Negatiivisia tuloja koskeva kielto
46 artikla
Alustavat määrärahat
47 artikla
Negatiivinen varaus
48 artikla
Hätäapuvaraus
49 artikla
Talousarvion esitystapa
50 artikla
Henkilöstötaulukkoa koskevat säännöt
3 luku
Talousarviota koskeva kurinalaisuus
51 artikla
Yhdenmukaisuus monivuotisen rahoituskehyksen kanssa
52 artikla
Unionin säädösten yhdenmukaisuus talousarvion kanssa
IV OSASTO
TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN
1 luku
Yleiset säännökset
53 artikla
Talousarvion toteuttaminen moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti
54 artikla
Perussäädös ja poikkeukset
55 artikla
Talousarvion toteuttaminen muissa toimielimissä kuin komissiossa
56 artikla
Talousarvion toteuttamisvaltuuksien siirtäminen
57 artikla
Eturistiriidat
2 luku
Toteuttamistavat
58 artikla
Talousarvion toteuttamistavat
59 artikla
Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa
60 artikla
Välillinen hallinnointi
61 artikla
Etukäteisarvioinnit ja valtuutussopimukset
62 artikla
Toimeenpanovirastot
63 artikla
Toimivaltuuksien siirtämiseen sovellettavat rajoitukset
3 luku
Taloushallinnon toimijat
1 jakso
Tehtävien eriyttämisen periaate
64 artikla
Tehtävien eriyttäminen
2 jakso
Tulojen ja menojen hyväksyjä
65 artikla
Tulojen ja menojen hyväksyjä
66 artikla
Tulojen ja menojen hyväksyjän valtuudet ja tehtävät
67 artikla
Unionin edustustojen päälliköiden toimivaltuudet ja tehtävät
3 jakso
Tilinpitäjä
68 artikla
Tilinpitäjän toimivaltuudet ja tehtävät
69 artikla
Valtuudet, jotka tilinpitäjä voi siirtää
4 jakso
Ennakoiden hoitaja
70 artikla
Ennakkotilit
4 luku
Taloushallinnon toimijoiden vastuu
1 jakso
Yleiset säännöt
71 artikla
Taloushallinnon toimijoiden valtuutusten peruuttaminen tai keskeyttäminen
72 artikla
Tulojen ja menojen hyväksyjän vastuu laittomasta toiminnasta, petoksesta tai lahjonnasta
2 jakso
Toimivaltaisiin tulojen ja menojen hyväksyjiin sovellettavat säännöt
73 artikla
Tulojen ja menojen hyväksyjiin sovellettavat säännöt
3 jakso
Tilinpitäjiin ja ennakoiden hoitajiin sovellettavat säännöt
74 artikla
Tilinpitäjiin sovellettavat säännöt
75 artikla
Ennakoiden hoitajiin sovellettavat säännöt
5 luku
Tulotapahtumat
1 jakso
Omien varojen käyttöön asettaminen
76 artikla
Omat varat
2 jakso
Saamisennuste
77 artikla
Saamisennuste
3 jakso
Saamisen vahvistaminen
78 artikla
Saamisen vahvistaminen
4 jakso
Perinnän hyväksyminen
79 artikla
Perinnän hyväksyminen
5 jakso
Perintä
80 artikla
Perintää koskevat säännöt
81 artikla
Vanhentumisaika
82 artikla
Unionin saamisten kohtelu jäsenvaltioissa
83 artikla
Komission määräämät sakot ja seuraamusmaksut sekä niistä kertyneet korot
6 luku
Menotapahtumat
84 artikla
Rahoituspäätökset
1 jakso
Menoihin sitoutuminen
85 artikla
Sitoumukset
86 artikla
Sitoumuksia koskevat säännöt
87 artikla
Sitoumuksiin sovellettavat tarkastukset
2 jakso
Menojen vahvistaminen
88 artikla
Menojen vahvistaminen
3 jakso
Menojen hyväksyminen
89 artikla
Menojen hyväksyminen
4 jakso
Menojen maksaminen
90 artikla
Maksutyypit
91 artikla
Maksaminen käytettävissä olevien varojen rajoissa
5 jakso
Menotapahtumia koskevat määräajat
92 artikla
Määräajat
7 luku
Tietojenkäsittelyjärjestelmät ja sähköinen hallinto
93 artikla
Tapahtumien sähköinen hallinnointi
94 artikla
Asiakirjojen siirtäminen
95 artikla
Sähköinen hallinto
8 luku
Hallintoperiaatteet
96 artikla
Hyvä hallinto
97 artikla
Muutoksenhakukeinoista ilmoittaminen
9 luku
Sisäinen tarkastaja
98 artikla
Sisäisen tarkastajan nimeäminen
99 artikla
Sisäisen tarkastajan valtuudet ja tehtävät
100 artikla
Sisäisen tarkastajan riippumattomuus
V OSASTO
JULKISET HANKINNAT
1 luku
Yleiset säännökset
1 jakso
Soveltamisala ja tarjouskilpailujen ratkaisuperiaatteet
101 artikla
Julkisten hankintojen määritelmä
102 artikla
Julkisiin hankintoihin sovellettavat periaatteet
2 jakso
Julkaiseminen
103 artikla
Julkisia hankintoja koskevien ilmoitusten julkaiseminen
3 jakso
Hankintamenettelyt
104 artikla
Hankintamenettelyt
105 artikla
Tarjouspyyntöasiakirjojen sisältö
106 artikla
Perusteet toimijan sulkemiseksi hankintamenettelyjen ulkopuolelle
107 artikla
Perusteet toimijan sulkemiseksi hankintamenettelyn ulkopuolelle
108 artikla
Poissulkemisia koskeva keskustietokanta
109 artikla
Hallinnolliset ja taloudelliset seuraamukset
110 artikla
Tarjouskilpailun ratkaisuperusteet
111 artikla
Tarjousten jättäminen
112 artikla
Tasapuolisen kohtelun ja avoimuuden periaatteet
113 artikla
Tarjouskilpailun ratkaisu
114 artikla
Hankintamenettelyn peruuttaminen
4 jakso
Vakuudet ja korjaavat toimet
115 artikla
Vakuudet
116 artikla
Virheet, sääntöjenvastaisuudet tai petokset menettelyn aikana
2 luku
Toimielinten omaan lukuunsa tekemiin hankintoihin sovellettavat säännökset
117 artikla
Hankintaviranomainen
118 artikla
Sovellettavat kynnysarvot
119 artikla
Tarjouskilpailuun osallistumista koskevat säännöt
120 artikla
Maailman kauppajärjestön hankintasäännöt
VI OSASTO
AVUSTUKSET
1 luku
Avustusten soveltamisala ja muoto
121 artikla
Avustusten soveltamisala
122 artikla
Edunsaajat
123 artikla
Avustusmuodot
124 artikla
Kertakorvaukset, yksikkökustannukset ja kiinteän prosenttimäärän mukainen rahoitus
2 luku
Periaatteet
125 artikla
Avustuksiin sovellettavat yleiset periaatteet
126 artikla
Avustuskelpoiset kustannukset
127 artikla
Yhteisrahoitus luontoissuorituksena
128 artikla
Avoimuus
129 artikla
Päällekkäisten avustusten kiellon periaate
130 artikla
Taannehtivuuskiellon periaate
3 luku
Myöntämismenettely
131 artikla
Avustushakemukset
132 artikla
Valinta- ja avustuksenmyöntämisperusteet
133 artikla
Arviointimenettely
4 luku
Maksaminen ja valvonta
134 artikla
Ennakkomaksutakuu
135 artikla
Avustusten maksaminen ja tarkastukset
136 artikla
Asiakirjojen säilyttämisen määräajat
5 luku
Täytäntöönpano
137 artikla
Toteuttamiseen liittyvät hankintasopimukset ja tuki kolmansille osapuolille
VII OSASTO
PALKINNOT
138 artikla
Yleiset säännöt
VIII OSASTO
RAHOITUSVÄLINEET
139 artikla
Soveltamisala
140 artikla
Rahoitusvälineisiin sovellettavat periaatteet ja edellytykset
IX OSASTO
TILINPÄÄTÖS JA KIRJANPITO
1 luku
Tilinpäätös
141 artikla
Tilinpäätöksen rakenne
142 artikla
Selvitys varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta
143 artikla
Tilinpäätökseen sovellettavat säännöt
144 artikla
Kirjanpitoperiaatteet
145 artikla
Tilinpäätöslaskelmat
146 artikla
Talousarvion toteuttamista koskeva selvitys
147 artikla
Alustava tilinpäätös
148 artikla
Lopullisen konsolidoidun tilinpäätöksen hyväksyminen
2 luku
Talousarvion toteuttamisesta toimitettavat tiedot
149 artikla
Kertomus talousarviosta myönnetyistä takuista ja niihin liittyvistä riskeistä
150 artikla
Talousarvion toteuttamista koskevat tiedot
3 luku
Kirjanpito
1 jakso
Yhteiset säännökset
151 artikla
Kirjanpitojärjestelmä
152 artikla
Toimielinten kirjanpitojärjestelmään sovellettavat yhteiset vaatimukset
2 jakso
Liikekirjanpito
153 artikla
Liikekirjanpito
154 artikla
Liikekirjanpidon kirjaukset
155 artikla
Kirjanpidon oikaisut
3 jakso
Talousarviokirjanpito
156 artikla
Talousarviokirjanpito
4 luku
Omaisuusluettelo
157 artikla
Omaisuusluettelo
X OSASTO
ULKOINEN TARKASTUS JA VASTUUVAPAUS
1 luku
Ulkoinen tarkastus
158 artikla
Tilintarkastustuomioistuimen toimittama ulkoinen tarkastus
159 artikla
Tarkastusta koskevat säännöt ja tarkastusmenettely
160 artikla
Arvopaperien ja varojen tarkastukset
161 artikla
Tilintarkastustuomioistuimen oikeus saada tietoja
162 artikla
Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus
163 artikla
Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomukset
2 luku
Vastuuvapaus
164 artikla
Vastuuvapausmenettelyn aikataulu
165 artikla
Vastuuvapausmenettely
166 artikla
Jatkotoimenpiteet
167 artikla
Ulkosuhdehallintoa koskevat erityissäännökset
TOINEN OSA
ERITYISSÄÄNNÖKSET
I OSASTO
EUROOPAN MAATALOUDEN TUKIRAHASTO
168 artikla
Euroopan maatalouden tukirahastoon sovellettavat erityissäännökset
169 artikla
Maataloustukirahaston määrärahoja koskevat sitoumukset
170 artikla
Maataloustukirahaston määrärahoja koskevat alustavat kokonaissitoumukset
171 artikla
Maataloustukirahaston talousarviositoumusten aikataulu
172 artikla
Maataloustukirahaston menoja koskeva kirjanpito
173 artikla
Maataloustukirahaston määrärahasiirrot
174 artikla
Maataloustukirahaston käyttötarkoitukseensa sidotut tulot
II OSASTO
RAKENNERAHASTOT, KOHEESIORAHASTO, EUROOPAN KALATALOUSRAHASTO, EUROOPAN MAASEUDUN KEHITTÄMISEN MAATALOUSRAHASTO SEKÄ YHTEISTYÖSSÄ HALLINNOIDUT VAPAUS-, TURVALLISUUS- JA OIKEUSASIOIDEN PIIRIIN KUULUVAT RAHASTOT
175 artikla
Erityissäännökset
176 artikla
Maksusitoumusmäärärahojen jaon noudattaminen
177 artikla
Rahoitusosuuksien, välimaksujen ja palautusten maksaminen
178 artikla
Määrärahojen vapautuminen
179 artikla
Määrärahojen siirto
180 artikla
Hallinnointi, valintamenettelyt ja tilintarkastus
III OSASTO
TUTKIMUS
181 artikla
Tutkimusmäärärahat
182 artikla
Tutkimusrahoitusta koskevat maksusitoumukset
183 artikla
Yhteinen tutkimuskeskus
IV OSASTO
ULKOISET TOIMET
1 luku
Yleiset säännökset
184 artikla
Ulkoiset toimet
2 luku
Toimien toteuttaminen
1 jakso
Yleiset säännökset
185 artikla
Ulkoisten toimien toteuttaminen
2 jakso
Budjettituki ja monenväliset rahastot
186 artikla
Budjettituen käyttö
187 artikla
Ulkoisia toimia koskevat unionin erityisrahastot
3 jakso
Muut hallinnointimenettelyt
188 artikla
Ulkoisten toimien toteuttaminen välillisen hallinnoinnin kautta
189 artikla
Ulkoisten toimien toteuttamista koskevat rahoitussopimukset
3 luku
Julkiset hankinnat
190 artikla
Ulkoisiin toimiin liittyvät hankinnat
191 artikla
Säännöt tarjouskilpailuihin osallistumisesta
4 luku
Avustukset
192 artikla
Ulkoisen toimen täysimääräinen rahoittaminen
193 artikla
Ulkoisiin toimiin liittyviin avustuksiin sovellettavat säännöt
5 luku
Tilintarkastus
194 artikla
Unionin toimittama ulkoisten toimien tilintarkastus
V OSASTO
UNIONIN VIRASTOT
195 artikla
Unionin virastot
196 artikla
Unionin virastojen määrärahat
197 artikla
Unionin virastojen tulojen ja menojen hyväksyjä
198 artikla
Toimielinten yhteisten unionin virastojen tilinpäätökset
199 artikla
Toimivaltuuksien siirtäminen toimielinten yhteisille unionin virastoille
200 artikla
Kolmansille tarjotut palvelut
VI OSASTO
HALLINTOMÄÄRÄRAHAT
201 artikla
Yleiset säännökset
202 artikla
Sitoumukset
203 artikla
Hallintomäärärahoja koskevat erityissäännökset
VII OSASTO
ASIANTUNTIJAT
204 artikla
Palkatut ulkopuoliset asiantuntijat
KOLMAS OSA
LOPPU- JA SIIRTYMÄSÄÄNNÖKSET
205 artikla
Siirtymäsäännökset
206 artikla
Euroopan parlamentin ja neuvoston esittämät tietopyynnöt
207 artikla
Kynnysarvot ja määrät
208 artikla
Siirretyn säädösvallan käyttäminen
209 artikla
Varainhoidon puiteasetus SEUT-sopimuksen ja Euratomin perustamissopimuksen mukaisesti perustettuja elimiä varten
210 artikla
Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen perustuvien elinten varainhoidon malliasetus
211 artikla
Uudelleentarkastelu
212 artikla
Kumoaminen
213 artikla
Ulkosuhdehallintoa koskeva uudelleentarkastelu
214 artikla
Voimaantulo
LIITE
VASTAAVUUSTAULUKKO
Yhteinen lausuma monivuotiseen rahoituskehykseen liittyvistä asioista
Yhteinen lausuma 203 artiklassa tarkoitetuista kiinteistömenoista
Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteinen lausuma 203 artiklan 3 kohdan osalta
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 322 artiklan yhdessä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 a artiklan kanssa,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon tilintarkastustuomioistuimen lausunnon (1),
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annettua neuvoston asetusta (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (3) on muutettu useita kertoja ja huomattavilta osin. Koska siihen tehdään uusia muutoksia, joihin kuuluvat myös Lissabonin sopimuksen voimaantulon huomioon ottamiseksi tehtävät muutokset, asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002 olisi selkeyden vuoksi kumottava ja korvattava tällä asetuksella.
(2)
Asetuksessa (EY, Euratom) N:o 1605/2002 säädetään kaikkiin säädöksiin sovellettavista ja kaikkia toimielimiä sitovista budjettiperiaatteista ja varainhoitosäännöistä, jotka koskevat unionin yleisen talousarvion, jäljempänä ‧talousarvio‧, laatimista ja toteuttamista ja joilla varmistetaan moitteeton ja tehokas varainhoito ja unionin taloudellisten etujen valvonta ja suojelu sekä lisätään avoimuutta. Mainitussa asetuksessa säädetyt perusperiaatteet ja asetuksen tarkoitus ja rakenne sekä talousarvio- ja varainhallintoon sovellettavat perussäännöt olisi säilytettävä. Poikkeuksia näistä perusperiaatteista olisi arvioitava uudelleen ja yksinkertaistettava mahdollisimman paljon siten, että samalla otetaan huomioon niiden tarpeellisuus, niiden talousarviolle tuottama lisäarvo sekä sidosryhmille niistä aiheutuvat rasitteet. On tarpeen säilyttää ja nostaa entistä tärkeämpään asemaan varainhoitosääntöjen tärkeimmät osatekijät, joihin kuuluvat taloushallinnon toimijoiden tehtävät, tarkastusten ottaminen osaksi toiminnasta vastaavia yksiköitä, sisäiset tarkastajat, toimintoperusteinen budjetointi, kirjanpitoperiaatteiden ja -sääntöjen uudistaminen sekä avustuksia koskevat perusperiaatteet.
(3)
Euroopan keskuspankki (EKP) olisi jätettävä tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle erityisluonteensa ja -tehtäviensä ja etenkin varainhoitoaan koskevan riippumattomuutensa vuoksi, jollei tässä asetuksessa toisin säädetä.
(4)
Tähän asetukseen olisi käytännön kokemusten perusteella otettava sääntöjä, jotka vastaavat talousarvion toteuttamiseen liittyviä uusia vaatimuksia, kuten yhteisrahoitus muiden rahoittajien kanssa, joilla tehostetaan ulkoista apua, helpotetaan erityisten rahoitusvälineiden, myös Euroopan investointipankin (EIP) kanssa tehtyihin sopimuksiin perustuvien rahoitusvälineiden, käyttöä ja helpotetaan talousarvion toteuttamista julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksiin perustuen.
(5)
Asetuksessa (EY, Euratom) N:o 1605/2002 määritettiin ainoastaan yleiset budjettiperiaatteet ja varainhoitosäännöt yhdenmukaisesti perussopimusten kanssa, kun taas soveltamissäännöistä säädettiin neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetussa komission asetuksessa (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (4), jotta eri säännöt voidaan asettaa paremmin keskinäiseen arvojärjestykseen ja siten parantaa asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 selkeyttä. SEUT-sopimuksen 290 artiklan mukaisesti lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävässä säädöksessä komissiolle voidaan siirtää valta antaa muita kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäviä säädöksiä, joilla ainoastaan täydennetään tai muutetaan kyseisen lainsäätämisjärjestyksessä hyväksytyn säädöksen tiettyjä, muita kuin sen keskeisiä osia. Eräät asetukseen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 sisältyvät säännökset olisi tämän vuoksi otettava tähän asetukseen.
(6)
Poliisiyhteistyöstä ja rikosasioissa tehtävästä oikeudellisesta yhteistyöstä on tullut kiinteä osa unionin muuta politiikkaa ja sen sisäisiä toimia. Tähän politiikanalaan sovellettavat erilliset varainhoitosäännökset eivät siten enää ole perusteltuja, eikä niitä sen vuoksi olisi otettava tähän asetukseen.
(7)
Avoimuuden varmistamiseksi talousarvioon olisi otettava unionin lainanotto- ja lainanantotoimenpiteisiin liittyvät takuut, myös ne, jotka liittyvät Euroopan rahoituksenvakautusmekanismiin ja maksutasejärjestelyyn.
(8)
Ennakkomaksuista kertyneitä korkoja koskevia nykyisiä sääntöjä olisi yksinkertaistettava, koska ne aiheuttavat liikaa hallinnollista rasitetta sekä varojen saajille että komission yksiköille ja saavat aikaan väärinkäsityksiä komission yksiköiden ja varojen saajien välillä. Jotta säännöksiä voitaisiin yksinkertaistaa etenkin varojen saajien näkökulmasta, velvollisuus ennakkomaksuihin perustuvien korkojen kerryttämiseen ja näiden korkojen perimiseen olisi moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti poistettava. Olisi kuitenkin oltava mahdollista sisällyttää tällainen velvollisuus valtuutussopimukseen, jotta ohjelmien ennakkomaksuista kertyneet korot voitaisiin käyttää uudelleen, tällaiset korot voitaisiin vähentää maksupyynnöistä tai ne voitaisiin periä.
(9)
Säännöissä, joita sovelletaan käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen siirtämiseen varainhoitovuodelta toiselle, olisi erotettava toisistaan ulkoiset ja sisäiset käyttötarkoitukseensa sidotut tulot. Jotta varat voitaisiin käyttää rahoittajan nimeämään tarkoitukseen, ulkoiset käyttötarkoitukseensa sidotut tulot olisi siirrettävä varainhoitovuodelta toiselle ilman eri toimenpiteitä ja ne olisi käytettävä siihen mennessä kun kaikki sellaiseen ohjelmaan tai toimeen liittyvät toimenpiteet, johon kyseiset tulot on sidottu, on toteutettu. Jos ulkoiset käyttötarkoitukseensa sidotut tulot saadaan ohjelman tai toimen viimeisenä toteutusvuonna, ne olisi voitava käyttää ohjelmaa tai toimea jatkavan ohjelman tai toimen ensimmäisenä toteutusvuonna. Sisäisiä käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja ei olisi voitava siirtää kuin yhdeksi vuodeksi, ellei tässä asetuksessa toisin säädetä.
(10)
Väliaikaisia kahdestoistaosia koskevia sääntöjä olisi selkeytettävä sekä pyydettävissä olevien täydentävien kahdestoistaosien lukumäärän osalta että sellaisissa tapauksissa, joissa Euroopan parlamentti päättää vähentää sellaisia neuvoston hyväksymiä lisämenoja, jotka ylittävät väliaikaiset kahdestoistaosat.
(11)
Käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja koskevaa poikkeusta yleiskatteisuusperiaatteesta olisi muutettava siten, että huomioon otetaan toisaalta Euroopan parlamentin ja neuvoston hyväksymiin määrärahoihin perustuvien sisäisten käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen erityispiirteet ja toisaalta eri rahoittajilta kerättyjen ja kyseisten rahoittajien tiettyyn ohjelmaan tai toimeen osoittamien ulkoisten käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen erityispiirteet. Lisäksi ulkopuolisille rahoittajille olisi tarjottava mahdollisuus osallistua ulkoisten toimien, etenkin humanitaaristen avustustoimien, rahoittamiseen, myös silloin kun perussäädöksessä ei nimenomaisesti säädetä tällaisesta yhteisrahoituksesta.
(12)
Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot olisi esitettävä talousarvioesityksessä entistä selkeämmin, ja tämän vuoksi olisi säädettävä, että talousarvioesitykseen on otettava sellaiset käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen määrät, joista on varmuus talousarvioesityksen laadinta-ajankohtana.
(13)
Koska erittelyperiaatetta sovellettaessa ei tästä lähtien eroteta toisistaan pakollisia ja ei-pakollisia menoja, määrärahojen siirtämistä koskeviin sääntöihin olisi tehtävä tarvittavat muutokset.
(14)
Määrärahojen siirtämistä koskevia sääntöjä olisi myös mukautettava Lissabonin sopimuksen voimaantulosta aiheutuviin muutoksiin. Lisäksi viimeaikaiset kokemukset ovat osoittaneet, että suurempi joustavuus olisi tärkeää siirrettäessä erityisesti rakennerahastojen maksumäärärahoja vuoden lopussa. Talousarvion toteuttamista on tarpeen parantaa etenkin maksumäärärahojen, käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen sekä useisiin osastoihin sisältyvien samanlaisten hallintomäärärahojen osalta. Tätä tarkoitusta varten siirtojen luokittelua olisi yksinkertaistettava ja eräiden määrärahasiirtojen hyväksymismenettelystä olisi tehtävä nykyistä joustavampi. Asianmukaiseksi ja tehokkaaksi toimintatavaksi on osoittautunut etenkin komission mahdollisuus päättää käyttämättä jääneiden määrärahojen siirroista tapauksissa, joissa on kyse kansainvälisistä humanitaarisista suuronnettomuuksista tai kriiseistä. Tätä mahdollisuutta olisi sen vuoksi voitava käyttää myös varainhoitovuoden 1 päivän joulukuuta jälkeen ilmenevissä vastaavissa tilanteissa. Komission olisi tällöin avoimuuden varmistamiseksi välittömästi ilmoitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle päätöksestään siirtää käyttämättä jääneitä määrärahoja.
(15)
Moitteetonta varainhoitoa koskevien säännösten mukaisesti valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän olisi otettava huomioon odotettavissa olevan virheriskin taso ja tarkastusten kustannustehokkuus valmistellessaan lainsäädäntöehdotuksia ja laatiessaan vastaavia hallinto- ja valvontajärjestelmiä. Valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän olisi tarkasteltava näiden tarkastusten tuloksia ja niiden kustannustehokkuutta vuotuisessa toimintakertomuksessa. Jäsenvaltioiden nimeämien elinten, jotka vastaavat unionin varojen hallinnoinnista ja valvonnasta, esittämät kansallisia hallinnointi- ja valvontajärjestelmiä koskevat johdon vahvistuslausumat ovat olennainen osa näiden järjestelmien vaikuttavuutta.
(16)
Avoimuusperiaate on vahvistettu SEUT-sopimuksen 15 artiklassa, jossa edellytetään, että toimielimet toimivat mahdollisimman avoimesti, ja se tarkoittaa talousarvion toteuttamisessa, että kansalaiset saavat tietää, mihin kohteeseen ja mihin tarkoitukseen unioni käyttää varoja. Tällainen tieto edistää demokraattista keskustelua ja kansalaisten osallistumista unionin päätöksentekoon sekä lujittaa toimielinten suorittamaa unionin menojen valvontaa. Tällaiset tavoitteet olisi saavutettava julkaisemalla mieluiten uusien viestintävälineiden avulla tietoa lopullisista toimeksisaajista ja unionin varojen saajista ottaen huomioon tällaisten toimeksisaajien ja varojen saajien oikeutetut luottamuksellisuuteen ja turvallisuuteen liittyvät edut sekä luonnollisten henkilöiden oikeus yksityisyyteen ja henkilötietojen suojaan. Toimielinten olisi tämän vuoksi omaksuttava valikoiva lähestymistapa tietojen julkistamiseen suhteellisuusperiaatteen mukaisesti. Julkaisupäätösten olisi perustuttava asianmukaisiin perusteisiin, jotta voitaisiin antaa merkityksellistä tietoa.
(17)
SEUT-sopimuksen 316 artiklan mukaisesti Eurooppa-neuvoston ja neuvoston olisi kuuluttava samaan talousarvion pääluokkaan.
(18)
Tässä asetuksessa olisi otettava huomioon SEUT-sopimuksen mukainen vuotuinen talousarviomenettely.
(19)
Talousarvion laatimista varten on tärkeää, että komission talousarvioesityksen rakenne ja esitystapa määritellään selkeästi. Talousarvioesitystä edeltävän yleisen johdannon olisi oltava sisällöltään tarkempi. Lisäksi on tarpeen lisätä säännös, joka koskee tulevien vuosien rahoitussuunnitelmia, sekä säännös, joka koskee komission mahdollisuutta esittää valmisteluasiakirjoja määrärahaesitystensä tueksi.
(20)
Yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan erityispiirteiden osalta olisi ajantasaistettava säännöksiä, jotka koskevat SEUT-sopimuksen ja SEU-sopimuksen V ja VI osaston mukaisia perussäädösten lajeja. Lisäksi ulkoisiin toimiin liittyvien valmistelutoimien hyväksymismenettelyä olisi muutettava SEUT-sopimuksessa edellytetyllä tavalla.
(21)
Talousarvion toteuttamistapoja koskevista säännöistä on vuosien mittaan tullut liian monimutkaisia, ja niitä olisi yksinkertaistettava; tämä koskee etenkin sääntöjä edellytyksistä, joiden täyttyessä toteuttamisvaltuuksia voidaan siirtää kolmansille osapuolille. Samalla olisi säilytettävä ulkoistamisen alkuperäinen tavoite; toisin sanoen olisi varmistettava, että menot toteutetaan toteuttamistavasta riippumatta siten, että valvonnan ja avoimuuden taso vastaa komission yksiköiltä edellytettyä tasoa.
(22)
Olisi selkeästi erotettava toisistaan tilanteet, joissa komissio tai sen toimeenpanovirastot toteuttavat talousarviota suoraan, tilanteet, joissa jäsenvaltiot toteuttavat talousarviota osana jaettua hallinnointia, ja tilanteet, joissa kolmannet osapuolet toteuttavat talousarviota välillisesti. Näin voitaisiin luoda yhteistä ja välillistä hallinnointia varten yhdenmukaistettu järjestelmä, jota voidaan mukauttaa alakohtaisten sääntöjen mukaisesti etenkin silloin kun talousarviota toteutetaan hallinnoiden varoja yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Tällaisen yhdenmukaistetun järjestelmän olisi erityisesti sisällettävä perusperiaatteet, joita komissio noudattaa, kun se päättää toteuttaa talousarviota hallinnoiden varoja yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tai välillisesti, sekä perusperiaatteet, joita niiden osapuolten, joille talousarvion toteuttamistehtäviä on siirretty, on noudatettava. Komission olisi voitava soveltaa unionin sääntöjä ja menettelyjä tai hyväksyä, että sovelletaan sen osapuolen sääntöjä ja menettelyjä, jolle tehtäviä on siirretty, sillä edellytyksellä, että kyseinen osapuoli takaa unionin taloudellisten etujen vastaavantasoisen suojan. Komission valvontatehtävää koskevissa säännöksissä on myös tarpeen säätää valvonta- ja tarkastusvelvollisuuksista, joihin kuuluvat myös tilien tarkastamis- ja hyväksyntämenettelyt, kaikkien toteuttamistapojen osalta.
(23)
Ennakkoarviointia koskevia sääntöjä, joita sovelletaan sellaisiin yhteisöihin ja henkilöihin, joille on siirretty talousarvion toteuttamistehtäviä välillisen hallinnoinnin mukaisesti, olisi mukautettava sen varmistamiseksi, että kaikki yhteisöt ja henkilöt, joille tehtäviä on siirretty, suojaavat unionin taloudellisia etuja tässä asetuksessa vaadittua vastaavalla tavalla.
(24)
Kokemukset sellaisista julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksista, joille annetaan asetuksen (EY, Euratom) 1605/2002 185 artiklan nojalla unionin elimen asema, osoittavat, että olisi säädettävä uusista julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia koskevista luokista käytettävissä olevien välineiden valikoiman laajentamiseksi siten, että se sisältää myös elimet, joilla on unionin toimielimiin sovellettaviin sääntöihin verrattuna joustavammat säännöt, joita yksityisten kumppaneiden on helpompi noudattaa. Tällaisten uusien luokkien olisi sisällettävä jäsenvaltion yksityisoikeuden alaiset elimet ja perussäädöksellä perustetut elimet, joilla on omat varainhoitosäännöt, jotka ovat unionin varojen moitteettoman hallinnoinnin varmistamiseksi tarvittavien periaatteiden mukaiset.
(25)
Tällä asetuksella olisi SEUT-sopimuksen 317 artiklan soveltamiseksi tiukennettava jäsenvaltioiden valvontaa ja tarkastuksia koskevia perusvelvollisuuksia, kun talousarviota toteutetaan hallinnoiden yhteistyössä niiden kanssa, sillä sellaisista velvollisuuksista säädetään nykyisin ainoastaan alakohtaisissa säännöissä. Tähän asetukseen on sen vuoksi tarpeen ottaa säännöksiä, joilla luodaan yhdenmukainen kehys kaikkia kyseeseen tulevia toimintalohkoja varten ja joissa säädetään yhdenmukaistetuista kansallisen tason hallintorakenteista. Tällä kehyksellä ei olisi luotava uusia valvontarakenteita vaan sillä olisi annettava jäsenvaltioille mahdollisuus nimetä elimet, joille unionin varojen hallinnointi ja valvonta siirretään. Lisäksi tähän asetukseen olisi sisällytettävä säännöksiä näille rakenteille asetettavista yhteisistä hallinnointi- ja valvontavelvollisuuksista, vuotuisesta johdon vahvistuslausumasta, jossa johto ottaa vastuun sille hoidettavaksi annettujen unionin varojen hallinnoinnista, tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä sekä komission käyttämistä keskeytys- ja korjausmenettelyistä, jotta voitaisiin luoda johdonmukainen lainsäädäntökehys, joka myös parantaa tarkastusten ja korjaavien toimien yleistä oikeusvarmuutta ja tehokkuutta sekä unionin taloudellisten etujen suojaa. Yksityiskohtaiset säännökset olisi edelleen annettava alakohtaisissa asetuksissa. Yhtenäisen tarkastusmallin yhteydessä jäsenvaltiot voivat moninaisten tarkastusten aiheuttaman hallinnollisen lisärasitteen vähentämiseksi toimittaa komissiolle perustuslaillisten vaatimustensa mukaisesti asianmukaisella kansallisella tai alueellisella tasolla allekirjoitettuja lausumia.
(26)
Joitakin valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän tehtäviä koskevia säännöksiä olisi selkeytettävä, etenkin niitä, jotka koskevat valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän käyttöön ottamaa ennakko- ja jälkikäteisvalvontaa ja hänen raportointitehtäviään. Valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän vuotuisen toimintakertomuksen sisältöä olisi tältä osin ajantasaistettava sen käytännön pohjalta, joka edellyttää tarvittavien varainhoitoa ja hallinnointia koskevien tietojen antamista mainitussa kertomuksessa valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän tehtävien hoitamista koskevan vahvistuslausuman tueksi.
(27)
Komission tilinpitäjän vastuita olisi selkeytettävä. Olisi etenkin täsmennettävä, että ainoastaan komission tilinpitäjä voi antaa kirjanpitosääntöjä ja määrittää yhdenmukaistetun tililuettelon; muiden toimielinten tilinpitäjät määrittävät kukin oman toimielimensä kirjanpitomenettelyt.
(28)
Jotta tiettyjen, erityisesti rahoituslaitosten täytäntöönpantaviksi annettujen toimien ja ohjelmien toteuttamista voitaisiin helpottaa, tässä asetuksessa olisi säädettävä mahdollisuudesta avata varainhoitotilejä. Tällaiset tilit olisi avattava komission nimissä tai komission puolesta rahoituslaitoksen kirjanpidossa. Rahoituslaitoksen olisi vastattava tilien hallinnoinnista tulojen ja menojen hyväksyjän alaisuudessa, ja tilit olisi voitava avata myös muussa valuutassa kuin euroina.
(29)
Tulojen osalta on tarpeen sujuvoittaa saamisennusteisiin sovellettavia sääntöjä, jotta niissä voitaisiin ottaa huomioon talousarvioon liittyvät tarpeet. Kyseisten ennusteiden kirjaamista olisi edellytettävä silloin, kun tulot voidaan odottaa saatavan tietyllä todennäköisyydellä ja kun niiden määrä on arvioitavissa kohtuullisella tarkkuudella. Yksinkertaistamisen vuoksi olisi otettava käyttöön joitakin erityissäännöksiä saamisennusteen muuttamis- tai peruuttamismenettelyistä.
(30)
Perintää koskevia sääntöjä olisi sekä selkeytettävä että parannettava. Etenkin olisi selvennettävä, että vahvistetun saamisen peruuttaminen ei merkitse luopumista unionin vahvistetusta saamisoikeudesta. Lisäksi jotta unionin taloudellisten etujen suojaa voitaisiin parantaa, jäsenvaltiot eivät saisi asettaa maksettavaksi vaadittuja unionin varoja huonompaan asemaan kuin julkisten elinten saamisia alueellaan.
(31)
Ottaen huomioon tarve vähentää riskiä, joka liittyy sakkoina, seuraamusmaksuina ja seuraamuksina väliaikaisesti perittyjen määrien sekä niiden tuottamien korkojen hallinnointiin, nämä määrät olisi otettava tuloina talousarvioon mahdollisimman pian ja viimeistään sitä varainhoitovuotta seuraavana vuonna, jona kaikki muutoksenhakukeinot niitä koskevan päätöksen osalta on käytetty.
(32)
Olisi annettava selkeämmät säännökset eri maksutyypeistä moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti. Lisäksi toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän olisi säännöllisesti selvitettävä ennakkomaksut komission tilinpitäjän antamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti. Hankintasopimuksiin, avustuspäätöksiin, avustussopimuksiin ja valtuutussopimuksiin olisi otettava asianmukaiset määräykset ja säännökset tätä varten.
(33)
Tämän asetuksen olisi edistettävä sähköisen hallinnon tavoitetta ja erityisesti sähköisen tiedon käyttöä toimielinten ja kolmansien osapuolten välisessä tiedonvaihdossa.
(34)
Tietyin edellytyksin olisi sallittava yhteisten hankintamenettelyjen toteuttaminen Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) jäsenvaltioiden tai unionin jäsenehdokasvaltioiden kanssa.
(35)
Poissulkemista koskevia sääntöjä olisi parannettava erityisesti hankintamenettelyihin osallistumisen osalta unionin taloudellisten etujen suojan tehostamiseksi.
(36)
Koska EKP:n ja EIP:n omien varojen käytöllä on vaikutusta unionin taloudellisiin etuihin, niille olisi annettava oikeus käyttää unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi perustetun poissulkemisia koskevan keskustietokannan tietoja.
(37)
Tietosuojavaatimusten mukaisesti olisi annettava asianmukainen oikeusperusta hallinnollisia ja taloudellisia seuraamuksia koskevien päätösten julkaisemista varten, erityisesti julkisten hankintojen osalta. Tällaisten päätösten julkaisemisen olisi tietosuojaan ja -turvaan liittyvistä syistä oltava vapaaehtoista.
(38)
Toimeksisaajien vakuuksien asettamista koskevan vaatimuksen ei olisi enää oltava automaattinen, vaan sen olisi perustuttava riskinarviointiin.
(39)
Oikeusvarmuuteen liittyvistä syistä avustusten ja rahoitusvälineiden soveltamisalaa olisi selkiytettävä. Avustuksiin, samoin kuin rahoitusvälineisiin, sovellettavien erityisedellytysten yksityiskohtaisemman määrittelyn olisi osaltaan edistettävä näiden kahden taloudellisen tuen muodon vaikutusten maksimointia.
(40)
Tiettyä toimintaa varten perustettuihin yhteisöihin sovellettavat avustussäännöt olisi mukautettava, jotta helpotettaisiin unionin rahoituksen saatavuutta ja sellaista avustusten hallintaa, jota suorittavat hakijat ja tuensaajat, jotka ovat päättäneet työskennellä yhdessä asianomaisen kansallisen lainsäädännön mukaisesti perustetun kumppanuuden tai ryhmittymän kautta, erityisesti kun valittu oikeudellinen muoto tarjoaa vakaan ja luotettavan yhteistyöympäristön. Ottaen huomioon unionin rajoitetut rahoitukselliset riskit ja tarve välttää lisäämästä uutta sopimusvaatimusten tasoa olemassa oleviin järjestelyihin, tuensaajaan pysyvin pääoma- tai oikeudellisin yhteyksin sidoksissa olevien yhteisöjen olisi lisäksi voitava ilmoittaa tukikelpoiset kustannukset, vaikka ne eivät täyttäisi kaikkia tuensaajan velvoitteita.
(41)
Kertakorvausten ja kiinteiden määrien käytöstä saadut kokemukset ovat osoittaneet, että tällaiset rahoitusmuodot ovat merkittävästi yksinkertaistaneet hallinnollisia menettelyjä ja olennaisesti vähentäneet virheiden vaaraa. Lisäksi tuotospohjainen rahoitus on osoittautunut asianmukaiseksi tiettyjen toimintamuotojen osalta. Tässä yhteydessä olisi joustavoitettava sellaisten yksinkertaistettujen avustusmuotojen käytön edellytyksiä, jotka määritellään kertakorvausten, yksikkökustannusten ja kiinteiden määrien perusteella. Erityisesti olisi sallittava tuensaajakohtaisen tarkastelutavan mukaisesti määritettävät määrät myös silloin, kun tuensaaja ilmoittaa tällaiset määrät tavanomaisten kustannuslaskentakäytäntöjensä mukaisesti, jotta lievitetään kyseisen tuensaajan hallinnollista taakkaa ja kustannuksia, erityisesti unionille tapahtuvan rahoitusta koskevan raportoinnin osalta.
(42)
Avustussäännöissä olisi otettava huomioon erityiset palkkiojärjestelmät, joita pienet ja keskisuuret yritykset, sellaisina kuin ne on määritelty mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6 päivänä toukokuuta 2003 annetussa komission suosituksessa 2003/361/EY (5), soveltavat, jotta poistetaan unionin avustusohjelmiin osallistumisen esteet sellaisilta henkilöiltä, joilla on tarvittava asiantuntemus, mutta joille ei makseta palkkaa, kuten saattaa olla asianlaita pienissä yrityksissä työskentelevien osalta.
(43)
Voiton tuottamisen kieltämistä ja yhteisrahoitusta koskevia periaatteita olisi mukautettava käytännön kokemusten perusteella ja mainittuja periaatteita koskevien eriävien tulkintojen ja soveltamisen valossa, jotka johtavat virheisiin ja toisinaan haitallisiin vaikutuksiin. Erityisesti voiton määrittelyssä olisi keskityttävä tukikelpoisiin kustannuksiin ja tuloihin, joilla nämä kustannukset nimenomaan rahoitetaan, jotta voitaisiin yksinkertaistaa tuensaajien raportointia ja kannustaa tuensaajia monipuolistamaan rahoituslähteitään. Komission ei olisi myöskään oletettava, että muut rahoittajat eivät peri omien osuuksiensa tuottamaa ylijäämää, ja sen olisi tämän vuoksi perittävä voitto ainoastaan suhteessa avustukseensa. Lisäksi avustusten asteittaisen alenemisen periaate ei ole osoittautunut tehokkaaksi pyrittäessä pienentämään toiminta-avustusten saajien riskiä tulla riippuvaisiksi unionin varoista. Avustusten asteittaisen alenemisen periaatteen soveltamismahdollisuudet ovat lisäksi supistuneet merkittävästi, koska joihinkin perussäädöksiin on jouduttu ottamaan poikkeuksia ja käytössä on myös yksinkertaistettuja avustusmuotoja. Näiden haittojen vuoksi toiminta-avustuksiin sovellettava asteittaisen alenemisen vaatimus olisi poistettava.
(44)
Vähäisiin avustuksiin sovellettavia menettelyjä olisi entisestään yksinkertaistettava, jotta voitaisiin helpottaa sellaisten yhteisöjen mahdollisuuksia unionin rahoitukseen, joiden hallinnolliset resurssit ovat pienet; tällaiset yhteisöt voivat olla tiettyjen avustusohjelmien ensisijainen kohderyhmä ja korvaamattomia unionin toimintapoliittisten tavoitteiden kannalta.
(45)
Oikeusvarmuuden varmistamiseksi ja sellaisen yhtenäisten varainhoitoa koskevien perussääntöjen vahvistamiseksi, joihin tuensaajat voivat viitata kaikkien unionin ohjelmien osalta, tässä asetuksessa olisi säädettävä tukikelpoisuuden perusteista ja tiettyjä kustannusluokkia koskevista erityisistä edellytyksistä ja niiden yhtenäisestä soveltamisesta.
(46)
Olisi yhdenmukaistettava edellytykset, joilla kolmansien osapuolten luontoissuoritukset hyväksytään yhteisrahoitukseksi ja määritetään näiden suoritusten arvo, jotta vähennetään erehdysten ja oikeusriitojen riskiä.
(47)
Ehdotuspyynnöissä olisi ilmoitettava avustusten hakijoille odotettavissa olevasta ajasta, joka tarvitaan avustussopimusten allekirjoittamiseen ja avustuspäätösten tiedoksi antamiseen heille, jotta varmistetaan avoimuus ja otetaan huomioon hakijoiden erityiset suunnittelua koskevat rajoitukset. Tässä asetuksessa olisi samasta syystä asetettava viiteaika, joka perustuu kokemukseen ja toteutettujen yksinkertaistamistoimien ennakoituihin vaikutuksiin.
(48)
Jos havaitaan avustuksiin merkittävästi vaikuttavia systeemisiä tai toistuvia virheitä, lupa tarkastusten tulosten laajentamiseen koskemaan myös sellaisia tarkastamattomia avustuksia, joihin virheellä on vaikutusta, olisi myönnettävä tiukkoja ehtoja noudattaen, jotta voitaisiin vähentää paikan päällä tehtävistä tarkastuksista aiheutuvaa taloudellista ja hallinnollista rasitetta. Kun avustuksiin on osoitettu liittyvän systeemisiä tai toistuvia virheitä, komission olisi sovellettava näiden avustusten vähentämisen ja perinnän asteen ekstrapolointia ainoastaan silloin, kun kuhunkin tällaiseen avustukseen liittyvien avustukseen oikeuttamattomien kustannusten tarkka laskeminen ei ole mahdollista tai toteutettavissa kohtuullisin ponnisteluin.
(49)
Tällä asetuksella olisi määritettävä vakiojaksot, joiden ajan tuensaajien olisi säilytettävä unionin avustuksiin liittyvät asiakirjat, jotta vältettäisiin toisistaan poikkeavat tai suhteettomat sopimukselliset vaatimukset, samalla kun kuitenkin varataan komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle riittävästi aikaa saada pääsy tällaisiin tietoihin ja asiakirjoihin ja suorittaa jälkitarkastuksia ja jälkikäteisvalvontaa, joka on välttämätöntä unionin taloudellisten etujen turvaamiseksi.
(50)
Tuensaajan mahdollisuutta myöntää rahoitustukea kolmansille osapuolille olisi tietyin edellytyksin laajennettava, jotta voitaisiin helpottaa muun muassa useille luonnollisille henkilöille suunnattujen ohjelmien moitteetonta toteuttamista silloin kun kyseiset henkilöt voidaan saavuttaa vain avustuksia porrastamalla. Olisi kuitenkin säilytettävä periaate, jonka mukaan tuensaaja ei saa käyttää harkintaa myöntäessään rahoitustukea kolmansille osapuolille, jotta erityisesti vältetään sekaannus, joka koskee toisaalta tuensaajille annettua mahdollisuutta suunnitella ja toteuttaa omalla vastuullaan toimia, joihin liittyy rahoitustuki tukikelpoisena toimintona, ja toisaalta mahdollisuutta siirtää talousarvion toteuttamistehtäviä osana jaettua tai välillistä hallinnointia tietyille elimille, yhteisöille tai henkilöille.
(51)
Palkinnot ovat tärkeä rahoitustuen muoto, ja niiden käyttöä olisi edistettävä ja niihin sovellettavia sääntöjä selkeytettävä erottamalla ne avustuksiin sovellettavista säännöistä ja poistamalla viittaukset ennustettavissa oleviin kustannuksiin. Palkinnot eivät kuitenkaan sovellu kaikkiin unionin toimintapoliittisiin tavoitteisiin, minkä vuoksi niitä ei olisi pidettävä avustuksia ja muita rahoitusvälineitä korvaavana vaan niitä täydentävänä rahoitustukena.
(52)
Rahoitusvälineet voivat olla tärkeitä pyrittäessä moninkertaistamaan unionin varojen vaikutusta yhdistämällä nämä varat muihin varoihin ja hyödyntämällä vipuvaikutusta. Koska tällaisia rahoitusvälineitä ei voida rinnastaa palveluihin eikä avustuksiin, olisi otettava käyttöön uusi rahoitustukimuoto. Rahoitusvälineiden toteutuksessa olisi aina sovellettava tarkoin määriteltyjä ehtoja, jotta ei aiheutettaisi talousarvioon kohdistuvia riskejä eikä valtiontukisääntöjen vastaisten markkinahäiriöiden riskiä.
(53)
Rahoitusvälineitä olisi Euroopan parlamentin ja neuvoston tiettyä ohjelmaa varten hyväksymien vuotuisten määrärahojen puitteissa käytettävä täydentävästi sellaisen ennakkoarvioinnin perusteella, jossa osoitetaan, että rahoitusvälineiden avulla unionin toimintapoliittiset tavoitteet saavutetaan tehokkaammin kuin unionin muilla rahoitusmuodoilla, kuten avustuksilla.
(54)
Rahoitusvälineet olisi hyväksyttävä perussäädöksellä, ja erityisesti niiden tavoitteet ja kesto olisi määriteltävä. Kun rahoitusvälineitä luodaan asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa ilman perussäädöksiä, Euroopan parlamentin ja neuvoston olisi hyväksyttävä ne talousarviossa.
(55)
Olisi määriteltävä ensimmäisen osan VIII osaston soveltamisalaan mahdollisesti kuuluvat rahoitusvälineet kuten lainat, vakuudet, pääomasijoitukset ja oman pääoman luonteiset sijoitukset sekä riskinjakovälineet. Riskinjakovälineen olisi voitava olla hankejoukkovelkakirjan erillinen takaus, joka kattaa hankkeen velanhoitoriskin ja vähentää joukkovelkakirjojen haltijoiden luottoriskiä lainan tai vakuuden muodossa olevan erillisen takauksen avulla.
(56)
Vuotuisten palautusten, myös pääoman palautusten, vapautuneiden vakuuksien ja lainojen lyhennysten, olisi oltava sisäisiä käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja. Jos tuloihin sisältyy osinkoja, pääomavoittoja, vakuuspalkkioita ja lainakorkoja sekä varainhoitotileillä oleviin määriin liittyviä korkoja, ne olisi otettava talousarvioon sen jälkeen kun hallinnointikustannukset ja -palkkiot on vähennetty. Tässä asetuksessa olisi säädettävä rahoitusvälineiden periaatteista ja edellytyksistä sekä unionin rahoitusvastuun rajoittamista, petosten ja rahanpesun torjuntaa, rahoitusvälineiden lakkauttamista ja raportointia koskevista säännöistä.
(57)
Olisi yksinkertaistettava tilinpäätöksen esittämistä säätämällä, että unionin tilinpäätös sisältää ainoastaan konsolidoidun tilinpäätöksen ja yhdistellyt talousarviotilit. Lisäksi olisi selvennettävä, että konsolidointi koskee ainoastaan toimielimiä, sellaisia SEUT-sopimuksen ja Euratomin perustamissopimuksen mukaisesti perustettuja elimiä, joilla on oikeushenkilöllisyys ja jotka saavat rahoitusta unionin talousarviosta, sekä sellaisia muita elimiä, joiden tilinpäätökset on konsolidoitava tilinpitäjän hyväksymien kirjanpitosääntöjen mukaisesti.
(58)
Unionin kirjanpitosääntöjen perustana olevissa kansainvälisesti hyväksytyissä tilinpäätösstandardeissa edellytetään, että eläkevastuut ja muut työntekijöiden etuuksiin liittyvät vastuut olisi otettava unionin tileihin ja ilmoitettava erikseen unionin taseessa ja että tilinpäätöslaskelman liitetiedoissa olisi esitettävä niitä koskeva lisäselvitys.
(59)
Jotta komission tilinpitäjän ja kunkin toimielimen ja sellaisten SEUT-sopimuksen ja Euratomin perustamissopimuksen mukaisesti perustettujen elinten, joilla on oikeushenkilöllisyys ja jotka saavat rahoitusta unionin talousarviosta, sekä sellaisten muiden elinten, joiden tilinpäätökset on konsolidoitava tilinpitäjän hyväksymien kirjanpitosääntöjen mukaisesti, tilipitäjien tehtävät ja vastuut voitaisiin selkeästi erottaa toisistaan, kunkin toimielimen tai elimen olisi laadittava oma selvityksensä varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta ja toimitettava se Euroopan parlamentille ja neuvostolle sekä tilintarkastustuomioistuimelle seuraavan varainhoitovuoden 31 päivään maaliskuuta mennessä.
(60)
Unionin kirjanpitosääntöjä ja -periaatteita on tarpeen ajantasaistaa, jotta voitaisiin varmistaa, että ne ovat yhdenmukaiset julkisen sektorin kansainvälisten tilinpäätösstandardien (International Public Sector Accounting Standard) kanssa.
(61)
Tilintarkastustuomioistuimen olisi varmistettava, että kaikki sen tarkastushavainnot, jotka saattavat vaikuttaa tarkastusten kohteiden lopulliseen tilinpäätökseen tai tilien perustana olevien toimien laillisuuteen tai asianmukaisuuteen, toimitetaan kyseiselle toimielimelle tai elimelle hyvissä ajoin, jotta tällaisille tarkastusten kohteille jäisi riittävästi aikaa reagoida tällaisiin havaintoihin.
(62)
Alustavaa ja lopullista tilinpäätöstä koskevat säännökset olisi saatettava ajan tasalle, etenkin jotta voitaisiin täsmentää tiedot, jotka olisi liitettävä komission tilinpitäjälle konsolidointia varten toimitettaviin tilinpäätöksiin.
(63)
Komission olisi SEUT-sopimuksen 318 artiklan mukaisesti toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle osana vastuuvapauden myöntämismenettelyn yhteydessä edellytettäviä tietoja erityisesti unionin varoja koskeva arviointikertomus.
(64)
Kun on kyse sellaisista tässä asetuksessa annetuista erityissäännöksistä, jotka koskevat yhteistyössä hallinnoitavia rakennerahastoja, koheesiorahastoja, Euroopan kalatalousrahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa sekä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen rahastoja, olisi säilytettävä ennakkomaksujen palautukset ja määrärahojen uudelleen käyttöön antaminen niiden edellytysten mukaisesti, jotka esitetään rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annettuun neuvoston asetukseen (EY) N:o 1260/1999 (6) liitetyssä komission julistuksessa. Lisäksi olisi säädettävä varainhoitovuodelta toiselle siirtämistä koskevaan sääntöön tehtävästä poikkeuksesta, jonka mukaan komission olisi voitava siirtää ohjelman päättämiseen asti varainhoitovuoden päättyessä käytettävissä olevia, ennakkomaksujen palautuksista saatuja maksusitoumusmäärärahoja ja voitava käyttää kyseiset maksusitoumusmäärärahat, kun muita maksusitoumusmäärärahoja ei enää ole käytettävissä.
(65)
Yhteisen tutkimuskeskuksen osallistumista hankinta- ja avustusmenettelyihin olisi selkeytettävä. Näihin menettelyihin osallistumisesta saatavat tulot olisi niihin liittyvien toimintojen tehokkaaksi hoitamiseksi poikkeuksellisesti katsottava ulkoisiksi käyttötarkoitukseensa sidotuiksi tuloiksi.
(66)
Ulkoisten toimien toteuttamiseen liittyviä erityissäännöksiä olisi mukautettava täytäntöönpanomenetelmien muutosten huomioon ottamiseksi ja olisi myös säädettävä eriytetystä menettelytavasta, jota sovelletaan, kun unionin edellytetään reagoivan humanitaarisiin hätätilanteisiin, kansainvälisiin kriiseihin tai kolmansien maiden demokraattisten siirtymäprosessien tarpeisiin.
(67)
Tässä asetuksessa olisi määriteltävä yleiset edellytykset, joilla budjettitukea voitaisiin käyttää ulkoisten toimien rahoitusvälineenä. Tällaisten edellytysten olisi liityttävä julkisen talouden riittävän avoimen, luotettavan ja tehokkaan hoidon varmistamiseen. Lisäksi komission olisi rahoituspäätöksessä päätettävä tavoitteista ja odotetuista tuloksista, joihin budjettituen maksaminen olisi kytkettävä. Tällaisten seikkojen ja budjettituen takaisinmaksuehtojen olisi sisällyttävä tuensaajamaan kanssa tehtävään rahoitussopimukseen.
(68)
Jotta unionin kansainvälistä merkitystä ulkoisten toimien ja kehityksen aloilla voitaisiin lisätä ja jotta sen näkyvyyttä ja sen toiminnan tehokkuutta voitaisiin parantaa, komissiolle olisi annettava valtuudet perustaa hätätoimia, hätätilaa seuraavia toimia ja aihekohtaisia toimia varten tarkoitettuja unionin erityisrahastoja (trust funds) ja hallinnoida niitä. Vaikka tällaisia erityisrahastoja ei oteta talousarvioon, niiden hallinnoinnissa olisi noudatettava tätä asetusta siltä osin kuin se on tarpeen unionin varojen turvaamisen ja niiden käytön avoimuuden varmistamiseksi. Komission olisi tämän vuoksi oltava puheenjohtajana jokaisen erityisrahaston hallituksessa, jotta se voisi edustaa rahoittajia ja päättää varojen käytöstä. Lisäksi komission tilinpitäjän olisi toimittava jokaisen erityisrahaston tilinpitäjänä.
(69)
Ajanjakso, jonka kuluessa yhteisöjen, joille on siirretty ulkoisten toimien toteuttamistehtäviä osana välillistä hallinnointia, olisi tehtävä hankintasopimukset ja avustussopimukset, olisi rajattava kolmeen vuoteen valtuutussopimuksen allekirjoittamisesta, paitsi erityisissä, ulkoisista syistä johtuvissa poikkeusolosuhteissa. Tätä määräaikaa ei kuitenkaan pitäisi soveltaa sellaisiin monivuotisiin ohjelmiin, joiden toteuttamisessa noudatetaan rakennerahastoja koskevia menettelyjä. Tällaisten monivuotisten ohjelmien tapauksessa määrärahojen vapauttamisesta olisi annettava yksityiskohtaiset säännöt alakohtaisissa säännöissä.
(70)
Ulkoisiin toimiin liittyviin hankintoihin sovellettavien erityissääntöjen osalta olisi tarpeen antaa tuensaajamaihin sijoittautuneille kolmansien maiden kansalaisille mahdollisuus osallistua tarjouskilpailuihin myös silloin, kun ohjelman toteuttaminen ei perustu perussäädökseen, ja asianmukaisesti perustelluissa poikkeusolosuhteissa.
(71)
Olisi parannettava tapaa, jota noudattaen toimielimet raportoivat nykyisin kiinteistöhankkeistaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Toimielinten olisi ilmoitettava etukäteen Euroopan parlamentille ja neuvostolle tulevista kiinteistöhankkeistaan ja näiden hankkeiden eri vaiheista. Sellaisia kiinteistöhankkeita varten, jotka vaikuttavat merkittävästi talousarvioon, olisi vaadittava Euroopan parlamentin ja neuvoston hyväksyntä eikä pelkästään niiden lausuntoa.
(72)
Toimielinten olisi voitava suunnitella kiinteistöpolitiikkaansa pitkällä aikavälillä ja hyötyä edullisista koroista, joita unioni saa rahoitusmarkkinoilla hyvän luottoluokituksensa johdosta. Niille olisi tämän vuoksi annettava valtuudet ottaa lainaa kiinteistöomaisuuden hankkimista varten. Näin voitaisiin samalla puuttua nykyisen järjestelmän monimutkaisuuteen sekä saada aikaan säästöjä ja lisätä avoimuutta.
(73)
Asiantuntijoiksi valittavien luonnollisten henkilöiden toiminnan laajuutta sekä heihin sovellettavia valintamenettelyjä ja maksuehtoja olisi saatujen kokemusten perusteella selkeytettävä tässä asetuksessa.
(74)
Komissiolle olisi tämän asetuksen täydentämiseksi ja sen eräiden näkökohtien muuttamiseksi siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä SEUT-sopimuksen 290 artiklan mukaisesti. Kunkin säädösvallan siirron sisältö ja soveltamisala esitetään yksityiskohtaisesti asianomaisissa artikloissa. On erityisen tärkeää, että komissio toteuttaa delegoituja säädöksiä valmistellessaan asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.
(75)
Tätä asetusta olisi tarkistettava vain silloin kun se on tarpeen, mutta viimeistään kaksi vuotta ennen vuoden 2013 jälkeisen ensimmäisen monivuotisen rahoituskehyksen voimassaolon päättymistä. Liian lyhyin aikavälein tehtävistä tarkistuksista on seurauksena, että hallintorakenteiden ja -menettelyjen mukauttamisesta uusiin sääntöihin aiheutuu kohtuuttomia kustannuksia. Lisäksi soveltamisaika voi tällöin olla niin lyhyt, ettei voimassa olevien sääntöjen soveltamisesta voida tehdä perusteltuja päätelmiä.
(76)
Olisi annettava siirtymäsäännöksiä. Tätä asetusta olisi sovellettava vasta sen jälkeen kun on annettu delegoidut säädökset, jotka sisältävät sen soveltamista koskevat säännöt, joiden odotetaan tulevan voimaan joulukuussa 2012. Jotta vältytään tämän asetuksen soveltamiselta vuoden viimeisenä kuukautena, on tarkoituksenmukaista lykätä sen soveltamista 1 päivään tammikuuta 2013. Jotta voidaan varmistaa yhdenmukaisuus alakohtaisten sääntöjen kanssa, on myös tarkoituksenmukaista lykätä toteutusmenettelyä ja rahoitusvälineitä koskevien säännösten soveltamista 1 päivään tammikuuta 2014. Jotta säännöksiä voitaisiin soveltaa jo vuoden 2012 talousarvioon, on lisäksi tarkoituksenmukaista, että rakennerahastojen maksumäärärahojen vuoden lopussa tapahtuvaa siirtoa koskevia säännöksiä sovelletaan tämän asetuksen voimaantulopäivästä.
(77)
Tämä asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, jotta sen nojalla annettavat delegoidut säädökset voidaan hyväksyä ajoissa. Tämän asetuksen on tarpeen tulla voimaan ajoissa, jotta delegoitujen säädösten sääntöjä voidaan soveltaa 1 päivästä tammikuuta 2013 ja jotta vältytään varainhoitosääntöjen muuttamiselta varainhoitovuoden aikana.
(78)
Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (7) 28 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja hän on antanut lausunnon 15 päivänä huhtikuuta 2011 (8),
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
ENSIMMÄINEN OSA
YHTEISET SÄÄNNÖKSET
I OSASTO
SISÄLTÖ, SOVELTAMISALA JA MÄÄRITELMÄT
1 artikla
Sisältö
1. Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt, jotka koskevat Euroopan unionin yleisen talousarvion laatimista ja toteuttamista sekä tilinpäätöksen laatimista ja tilintarkastusta.
2. Tätä asetusta sovelletaan Euratomin hankintakeskuksen talousarvion toteuttamiseen.
2 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa
a)
‧unionilla‧ tarkoitetaan asiayhteyden mukaisesti Euroopan unionia, Euroopan atomienergiayhteisöä tai niitä molempia;
b)
‧toimielimellä‧ tarkoitetaan Euroopan parlamenttia, Eurooppa-neuvostoa, neuvostoa, Euroopan komissiota, Euroopan unionin tuomioistuinta, tilintarkastustuomioistuinta, Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa, alueiden komiteaa, Euroopan oikeusasiamiestä, Euroopan tietosuojavaltuutettua sekä Euroopan ulkosuhdehallintoa, jäljempänä ‧ulkosuhdehallinto‧; Euroopan keskuspankkia ei pidetä unionin toimielimenä;
c)
‧talousarviolla‧ tarkoitetaan välinettä, jolla ennakoidaan ja hyväksytään kunakin varainhoitovuonna kaikki unionille tarpeellisiksi katsotut tulot ja menot;
d)
‧perussäädöksellä‧ tarkoitetaan oikeudellista tointa, joka muodostaa oikeudellisen perustan toiminnalle ja sitä vastaavan, talousarvioon otetun menon käytölle.
Perussäädös voi olla muodoltaan:
i)
Euroopan unionin toiminnasta tehtyä sopimusta, jäljempänä ‧SEUT-sopimus‧, ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimusta, jäljempänä ‧Euratomin perustamissopimus‧, sovellettaessa SEUT-sopimuksen 288 artiklassa tarkoitettu asetus, direktiivi tai päätös; tai
ii)
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, jäljempänä ‧SEU-sopimus‧, V osaston määräyksiä sovellettaessa jokin SEU-sopimuksen 26 artiklan 2 kohdassa, 28 artiklan 1 kohdassa, 29 artiklassa, 31 artiklan 2 kohdassa, 33 artiklassa tai 37 artiklassa mainittu säädösmuoto.
Suositukset ja lausunnot eivät ole perussäädöksiä;
e)
‧toteuttamistavalla‧ tarkoitetaan 58, 59 tai 60 artiklassa esitettyjä talousarvion toteuttamistapoja;
f)
‧valtuutussopimuksella‧ tarkoitetaan sopimusta, joka tehdään yhteisöjen tai henkilöiden kanssa, joille siirretään talousarvion toteuttamistehtäviä 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan i-viii alakohdan nojalla;
g)
‧tuensaajalla‧ tarkoitetaan luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, jonka kanssa on allekirjoitettu avustussopimus tai jolle on annettu tiedoksi avustuksen myöntämispäätös;
h)
‧toimeksisaajalla‧ tarkoitetaan luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, jonka kanssa on tehty hankintasopimus;
i)
‧varojen saajalla‧ tarkoitetaan tuensaajaa, toimeksisaajaa tai luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka saa talousarviosta rahoitusvälineen nojalla palkintoja tai varoja;
j)
‧palkinnoilla‧ tarkoitetaan rahoitusta, joka myönnetään palkkiona kilpailun perusteella;
k)
‧lainalla‧ tarkoitetaan sopimusta, joka velvoittaa lainanantajan suorittamaan lainanottajalle sovitun suuruisen rahasumman sovituksi määräajaksi ja jonka mukaan lainanottaja on velvoitettu maksamaan kyseinen rahasumma takaisin sovittuna ajankohtana;
l)
‧vakuudella‧ tarkoitetaan kirjallista sitoumusta vastata kokonaan tai osittain kolmannen osapuolen velasta, velvoitteesta tai siitä, että tämä kolmas osapuoli täyttää menestyksellisesti velvoitteensa, jos vakuuden laukaiseva tapahtuma, kuten velanhoidon laiminlyöminen, toteutuu;
m)
‧pääomasijoituksella‧ tarkoitetaan pääoman antamista yrityksen käyttöön suoraan tai välillisesti sijoitettuna yrityksen täyttä tai osittaista omistusosuutta vastaan siten, että pääomasijoittaja voi lisäksi osallistua yrityksen hallinnoinnin valvontaan ja saada osuuden sen voitoista;
n)
‧oman pääoman luonteisella sijoituksella‧ tarkoitetaan oman pääoman ja velkarahoituksen väliin sijoittuvaa rahoitusmuotoa, jossa riski on suurempi kuin etuoikeutetussa velkamuotoisessa sijoituksessa ja alhaisempi kuin osakepääomamuotoisessa sijoituksessa. Oman pääoman luonteinen sijoitus voi olla velkamuotoinen, jolloin se on tyypillisesti vakuudeton ja etuoikeudeltaan huonompi ja joissain tapauksissa muunnettavissa osakepääomaksi, tai se voi olla etuosakkeen muodossa;
o)
‧riskinjakovälineellä‧ tarkoitetaan rahoitusvälinettä, joka kattaa määritellyn riskin jakamisen kahden tai useamman yhteisön kesken tarvittaessa sovittua korvausta vastaan;
p)
‧rahoitusvälineillä‧ tarkoitetaan unionin rahoitustukia, jotka myönnetään talousarviosta täydentävyyden pohjalta yhden tai useamman unionin toimintapoliittisen tavoitteen edistämiseksi. Tällaiset välineet voivat olla muodoltaan pääomasijoituksia tai oman pääoman luonteisia sijoituksia, lainoja tai vakuuksia taikka muita riskinjakovälineitä, ja niitä voidaan tarvittaessa yhdistää avustuksiin;
q)
‧henkilöstösäännöillä‧ tarkoitetaan neuvoston asetuksessa (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 (9) säädettyjä Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavia henkilöstösääntöjä ja unionin muuta henkilöstöä koskevia palvelussuhteen ehtoja;
r)
‧valvonnalla‧ tarkoitetaan toimenpiteitä, joilla pyritään saamaan riittävä varmuus toimien tehokkuudesta, vaikuttavuudesta ja taloudellisuudesta, raportoinnin luotettavuudesta, varojen ja tietojen turvaamisesta, petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisystä, havaitsemisesta ja korjaamisesta sekä niiden seurannasta, sekä tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvien riskien riittävästä hallinnasta ottaen huomioon ohjelmien monivuotisuus ja suoritettavien maksujen luonne. Valvontaan voivat kuulua erilaiset tarkastukset sekä ensimmäisessä virkkeessä kuvailtujen tavoitteiden saavuttamista koskevien politiikkojen ja menettelyjen toimeenpano;
s)
‧tarkastuksella‧ tarkoitetaan tulo- tai menotapahtuman tietyn näkökohdan varmennusta.
3 artikla
Tämän asetuksen noudattaminen johdetussa oikeudessa
1. Perussäädöksessä olevien säännösten, jotka liittyvät talousarvion toteuttamiseen tuloina tai menoina, on oltava yhdenmukaisia ensimmäisen osan II osastossa esitettyjen budjettiperiaatteiden kanssa.
2. Kaikissa lainsäätäjälle toimitetuissa ehdotuksissa ja ehdotusten muutoksissa, jotka sisältävät poikkeuksia muihin kuin ensimmäisen osan II osaston säännöksiin tai tämän asetuksen nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin, on selkeästi mainittava tällaiset poikkeukset ja esitettävä niiden erityiset syyt asianomaisten ehdotusten johdanto-osan kappaleissa ja perusteluissa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdan soveltamista.
4 artikla
Määräajat, päivämäärät ja määräpäivät
Jollei toisin säädetä, tässä asetuksessa säädettyihin määräaikoihin sovelletaan määräaikoihin, päivämääriin ja määräpäiviin sovellettavista säännöistä 3 päivänä kesäkuuta 1971 annettua neuvoston asetusta (ETY, Euratom) N:o 1182/71 (10).
5 artikla
Henkilötietojen suoja
Tämä asetus ei rajoita yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY (11) eikä asetuksen (EY) N:o 45/2001 vaatimusten soveltamista.
II OSASTO
BUDJETTIPERIAATTEET
6 artikla
Budjettiperiaatteiden noudattaminen
Talousarvion laatimisessa ja toteuttamisessa noudatetaan tässä asetuksessa säädettyjä yhtenäisyyden, talousarvion totuudenmukaisuuden, vuotuisuuden, tasapainon, laskentayksikön, yleiskatteisuuden, erittelyn, vaikuttavaa ja tehokasta sisäistä valvontaa edellyttävän moitteettoman varainhoidon sekä avoimuuden periaatteita.
1 LUKU
Yhtenäisyyden ja talousarvion totuudenmukaisuuden periaatteet
7 artikla
Talousarvion soveltamisala
1. Talousarvioon kuuluvat:
a)
unionin menot ja tulot, mukaan lukien SEU-sopimuksen yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alaa koskevista määräyksistä toimielimille aiheutuvat hallintomenot sekä näiden määräysten täytäntöönpanosta johtuvat toimintamenot, kun ne otetaan menoina talousarvioon;
b)
Euroopan atomienergiayhteisön tulot ja menot.
2. Talousarvioon otetaan unionin lainanotto- ja lainanantotoimenpiteisiin liittyvät takuut, myös Euroopan rahoituksenvakautusmekanismiin ja maksutasejärjestelyyn liittyvät toimenpiteet, 49 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti.
8 artikla
Yhtenäisyyden ja talousarvion totuudenmukaisuuden periaatteisiin sovellettavat erityiset säännöt
1. Tulon tai menon saa suorittaa ainoastaan ottamalla sen johonkin budjettikohtaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 83 artiklan soveltamista.
2. Menoon ei saa sitoutua eikä sitä saa hyväksyä maksettavaksi, jos se ylittää vahvistetun määrärahan.
3. Talousarvioon saadaan ottaa määrärahoja vain tarpeelliseksi katsottuja menoja varten.
4. Talousarviosta suoritettujen ennakkomaksujen korkotuottoja ei makseta unionille, ellei valtuutussopimuksissa, lukuun ottamatta kolmansien maiden tai niiden nimeämien elinten kanssa tehtyjä sopimuksia, toisin määrätä. Tällaisissa tapauksissa korot käytetään vastaavan toiminnan tarpeisiin, ne vähennetään 23 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdassa tarkoitetuista maksupyynnöistä tai ne peritään takaisin.
Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat ennakkomaksujen korkotuottojen kirjanpitoa.
2 LUKU
Vuotuisperiaate
9 artikla
Määritelmä
Talousarvioon otetaan määrärahat varainhoitovuoden ajaksi, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta ja päättyy 31 päivänä joulukuuta.
10 artikla
Määrärahalajit
1. Talousarvio koostuu jaksotetuista määrärahoista, jotka ovat maksusitoumusmäärärahoja tai maksumäärärahoja, ja jaksottamattomista määrärahoista.
2. Maksusitoumusmäärärahat kattavat tietyn varainhoitovuoden aikana tehtyjen oikeudellisten sitoumusten kokonaiskustannukset, jollei 86 artiklan 4 kohdasta tai 189 artiklan 2 kohdasta muuta johdu.
3. Maksumäärärahat kattavat varainhoitovuoden tai sitä edeltävien varainhoitovuosien aikana tehtyjen oikeudellisten sitoumusten toteuttamiseen tarvittavat maksut.
4. Tämän artiklan 1 ja 2 kohta eivät rajoita toisen osan I, IV ja VI osaston erityissäännösten soveltamista eivätkä ne estä sitomasta kaikkia määrärahoja kerralla tai jakamasta talousarviositoumuksia vuotuisiin eriin.
11 artikla
Tuloja ja määrärahoja koskeva kirjanpito
1. Varainhoitovuoden tulot otetaan kyseisen varainhoitovuoden tileille sen kuluessa toteutuneiden määrien mukaisina. Seuraavan varainhoitovuoden tammikuun omat varat voidaan kuitenkin suorittaa etukäteen Euroopan yhteisöjen omista varoista tehdyn päätöksen 2007/436/EY, Euratom soveltamisesta 22 päivänä toukokuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 (12) mukaisesti.
2. Arvonlisäveroon perustuviin omiin varoihin, bruttokansantuloon perustuviin täydentäviin omiin varoihin ja rahoitusosuuksiin voidaan tehdä mukautuksia asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 mukaisesti.
3. Varainhoitovuodelle myönnettyjä määrärahoja käytetään ainoastaan kattamaan menot, joihin on sitouduttu ja jotka maksetaan saman varainhoitovuoden aikana, sekä sellaisista sitoumuksista johtuvat määrät, jotka siirtyvät edellisiltä varainhoitovuosilta.
Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä varainhoitovuoden määrärahoja koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.
4. Maksusitoumukset otetaan kirjanpitoon kattamaan 31 päivään joulukuuta mennessä tehdyt oikeudelliset sitoumukset. Tästä poiketen 86 artiklan 4 kohdassa tarkoitetutut talousarvioon tehtävät kokonaissitoumukset tai 189 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut kolmansien maiden kanssa tehdyt rahoitussopimukset viedään kirjanpitoon 31 päivään joulukuuta mennessä tehtyjen talousarviositoumusten perusteella.
5. Maksut kirjataan tietyn varainhoitovuoden tileille niiden maksujen perusteella, jotka tilinpitäjä on suorittanut saman vuoden 31 päivään joulukuuta mennessä.
6. Poiketen siitä, mitä 3, 4 ja 5 kohdassa säädetään, Euroopan maatalouden tukirahaston menot kirjataan varainhoitovuoden tileille toisen osan I osastossa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.
12 artikla
Määrärahojen sitominen
Talousarvioon otetut määrärahat voidaan sitoa talousarvion lopullisen hyväksymisen jälkeen 1 päivästä tammikuuta alkaen, jollei toisen osan I tai VI osastossa toisin säädetä.
13 artikla
Määrärahojen peruuttaminen ja siirtäminen varainhoitovuodelta toiselle
1. Määrärahat, joita ei ole käytetty sen varainhoitovuoden aikana, jota varten ne on otettu talousarvioon, peruutetaan.
Ne voidaan kuitenkin viimeistään 15 päivänä helmikuuta 2 ja 3 kohdan mukaisesti tehtävällä asianomaisen toimielimen päätöksellä siirtää yksinomaan seuraavan varainhoitovuoden aikana käytettäviksi tai ne voidaan siirtää ilman eri toimenpiteitä 4 kohdan mukaisesti.
2. Jaksotetuista maksusitoumusmäärärahoista ja jaksottamattomista määrärahoista, joita varainhoitovuonna ei vielä ole sidottu, voidaan siirtää:
a)
määrät, jotka vastaavat maksusitoumusmäärärahoja tai kiinteistöhankkeisiin liittyviä jaksottamattomia määrätahoja, joiden osalta useimmat sitoumusten edellyttämät alustavat muodollisuudet on tehty 31 päivään joulukuuta mennessä. Tällaiset määrät voidaan sitoa seuraavan vuoden 31 päivään maaliskuuta saakka; kiinteistöhankkeisiin liittyvät määrät voidaan sitoa seuraavan vuoden 31 päivään joulukuuta saakka;
b)
määrät, jotka osoittautuvat tarpeellisiksi lainsäätäjän annettua menojen perusteena olevan säädöksen varainhoitovuoden viimeisellä neljänneksellä ilman, että komissio on voinut ennen 31 päivää joulukuuta sitoa talousarviossa tähän tarkoitukseen tarkoitettuja määrärahoja.
3. Maksumäärärahoista voidaan siirtää määrät, jotka tarvitaan aiempien maksusitoumusten kattamiseen tai jotka liittyvät siirrettyihin maksusitoumusmäärärahoihin, jos asianomaiseen budjettikohtaan seuraavalle varainhoitovuodelle osoitetut maksumäärärahat eivät riitä kattamaan rahoitustarvetta.
Asianomainen toimielin käyttää ensisijaisesti kuluvalle varainhoitovuodelle vahvistettuja määrärahoja ja vasta näiden loputtua siirrettyjä määrärahoja.
4. Jaksottamattomat määrärahat, jotka vastaavat varainhoitovuonna asianmukaisesti tehtyjä maksusitoumuksia, siirretään ilman eri toimenpiteitä vain seuraavalle varainhoitovuodelle.
5. Asianomainen toimielin ilmoittaa viimeistään 15 päivänä maaliskuuta Euroopan parlamentille ja neuvostolle päätöksestään siirtää määrärahoja varainhoitovuodelta toiselle täsmentäen jokaisen budjettikohdan osalta, miten 2 ja 3 kohdassa säädettyjä perusteita on sovellettu kuhunkin siirtoon.
6. Varauksiin otettuja tai henkilöstömenoihin liittyviä määrärahoja ei saa siirtää varainhoitovuodelta toiselle, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 14 artiklan soveltamista. Tätä artiklaa sovellettaessa henkilöstömenoihin katsotaan sisältyvän toimielinten jäsenten ja henkilöstösääntöjen piiriin kuuluvan henkilöstön palkat ja korvaukset.
7. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä määrärahojen peruuttamista ja siirtämistä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.
14 artikla
Säännöt käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen siirtämisestä varainhoitovuodelta toiselle
Jäljempänä 21 artiklassa tarkoitettujen käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen sekä kyseisistä tuloista saatujen, käyttämättä jääneiden ja 31 päivänä joulukuuta käytettävissä olevien määrärahojen siirtämisessä varainhoitovuodelta toiselle noudatetaan seuraavia sääntöjä:
a)
ulkoiset käyttötarkoitukseensa sidotut tulot siirretään varainhoitovuodelta toiselle ilman eri toimenpiteitä, ja ne on käytettävä kokonaan siihen mennessä kun ohjelmaan tai toimeen, johon ne on sidottu, liittyvät toimenpiteet on toteutettu. Ulkoiset käyttötarkoitukseensa sidotut tulot, jotka on saatu ohjelman tai toimen viimeisenä toteutusvuonna, voidaan käyttää ohjelmaa tai toimea jatkavan ohjelman tai toimen ensimmäisenä toteutusvuonna;
b)
sisäiset käyttötarkoitukseensa sidotut tulot siirretään vain yhdeksi vuodeksi, lukuun ottamatta 21 artiklan 3 kohdan g alakohdassa tarkoitettuja sisäisiä käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja, jotka siirretään ilman eri toimenpiteitä.
15 artikla
Määrärahojen vapautuminen
Määrärahojen vapautuminen, joka aiheutuu niillä rahoitettavien toimien osittaisesta tai täydellisestä toteuttamatta jättämisestä ja joka tapahtuu sen varainhoitovuoden jälkeisten varainhoitovuosien aikana, jona määrärahat on otettu talousarvioon, johtaa määrärahojen peruuntumiseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 178 ja 182 artiklan soveltamista.
16 artikla
Säännöt, joita sovelletaan, jos talousarvio hyväksytään myöhässä
1. Jos talousarviota ei ole varainhoitovuoden alkaessa lopullisesti hyväksytty, sovelletaan SEUT-sopimuksen 315 artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitettua menettelyä (väliaikaisten kahdestoistaosien järjestelmä). Maksusitoumuksia voidaan tehdä ja maksuja suorittaa tämän artiklan 2 kohdassa säädetyissä rajoissa.
2. Maksusitoumuksia voidaan tehdä luku luvulta enintään neljäsosalla kaikista asianomaiseen lukuun edelliseksi varainhoitovuodeksi hyväksytyistä määrärahoista lisättynä yhdellä kahdestoistaosalla kutakin kulunutta kuukautta kohti.
Talousarvioesityksessä varattuja määrärahoja ei saa ylittää.
Maksuja voidaan suorittaa kuukausittain luku luvulta enintään kahdestoistaosalla asianomaiseen lukuun edelliseksi varainhoitovuodeksi hyväksytyistä määrärahoista. Tämä määrä saa kuitenkin olla enintään yksi kahdestoistaosa talousarvioesityksessä vastaavaan lukuun otetuista määrärahoista.
3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuilla asianomaiseen lukuun edelliseksi varainhoitovuodeksi hyväksytyillä määrärahoilla tarkoitetaan määrärahoja, jotka on otettu talousarvioon, myös lisätalousarvioilla, ja joita on tarkistettu tuon varainhoitovuoden aikana tehtyjen määrärahasiirtojen määrällä.
4. Jos unionin toiminnan jatkuvuus ja hallinnon tarpeet sitä vaativat, neuvosto voi määräenemmistöllä komission ehdotuksesta antaa luvan käyttää yhden väliaikaisen kahdestoistaosan ylittäviä menoja niiden lisäksi, jotka ovat käytettävissä ilman eri toimenpiteitä 1 ja 2 kohdan mukaisesti, toisaalta maksusitoumusten tekemiseen ja toisaalta suoritettaviin maksuihin, ei kuitenkaan enempää kuin yhteensä neljä väliaikaista kahdestoistaosaa, lukuun ottamatta asianmukaisesti perusteltuja tapauksia. Neuvosto ilmoittaa päätöksestä välittömästi Euroopan parlamentille.
Päätös tulee voimaan 30 päivän kuluttua sen tekemisestä, jollei Euroopan parlamentti
a)
tee kaikkien jäsentensä enemmistöllä tämän määräajan kuluessa päätöstä pienentää näitä menoja, jolloin komissio antaa uuden ehdotuksen; tai
b)
ilmoita neuvostolle ja komissiolle, että se ei halua pienentää näitä menoja, jolloin päätös tulee voimaan ennen 30 päivän määräajan päättymistä.
Täydentävät kahdestoistaosat hyväksytään kokonaisina eikä niitä voida jakaa osiin.
5. Jos jossain luvussa neljän väliaikaisen kahdestoistaosan hyväksyminen 4 kohdan mukaisesti ei riitä kattamaan menoja, jotka ovat tarpeen unionin toiminnan jatkuvuuden turvaamiseksi kyseisen luvun kattamalla alalla, edellisen varainhoitovuoden talousarvion vastaavaan lukuun otettujen määrärahojen määrän ylitys voidaan poikkeuksellisesti hyväksyä. Euroopan parlamentti ja neuvosto tekevät päätöksen 4 kohdassa säädettyjen menettelyjen mukaisesti. Tällöin ei kuitenkaan saa missään tapauksessa ylittää edellisen varainhoitovuoden talousarviossa käyttöön annettujen tai talousarvioesityksessä ehdotettujen määrärahojen kokonaismäärää.
3 LUKU
Tasapainoperiaate
17 artikla
Määritelmä ja soveltamisala
1. Tulojen ja maksumäärärahojen on oltava tasapainossa.
2. Unioni ja 208 artiklassa tarkoitetut elimet eivät saa ottaa lainaa talousarvion puitteissa.
18 artikla
Varainhoitovuoden yli- tai alijäämä
1. Varainhoitovuoden ylijäämä otetaan seuraavan varainhoitovuoden talousarvioon tulona ja alijäämä maksumäärärahana.
2. Arviot näistä tuloista tai maksumäärärahoista otetaan talousarvioon talousarviomenettelyn kuluessa ja niitä voidaan tarkistaa 39 artiklan mukaisella oikaisukirjelmällä. Arviot laaditaan asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 mukaisesti.
3. Varainhoitovuoden alustavan tilinpäätöksen jälkeen mainitun tilinpäätöksen poikkeamat arvioista otetaan seuraavan varainhoitovuoden talousarvioon ainoastaan niitä koskevassa lisätalousarviossa. Tässä tapauksessa komissio esittää yhtä aikaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen lisätalousarvioksi 15 päivän kuluessa siitä päivästä, jona alustava tilinpäätös esitettiin.
4 LUKU
Laskentayksikön periaate
19 artikla
Euron käyttö
1. Monivuotinen rahoituskehys ja talousarvio laaditaan ja toteutetaan ja tilinpäätös esitetään euroina. Jäljempänä 68 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja kassavaroja varten tilinpitäjällä, ennakkomaksujärjestelmien osalta ennakoiden hoitajalla ja komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon hallintotarpeiden osalta toimivaltaisella tulojen ja menojen hyväksyjällä on kuitenkin valtuudet suorittaa maksutapahtumia muissa valuutoissa tämän asetuksen nojalla annettavissa delegoiduissa säädöksissä säädetyin edellytyksin.
2. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä euron ja muiden valuuttojen välisiä muuntokursseja koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.
5 LUKU
Yleiskatteisuusperiaate
20 artikla
Määritelmä ja soveltamisala
Tulojen kokonaismäärän on katettava maksumäärärahojen kokonaismäärä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 21 artiklan soveltamista. Tulot ja menot otetaan talousarvioon kokonaisuudessaan vähentämättä niitä toisistaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 23 artiklan soveltamista.
21 artikla
Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot
1. Ulkoiset ja sisäiset käyttötarkoitukseensa sidotut tulot osoitetaan tietyn menoerän rahoittamiseen.
2. Ulkoiset käyttötarkoitukseensa sidotut tulot muodostuvat seuraavista:
a)
jäsenvaltioiden rahoitusosuudet, jotka liittyvät tiettyihin tutkimusohjelmiin, asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 mukaisesti;
b)
jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden, molemmissa tapauksissa niiden valtiolliset elimet mukaan luettuina, yhteisöjen tai luonnollisten henkilöiden rahoitusosuudet eräistä unionin rahoittamista ulkoisen avun hankkeista tai ohjelmista, joita komissio hallinnoi niiden puolesta;
c)
liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1467/97 (13) tarkoitetuista talletuksista ja sakoista kertyvät korot;
d)
määrättyyn käyttötarkoitukseen osoitetut tulot, kuten tulot rahastoista, avustukset, lahjat ja testamenttilahjoitukset, mukaan lukien kunkin toimielimen omat käyttötarkoitukseensa sidotut tulot;
e)
kolmansien maiden tai unionin ulkopuolisten elinten unionin toimintaan liittyvät, b alakohdan soveltamisalaan kuulumattomat rahoitusosuudet;
f)
181 artiklan 2 kohdassa ja 183 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut käyttötarkoitukseensa sidotut tulot;
g)
3 kohdassa tarkoitetut sisäiset käyttötarkoitukseensa sidotut tulot, siltä osin kuin ne liittyvät tässä kohdassa tarkoitettuihin muihin tuloihin.
3. Sisäiset käyttötarkoitukseensa sidotut tulot muodostuvat seuraavista:
a)
tulot, jotka ovat peräisin kolmansilta osapuolilta näille tilauksesta toimitetuista tarvikkeista, suoritetuista palveluista ja tehdyistä urakoista;
b)
tulot uusittavien tai käytöstä poistettavien ajoneuvojen, tarvikkeiden, rakennelmien ja aineiden sekä tieteellisiin ja teknisiin tarkoituksiin käytettävien laitteiden myynnistä, kun kirjanpitoarvo on täysin poistettu;
c)
tulot, jotka saadaan aiheettomasti maksettujen määrien palauttamisesta 80 artiklan mukaisesti;
d)
tulot, jotka saadaan ennakkomaksujen koroista, jollei 8 artiklan 4 kohdasta muuta johdu;
e)
tulot toimielimen muille yksiköille, toimielimille tai elimille toimitetuista tarvikkeista, suoritetuista palveluista ja tehdyistä urakoista, mukaan lukien muiden toimielinten tai elinten lukuun maksetut ja näiden korvaamat virkamatkakulut;
f)
vakuutuskorvauksista saadut määrät;
g)
vuokratulot;
h)
julkaisujen ja elokuvien sekä niiden sähköisten tallenteiden myynnistä saatavat tulot;
i)
palautukset rahoitusvälineisiin 140 artiklan 6 kohdan mukaisesti;
j)
verojen palautuksesta saatavat tulot 23 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti.
4. Perussäädöksessä voidaan myös säätää, että tulot sidotaan tiettyihin menoihin. Tällaiset tulot ovat sisäisiä käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja, jollei perussäädöksessä toisin säädetä.
5. Talousarviossa on ulkoisia ja sisäisiä käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja varten erityisiä budjettikohtia, joissa ilmoitetaan mahdollisuuksien mukaan myös tulojen määrä.
Talousarvioesitykseen voidaan ottaa ainoastaan sellaiset käyttötarkoitukseensa sidotut tulot, joiden määrästä on varmuus talousarvioesityksen laatimisajankohtana.
6. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat ulkoisten ja sisäisten käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen esittämistä talousarviossa ja niitä vastaavien määrärahojen asettamista käyttöön sekä sääntöjä jäsenvaltioiden rahoitusosuuksista tutkimusohjelmiin. Siirretään komissiolle myös valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat tuottoa, joka saadaan SEUT-sopimuksen 126 artiklan 11 kohdan nojalla määrätyistä seuraamuksista, ja käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja, jotka saadaan EFTA-valtioiden osallistumisesta tiettyihin unionin ohjelmiin.
22 artikla
Lahjoitukset
1. Komissio voi ottaa vastaan erilaisia unionin hyväksi tarkoitettuja lahjoituksia, kuten rahastoja, avustuksia, lahjoja sekä testamenttilahjoituksia.
2. Sellaisten arvoltaan vähintään 50 000 euron suuruisen lahjoituksen vastaanottamiseen, josta voi aiheutua kuluja, jatkotoimiin liittyvät kulut mukaan luettuina, joiden arvo on enemmän kuin 10 prosenttia lahjoituksen arvosta, tarvitaan Euroopan parlamentin ja neuvoston lupa; niiden molempien on annettava lausuntonsa kahden kuukauden kuluessa komission pyynnön vastaanottamisesta. Jos lahjoitusta ei vastusteta tässä määräajassa, komissio päättää lopullisesti lahjoituksen vastaanottamisesta.
3. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä unionin saamien lahjoitusten hyväksymistä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.
23 artikla
Vähennyksiä ja valuuttakurssimukautuksia koskevat säännöt
1. Maksupyynnöistä voidaan tehdä seuraavat vähennykset, minkä jälkeen ne hyväksytään nettomääräisinä:
a)
hankintasopimusten osapuolille tai tuensaajille määrätyt seuraamukset;
b)
yksittäisistä laskuista ja kustannusselvityksistä myönnetyt alennukset, hyvitykset ja vähennykset;
c)
ennakkomaksuista kertyneet korot;
d)
aiheettomasti maksettujen rahamäärien oikaisut.
Ensimmäisen alakohdan d alakohdassa tarkoitetut oikaisut voidaan tehdä suorina vähennyksinä samalle saajalle suoritettavista uusista väli- tai loppumaksuista, jotka katetaan samasta luvusta, samalta momentilta ja samana varainhoitovuotena kuin liiallisena maksettu määrä.
Ensimmäisen alakohdan c ja d alakohdassa tarkoitettuihin vähennyksiin sovelletaan unionin kirjanpitosääntöjä.
2. Talousarvioon otetaan verottomana niiden unionille toimitettujen tuotteiden tai suoritettujen palvelujen hinta, joihin sisältyvät verot jäsenvaltiot palauttavat unionille Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan mukaisesti.
3. Talousarvioon voidaan ottaa niiden unionille toimitettujen tuotteiden tai suoritettujen palvelujen hinta, joihin sisältyvät verot kolmannet maat palauttavat unionille asiaan sovellettavien sopimusten perusteella:
a)
verottomana; tai
b)
verollisena. Tällöin verojen palautukset katsotaan sisäisiksi käyttötarkoitukseensa sidotuiksi tuloiksi.
4. Varainhoitovuoden aikana kirjatut valuuttakurssierot voidaan oikaista. Lopputulos sisällytetään varainhoitovuoden yli- tai alijäämään.
5. Siirretään komissiolle valta antaa 210 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä verojen palautusten kirjanpitoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.
6 LUKU
Erittelyperiaate
24 artikla
Yleiset säännökset
Määrärahat osoitetaan käyttötarkoitukseensa ja eritellään osastoittain ja luvuittain. Luvut jaetaan momentteihin ja alamomentteihin.
25 artikla
Muiden toimielinten kuin komission määrärahasiirrot
1. Muut toimielimet kuin komissio voivat siirtää määrärahoja omassa pääluokassaan:
a)
osastosta toiseen enintään 10 prosenttia siihen budjettikohtaan osoitetuista vuoden määrärahoista, josta määrärahat siirretään;
b)
luvusta toiseen ja momentilta toiselle rajoituksitta.
2. Kolme viikkoa ennen 1 kohdassa tarkoitettuja määrärahasiirtoja toimielimet ilmoittavat aikeistaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto esittää tämän määräajan kuluessa asianmukaisesti perusteltuja syitä, sovelletaan 27 artiklan mukaista menettelyä
3. Muut toimielimet kuin komissio voivat ehdottaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle omassa pääluokassaan osastosta toiseen tehtäviä määrärahasiirtoja, joiden määrä ylittää 10 prosenttia siihen budjettikohtaan osoitetuista kyseisen vuoden määrärahoista, josta määrärahat siirretään. Näihin siirtoihin sovelletaan 27 artiklassa säädettyä menettelyä.
4. Muut toimielimet kuin komissio voivat tehdä määrärahasiirtoja omassa pääluokassaan momentilta toiselle ilman ennakkoilmoitusta Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
5. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat muiden toimielinten kuin komission tekemien siirtojen prosenttimäärien laskemista.
26 artikla
Komission määrärahasiirrot
1. Komissio voi itsenäisesti omassa pääluokassaan:
a)
siirtää määrärahoja saman luvun sisällä;
b)
useisiin osastoihin sisältyvien samanlaisten henkilöstö- ja hallintomenojen osalta siirtää määrärahoja osastosta toiseen enintään 10 prosenttia siihen budjettikohtaan osoitetuista kyseisen vuoden määrärahoista, josta määrärahat siirretään, ja enintään 30 prosenttia siihen budjettikohtaan osoitetuista kyseisen vuoden määrärahoista, johon määrärahat siirretään;
c)
toimintamenojen osalta määrärahoja saman osaston luvusta toiseen enintään 10 prosenttia siihen budjettikohtaan osoitetuista kyseisen vuoden määrärahoista, josta määrärahat siirretään.
Kolme viikkoa ennen ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitettuja määrärahasiirtoja komissio ilmoittaa aikeistaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto esittää tämän määräajan kuluessa asianmukaisesti perusteltuja syitä, sovelletaan 27 artiklan mukaista menettelyä.
Varainhoitovuoden viimeisten kahden kuukauden aikana komissio voi kuitenkin toisesta alakohdasta poiketen itsenäisesti siirtää unionin virkamiehiä ja muuta henkilöstöä sekä ulkopuolista henkilöstöä koskevia määrärahoja talousarvion osastosta toiseen yhteensä enintään 5 prosenttia kyseisen varainhoitovuoden määrärahoista. Komissio ilmoittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle näitä määrärahasiirtoja koskevasta päätöksestään kahden viikon kuluessa sen tekemisestä.
2. Komissio voi päättää siirtää omassa talousarvion pääluokassaan määrärahoja osastosta toiseen seuraavissa tapauksissa edellyttäen, että se ilmoittaa päätöksestään Euroopan parlamentille ja neuvostolle välittömästi:
a)
kun määrärahoja siirretään 46 artiklassa tarkoitetusta osastosta "alustavat määrärahat" ja kun ainoa ehto varauksen purkamiselle on perussäädöksen hyväksyminen SEUT-sopimuksen 294 artiklan nojalla;
b)
asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa, kuten silloin kun varainhoitovuoden 1 päivän joulukuuta jälkeen tapahtuu jokin kansainvälinen humanitaarinen suuronnettomuus tai kriisi, komissio siirtää tuon varainhoitovuoden käyttämättä jääneitä talousarviomäärärahoja monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen 4 kuuluvista talousarvion osastoista talousarvion osastoihin, jotka koskevat hätäavun ja humanitaaristen avustustoimien toteuttamista.
3. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat komission tekemien sisäisten siirtojen prosenttimäärien laskemista ja siirtopyyntöjen perusteita.
27 artikla
Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitettavat toimielinten määrärahojen siirtoa koskevat esitykset
1. Kukin toimielin toimittaa määrärahojen siirtoa koskevat esityksensä Euroopan parlamentille ja neuvostolle samanaikaisesti.
2. Euroopan parlamentti ja neuvosto päättävät määrärahasiirroista tämän artiklan 3-6 kohdassa säädetyin edellytyksin, jollei toisen osan I osastossa toisin säädetä.
3. Kiireellisiä tapauksia lukuun ottamatta Euroopan parlamentti ja neuvosto, joka tekee ratkaisunsa määräenemmistöllä, käsittelevät kunkin määrärahojen siirtoa koskevan esityksen kuuden viikon kuluessa päivästä, jona ne molemmat ovat vastaanottaneet kyseisen siirtoesityksen.
4. Määrärahojen siirtoa koskeva esitys hyväksytään, jos kuuden viikon jakson kuluessa jokin seuraavista toteutuu:
a)
Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät sen;
b)
joko Euroopan parlamentti tai neuvosto hyväksyy sen ja toinen niistä pidättyy toimimasta;
c)
Euroopan parlamentti ja neuvosto pidättyvät kumpikin toimimasta tai kumpikaan ei tee päätöstä muuttaa tai vastustaa määrärahojen siirtoa koskevaa esitystä.
5. Jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto toisin pyydä, 3 kohdassa tarkoitettu kuuden viikon jakso lyhenee kolmeen viikkoon seuraavissa tapauksissa:
a)
siirto on vähemmän kuin 10 prosenttia sen budjettikohdan määrärahoista, josta siirto tehdään, eikä ylitä 5 000 000:aa euroa;
b)
siirto koskee vain maksumäärärahoja eikä sen kokonaismäärä ylitä 100 000 000:aa euroa.
6. Jos joko Euroopan parlamentti tai neuvosto on muuttanut siirrettävää määrää ja toinen niistä on joko hyväksynyt sen tai pidättyy toimimasta, tai jos Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat kumpikin muuttaneet siirrettävää määrää, hyväksytyksi katsotaan pienempi näistä kahdesta määrästä, jollei asianomainen toimielin peruuta määrärahojen siirtoa koskevaa esitystään.
28 artikla
Määrärahasiirtoja koskevat erityissäännöt
1. Määrärahoja voidaan siirtää ainoastaan budjettikohtiin, joihin on talousarviossa vahvistettu määräraha tai jotka on varustettu merkinnällä "pro memoria".
2. Käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja vastaavat määrärahat voidaan siirtää ainoastaan, jos ne pysyvät sidottuina käyttötarkoitukseensa.
29 artikla
Määrärahasiirrot, joihin sovelletaan erityissäännöksiä
1. Määrärahasiirroista Euroopan maatalouden tukirahastoa, rakennerahastoja, koheesiorahastoa, Euroopan kalatalousrahastoa ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa sekä tutkimusta koskevissa talousarvion osastoissa säädetään erikseen toisen osan I, II ja III osastossa.
2. Euroopan parlamentti ja neuvosto päättävät komission esityksestä määrärahasiirroista, joiden tarkoituksena on käyttää hätäapuvarausta. Kutakin hätäapua koskevaa tointa varten on toimitettava erillinen esitys.
Tämän kohdan soveltamiseksi sovelletaan 27 artiklan 3 ja 4 kohdassa säädettyä menettelyä. Jos Euroopan parlamentti ja neuvosto eivät hyväksy komission esitystä eivätkä pääse sopimukseen kyseisen varauksen käyttämistä koskevasta yhteisestä kannasta, ne pidättyvät päättämästä komission määrärahojen siirtoa koskevasta esityksestä.
3. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä hätäapuvaraukseen liittyviä määrärahasiirtopyyntöjä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.
7 LUKU
Moitteettoman varainhoidon periaate
30 artikla
Taloudellisuuden, tehokkuuden ja vaikuttavuuden periaatteet
1. Määrärahat käytetään moitteettoman varainhoidon periaatteen eli taloudellisuuden, tehokkuuden ja vaikuttavuuden periaatteiden mukaisesti.
2. Taloudellisuuden periaate edellyttää, että varat, joita toimielin käyttää toimintojensa toteuttamiseksi, otetaan käyttöön oikeaan aikaan ja että ne ovat määrältään riittävät, laadultaan asianmukaiset ja kustannuksiltaan mahdollisimman edulliset.
Tehokkuuden periaatteen tarkoituksena on saavuttaa käytetyillä varoilla parhaat mahdolliset tulokset.
Vaikuttavuuden periaatteen tarkoituksena on saavuttaa toiminnalle asetetut tavoitteet ja siltä odotetut tulokset.
3. Kaikille talousarvion kattamille toiminnan aloille on vahvistettava erityiset mitattavissa ja toteutettavissa olevat, asiaan kuuluvat ja ajallisesti määrätyt tavoitteet. Näiden tavoitteiden toteuttamista valvotaan toiminnoittain vahvistettujen tulosindikaattoreiden avulla, ja menosta vastaavat hallinnot toimittavat 38 artiklan 3 kohdan e alakohdassa tarkoitetut tiedot Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Nämä tiedot toimitetaan vuosittain, ja ne esitetään viimeistään talousarvioesityksen liiteasiakirjoissa.
4. Päätöksenteon tehostamiseksi toimielimet arvioivat ohjelmia tai toimintoja etu- ja jälkikäteen komission laatimien ohjeiden mukaisesti. Arviointia sovelletaan kaikkiin ohjelmiin ja toimiin, joista aiheutuu huomattavia menoja, ja arviointien tulokset ilmoitetaan Euroopan parlamentille, neuvostolle ja menosta vastaaville hallinnoille.
5. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä ennakko-, väli- ja jälkiarviointeja koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.
31 artikla
Pakollinen rahoitusselvitys
1. Jokaiseen ehdotukseen tai aloitteeseen, jonka komissio, unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja, jäljempänä ‧korkea edustaja‧, tai jäsenvaltio esittää lainsäätäjälle ja joka saattaa vaikuttaa talousarvioon ja henkilöstön määrään, on liitettävä rahoitusselvitys ja 30 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu etukäteisarviointi.
Jokaiseen lainsäätäjälle esitettävään ehdotusta tai aloitetta koskevaan muutokseen, joka saattaa vaikuttaa huomattavasti talousarvioon, henkilöstön määrä mukaan luettuna, on liitettävä muutosta ehdottavan toimielimen tekemä rahoitusselvitys.
Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä rahoitusselvitykseen liittyviä vaatimuksia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.
2. Komissio antaa talousarviomenettelyn yhteydessä tarvittavat tiedot, jotta määrärahatarpeen kehitystä voidaan vertailla rahoitusselvityksessä annettuihin alustaviin arvioihin lainsäätäjälle esitettävän ehdotuksen tai aloitteen käsittelyn edistymisen pohjalta.
3. Petosten ja sääntöjenvastaisuuksien riskien vähentämiseksi 1 kohdassa tarkoitetussa rahoitusselvityksessä annetaan tietoja käyttöön otetusta sisäisestä valvontajärjestelmästä, arvio järjestelmän edellyttämien tarkastusten kustannustehokkuudesta, arvio odotettavissa olevasta virheriskin tasosta sekä tietoja käytössä tai suunnitteilla olevista petostentorjunta- ja suojelutoimenpiteistä.
Tässä tarkastelussa otetaan huomioon virheiden todennäköinen laajuus ja luonne sekä asianomaisen toimintalohkon erityisolosuhteet ja siihen sovellettavat säännöt.
32 artikla
Talousarvion toteuttamisen sisäinen valvonta
1. Talousarvion toteuttamisessa noudatetaan kulloisenkin toteuttamistavan tarpeisiin soveltuvaa, vaikuttavaa ja tehokasta sisäistä valvontaa asiaa koskevien alakohtaisten sääntöjen mukaisesti.
2. Talousarvion toteuttamisen yhteydessä sisäisellä valvonnalla tarkoitetaan prosessia, jota sovelletaan hallinnon kaikilla tasoilla ja jonka avulla on tarkoitus saada riittävä varmuus siitä, että seuraavat tavoitteet saavutetaan:
a)
toimien tehokkuus, vaikuttavuus ja taloudellisuus;
b)
raportoinnin luotettavuus;
c)
varojen ja tietojen turvaaminen;
d)
petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisy, havaitseminen, korjaaminen ja seuranta;
e)
tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvien riskien riittävä hallinta ottaen huomioon ohjelmien monivuotisuus ja suoritettavien maksujen luonne.
3. Vaikuttavan sisäisen valvonnan on perustuttava parhaisiin kansainvälisiin käytäntöihin, ja siihen on kuuluttava erityisesti seuraavat:
a)
tehtävien eriyttäminen;
b)
asianmukainen riskinhallinta- ja valvontastrategia, mukaan lukien varojen saajien tasolla tehtävät tarkastukset;
c)
eturistiriitojen välttäminen;
d)
asianmukainen kirjausketju ja tietojärjestelmiin sisältyvien tietojen eheys;
e)
tulosten ja havaittujen sisäiseen valvontaan liittyvien puutteiden ja poikkeusten seurantamenettelyt;
f)
sisäisen valvontajärjestelmän moitteettoman toiminnan säännöllinen arviointi.
4. Tehokkaan sisäisen valvonnan on perustuttava seuraaviin tekijöihin:
a)
valvontaketjuun kuuluvien toimijoiden kesken yhteensovitetun asianmukaisen riskinhallinta- ja valvontastrategian toteuttaminen;
b)
toteutettujen tarkastusten tulosten asettaminen kaikkien valvontaketjuun kuuluvien toimijoiden saataville;
c)
tarvittaessa toteutuskumppanien antamien johdon vahvistuslausumien ja riippumattomien tarkastuslausuntojen hyödyntäminen edellyttäen, että ne perustuvat laadultaan asianmukaiseen ja hyväksyttävään toimintaan, joka on tapahtunut hyväksyttyjen standardien mukaisesti;
d)
korjaavien toimenpiteiden, tarvittaessa myös varoittavien seuraamusten, soveltaminen oikea-aikaisesti;
e)
menettelytapojen perustaminen selkeään ja yksiselitteiseen lainsäädäntöön;
f)
päällekkäisten tarkastusten välttäminen;
g)
valvonnan kustannustehokkuuden parantaminen.
5. Jos virhetaso on toteutusvaiheessa jatkuvasti korkea, komissio selvittää valvontajärjestelmien heikkoudet ja mahdollisten korjaavien toimenpiteiden kustannustehokkuuden sekä toteuttaa tai ehdottaa asianmukaisia toimenpiteitä, kuten sovellettavien säännösten yksinkertaistaminen, valvontajärjestelmien tehostaminen ja ohjelman tai sen täytäntöönpanon uudelleensuunnittelu.
33 artikla
Kustannustehokkaat valvontajärjestelmät
Esittäessään tarkistettuja tai uusia määrärahaehdotuksia komissio arvioi valvontajärjestelmien kustannustehokkuuden sekä 31 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun virheriskin tason.
8 LUKU
Avoimuusperiaate
34 artikla
Tilinpäätösten, talousarvioiden ja selvitysten julkaiseminen
1. Talousarvion laatimisessa ja toteuttamisessa ja tilinpäätöksen laatimisessa noudatetaan avoimuusperiaatetta.
2. Euroopan parlamentin puhemies huolehtii talousarvion ja lisätalousarvioiden julkaisemisesta lopullisessa muodossaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Talousarviot julkaistaan kolmen kuukauden kuluessa päivästä, jona niiden lopullinen hyväksyminen todetaan.
Konsolidoitu tilinpäätös ja kunkin toimielimen laatima selvitys varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä talousarvion alustavaa julkaisemista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.
35 artikla
Varojen saajia koskevien ja muiden tietojen julkaiseminen
1. Talousarvioon kuuluu liitteenä selvitys lainoista, joita unioni on antanut tai ottanut kolmansien osapuolten hyväksi.
2. Komissio asettaa asianmukaisella tavalla ja ajoissa saataville hallussaan olevat tiedot varojen saajista sekä talousarviosta rahoitetun toiminnan luonteesta ja tarkoituksesta, kun talousarviota toteutetaan suoraan 58 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti, sekä varojen saajia koskevat tiedot, joita ovat toimittaneet sellaiset yhteisöt, henkilöt ja jäsenvaltiot, joille talousarvion toteuttamistehtäviä on siirretty muiden toteuttamistapojen nojalla.
Ensimmäisessä alakohdassa säädettyä velvoitetta sovelletaan myös muihin toimielimiin niiden varojen saajien osalta.
3. Nämä tiedot on asetettava saataville noudattaen asianmukaisesti luottamuksellisuutta ja turvallisuutta koskevia vaatimuksia, erityisesti henkilötietojen suojaa.
Kun on kyse luonnollisista henkilöistä, julkaistaan ainoastaan varojen saajan nimi ja asuinpaikka sekä myönnetty määrä ja sen tarkoitus Näiden tietojen ilmoittamisen on perustuttava asiaankuuluviin perusteisiin, kuten myöntämisen jaksottaisuus tai myönnettyjen varojen tyyppi taikka merkitys. Tietojen ilmoittamisen perusteissa ja julkaistujen tietojen yksityiskohtaisuudessa otetaan huomioon alan ja kunkin toteuttamistavan erityispiirteet.
Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä varojen saajia koskevien tietojen julkaisemista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä. Tarvittaessa tietojen yksityiskohtaisuus ja perusteet määritellään alakohtaisissa säännöissä.
III OSASTO
TALOUSARVION LAATIMINEN JA RAKENNE
1 LUKU
Talousarvion laatiminen
36 artikla
Ennakkoarviot tuloista ja menoista
1. Kukin muu toimielin kuin komissio laatii ennakkoarvion tuloistaan ja menoistaan ja toimittaa sen komissiolle ja samanaikaisesti tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle joka vuosi ennen 1 päivää heinäkuuta.
2. Korkea edustaja kuulee kehitysyhteistyöpolitiikasta, naapuruuspolitiikasta sekä kansainvälisestä yhteistyöstä, humanitaarisesta avusta ja kriisinhallintatoimista vastaavia komission jäseniä näiden vastuualueisiin kuuluvista kysymyksistä.
3. Komissio laatii ennakkoarvionsa ja toimittaa sen myös Euroopan parlamentille ja neuvostolle välittömästi sen hyväksymisen jälkeen.
Ennakkoarviotaan laatiessaan komissio käyttää 37 artiklassa mainittuja tietoja.
37 artikla
208 artiklassa tarkoitettujen elinten talousarvioita koskevat ennakkoarviot
Kukin 208 artiklassa tarkoitettu elin toimittaa oman perustamissäädöksensä mukaisesti komissiolle, Euroopan parlamentille ja neuvostolle joka vuosi viimeistään 31 päivänä maaliskuuta ennakkoarvion tuloistaan ja menoistaan ja sen mukana henkilöstötaulukkonsa sekä työohjelmansa luonnoksen.
38 artikla
Talousarvioesitys
1. Komissio tekee talousarvioesityksen sisältävän ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 1 päivänä syyskuuta sitä varainhoitovuotta edeltävänä vuonna, jona talousarvio on määrä toteuttaa. Se toimittaa ehdotuksen tiedoksi myös kansallisille parlamenteille.
Talousarvioesitys käsittää yhteenvedon unionin tuloista ja menoista sekä 36 artiklassa tarkoitetut ennakkoarviot. Se voi myös sisältää toimielinten laatimista ennakkoarvioista poikkeavia ennakkoarvioita.
Talousarvioesityksen rakenteesta ja esitystavasta säädetään 44-49 artiklassa.
Jokaista talousarvioesityksen pääluokkaa edeltää asianomaisen toimielimen laatima johdanto.
Komissio laatii talousarvioesityksen yleisen johdannon. Yleinen johdanto sisältää rahoitustaulukot, joissa esitetään tärkeimmät tiedot osastoittain, sekä monivuotisen rahoituskehyksen menolajeittain esitetyt perustelut muutoksille, joita määrärahoihin on tehty varainhoitovuodelta toiselle siirryttäessä.
2. Parantaakseen voimassa olevan lainsäädännön ja valmisteilla olevien säädösehdotusten talousarviovaikutuksia koskevien ennusteiden tarkkuutta ja luotettavuutta komissio liittää talousarvioesitykseen seuraavia vuosia koskevan rahoitussuunnitelman.
Rahoitussuunnitelmaa ajantasaistetaan talousarvion hyväksymisen jälkeen talousarviomenettelyn tulosten ja muiden asianomaisten päätösten huomioon ottamiseksi.
Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä rahoitussuunnitelmaa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.
3. Komissio liittää talousarvioesitykseen
a)
tarvittaessa syyt muiden toimielinten laatimista ennakkoarvioista poikkeavien ennakkoarvioiden sisällyttämiseen talousarvioesitykseen;
b)
tarpeellisiksi katsomansa valmisteluasiakirjat, jotka koskevat toimielinten henkilöstötaulukkoja ja rahoitusosuuksia, jotka komissio myöntää 208 artiklassa tarkoitetuille elimille ja Eurooppa-kouluille Valmisteluasiakirjasta, jossa esitetään viimeisin hyväksytty henkilöstötaulukko, on käytävä ilmi:
i)
koko unionin palveluksessa oleva henkilöstö, myös sen oikeudellisesti erillisten yksiköiden henkilöstö, sopimustyypeittäin jaoteltuna,
ii)
toimia ja ulkopuolista henkilöstöä sekä sukupuolijakaumaa koskevat toimintaperiaatteet,
iii)
tosiasiallisesti täytettyjen toimien lukumäärä sekä niiden jakautuminen palkkaluokittain ja hallintoyksiköittäin sen vuoden alussa, jona talousarvioesitys esitetään,
iv)
selvitys toimien jakautumisesta toimintalohkoittain,
v)
kunkin ulkopuolisen henkilöstöryhmän osalta hyväksyttyjen määrärahojen perusteella tehty alustava arvio kokoaikavastaavien määrästä sekä tosiasiallisesti työssä olevien henkilöiden määrä ja heidän jakautumisensa tehtäväryhmittäin ja tarvittaessa palkkaluokittain sen vuoden alussa, jona talousarvioesitys esitetään;
c)
valmisteluasiakirjan, joka koskee varainhoitovuoden määrärahojen ja maksamatta olevien sitoumusten toteuttamissuunnitelmia, 208 artiklassa tarkoitettuja elimiä ja Eurooppa-kouluja sekä pilottihankkeita ja valmistelevia toimia;
d)
kansainvälisten järjestöjen rahoitusta koskevan valmisteluasiakirjan, johon sisältyy
i)
yhteenveto kaikista rahoitusosuuksista kunkin unionin ohjelman tai rahaston sekä kansainvälisen järjestön mukaan jaoteltuina,
ii)
perustelut, miksi unionin oli tehokkaampaa rahoittaa kyseisiä kansainvälisiä järjestöjä kuin toimia suoraan;
e)
toimintoselvitykset tai muut asiaa koskevat asiakirjat, jotka sisältävät
i)
tiedot kaikkien aiemmin asetettujen erityisten, mitattavissa ja saavutettavissa olevien, asiaan kuuluvien ja ajallisesti määrättyjen tavoitteiden toteuttamisesta toimintokohtaisesti sekä indikaattoreilla mitatuista uusista tavoitteista,
ii)
määrärahojen määrään ehdotettujen muutosten täydelliset perustelut ja niiden kustannusten ja hyötyjen tarkastelu,
iii)
selkeät perustelut unionin tason toiminnalle muun muassa toissijaisuusperiaatteen mukaisesti,
iv)
tiedot edellisen vuoden toimien toteuttamisasteesta ja kuluvan vuoden toteuttamisasteesta,
v)
yhteenveto arviointituloksista silloin kun ne vaikuttavat talousarvion muutoksiin,
vi)
tiedot palkinnoista, joiden yksikköarvo on vähintään 1 000 000 euroa;
f)
yhteenvedon niiden tulevina varainhoitovuosina suoritettavien maksujen erääntymisaikatauluista, jotka perustuvat aiempina varainhoitovuosina tehtyihin talousarviositoumuksiin.
4. Kun komissio antaa talousarvion toteuttamisen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien tehtäväksi, se liittää talousarvioesitykseen valmisteluasiakirjan, jossa esitetään:
a)
vuosikertomus nykyisten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien toiminnasta edelliseltä varainhoitovuodelta, mukaan lukien niiden 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan vii alakohdan soveltamisalaan kuuluvien yhteisöjen, joille tehtäviä on siirretty, oikeudellinen muoto ja osakkaat;
b)
talousarvioesityksen kohteena olevalle varainhoitovuodelle asetetut tavoitteet ja niiden saavuttamiseen liittyvät erityiset talousarviotarpeet;
c)
edellisen varainhoitovuoden hallintokustannukset ja toteutunut talousarvio kokonaisuudessaan ja 209 artiklassa tarkoitettujen elinten ja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien mukaan jaoteltuina;
d)
talousarviosta maksettujen rahoitusosuuksien määrä, muiden kumppaneiden kullekin julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudelle suorittamien rahoitusosuuksien määrä ja luontoissuoritusten arvo.
Kun julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksissa käytetään rahoitusvälineitä, 5 kohdassa tarkoitettuun valmisteluasiakirjaan on kuitenkin sisällytettävä näitä rahoitusvälineitä koskevat tiedot.
5. Kun komissio käyttää rahoitusvälineitä, se liittää talousarvioesitykseen valmisteluasiakirjan, jossa esitetään seuraavat:
a)
kuhunkin rahoitusvälineeseen liittyvien talousarviositoumusten ja talousarviosta suoritettujen maksujen yhteismäärä;
b)
140 artiklan 6 kohdassa tarkoitetut tulot ja palautukset sekä täydentäviin omiin varoihin liittyvät siirtyvät erät varainhoitovuonna;
c)
riski- ja velkavarausten kokonaismäärä sekä tiedot unionin riskisaamisten määrästä;
d)
oman pääoman ehtoisten välineiden tai riskinjakovälineiden omaisuuserien arvon alentuminen ja vakuusvälineiden maksettavaksi vaaditut vakuudet sekä edelliseltä vuodelta että kumulatiivisina lukuina;
e)
rahoitusvälineitä koskevan talousarviositoumuksen tekemisestä yksittäisiä hankkeita koskevien oman pääoman tai velan muodossa olevien oikeudellisten sitoumusten tekemiseen kuluva aika, jos niiden kesto on yli kolme vuotta. Komissio esittää 140 artiklan 8 kohdassa tarkoitetussa kertomuksessa tämän ajan lyhentämisen syyt ja tarvittaessa toimintasuunnitelman sen lyhentämiseksi vuotuisen vastuuvapausmenettelyn yhteydessä;
f)
rahoitusvälineiden hallinnointiin liittyvistä hallinnollisista ja muista rahoitus- ja toimintamaksuista aiheutuvat hallintomenot, jos kolmannet osapuolet ovat vastanneet hallinnoinnista, kokonaisuudessaan ja hallinnoivien osapuolten ja rahoitusvälineiden mukaan jaoteltuina.
6. Lisäksi komissio liittää talousarvioesitykseen kaikki muut valmisteluasiakirjat, joiden se katsoo olevan tarpeen määrärahaesitysten perustelemiseksi.
7. Euroopan ulkosuhdehallinnon organisaatiosta ja toiminnasta 26 päivänä heinäkuuta 2010 annetun neuvoston päätöksen 2010/427/EU (14) 8 artiklan 5 kohdan mukaisesti ja talousarvion avoimuuden varmistamiseksi unionin ulkoisen toiminnan alalla komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle talousarvioesityksen ohella valmisteluasiakirjan, jossa esitetään kattavasti:
a)
kaikki hallinto- ja toimintamenot, jotka liittyvät unionin ulkoisiin toimiin, mukaan lukien yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP) ja yhteinen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka, ja jotka rahoitetaan unionin talousarviosta;
b)
ulkosuhdehallinnon kaikki edellisen vuoden hallintomenot eriteltyinä menoihin kunkin unionin edustuston osalta ja ulkosuhdehallinnon keskushallinnon menoihin sekä toimintamenot eriteltyinä kunkin maantieteellisen alueen (alueet, maat), aihealueen, unionin edustuston ja operaation osalta.
8. Edellä 7 kohdassa tarkoitetussa valmisteluasiakirjassa on niin ikään:
a)
esitettävä toimien määrä palkkaluokittain kullakin ura-alueella sekä määrärahojen perusteella hyväksyttyjen vakinaisten ja väliaikaisten toimien määrä, sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt mukaan lukien, kussakin unionin edustustossa sekä ulkosuhdehallinnon keskushallinnossa;
b)
esitettävä ulkosuhdehallinnon keskushallinnossa ja kaikissa unionin edustustoissa olevien toimien lisäykset tai vähennykset palkkaluokittain ja ura-alueittain edeltävään varainhoitovuoteen verrattuna;
c)
esitettävä varainhoitovuodeksi hyväksyttyjen toimien määrä, vastaava luku edelliseltä varainhoitovuodelta sekä jäsenvaltioiden lähettämien diplomaattien ja neuvoston ja komission henkilöstön täyttämien toimien määrä;
d)
annettava yksityiskohtainen kuvaus unionin edustustoissa talousarvioesityksen esittämisajankohtana työskentelevästä henkilöstöstä, mukaan lukien maantieteellisten alueiden, sukupuolen, yksittäisten maiden ja operaatioiden mukainen erittely, jossa jaotellaan henkilöstötaulukon mukaiset toimet, sopimussuhteiset toimihenkilöt, paikalliset toimihenkilöt ja lähetetyt kansalliset asiantuntijat, sekä talousarvioesityksessä pyydetyt määrärahat tällaiselle muunlaiselle henkilöstölle ja vastaavat arviot kokopäivätoimisista henkilöstöresursseista, jotka voidaan ottaa käyttöön pyydettyjen määrärahojen turvin.
39 artikla
Talousarvioesitystä muuttava oikaisukirjelmä
Sellaisten uusien tietojen perusteella, jotka eivät olleet tiedossa talousarvioesitystä laadittaessa, komissio voi ennen SEUT-sopimuksen 314 artiklassa tarkoitetun sovittelukomitean koollekutsumista omasta aloitteestaan tai muiden toimielinten pyynnöstä niiden omien pääluokkien osalta toimittaa samanaikaisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston käsiteltäväksi oikaisukirjelmiä, joilla muutetaan talousarvioesitystä. Oikaisukirjelmiin voi sisältyä oikaisukirjelmä, jolla muutetaan erityisesti maatalousmenoja koskevia ennakkoarvioita.
40 artikla
Talousarvion hyväksymisestä johtuvat jäsenvaltioiden velvoitteet
1. Euroopan parlamentin puhemies toteaa talousarvion lopullisesti hyväksytyksi SEUT-sopimuksen 314 artiklan 9 kohdassa ja Euratomin perustamissopimuksen 106 a artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti.
2. Kun talousarvio on todettu lopullisesti hyväksytyksi, kullakin jäsenvaltiolla on seuraavan varainhoitovuoden 1 päivästä tammikuuta alkaen tai siitä päivästä alkaen, jona talousarvio on todettu lopullisesti hyväksytyksi, jos tämä tapahtuu myöhemmin kuin 1 päivänä tammikuuta, velvollisuus suorittaa unionille sille kuuluvat maksut asetuksessa (EY, Euratom) N:o 1150/2000 vahvistetuin edellytyksin.
41 artikla
Lisätalousarvioesitykset
1. Komissio voi tehdä ensisijaisesti tuloperusteisia lisätalousarvioesityksiä seuraavissa olosuhteissa:
-
edellisen varainhoitovuoden yli- tai alijäämä otetaan talousarvioon 18 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen;
-
omia varoja koskevaa ennustetta tarkistetaan ajantasaisten talousennusteiden perusteella; ja
-
omia varoja ja muita tuloja koskeva ennuste ajantasaistetaan ja käytettävissä olevia maksumäärärahoja ja niiden tarvetta tarkastellaan uudelleen.
Väistämättömissä, poikkeuksellisissa tai odottamattomissa olosuhteissa ja erityisesti Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varoja käyttöön otettaessa komissio voi esittää lisätalousarvioesityksiä, jotka ovat ensisijaisesti menoperusteisia.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuissa olosuhteissa laaditut muiden toimielinten kuin komission lisätalousarvioita koskevat pyynnöt toimitetaan komissiolle.
Ennen lisätalousarvioesityksen esittämistä komissio ja muut toimielimet tarkastelevat asianomaisten määrärahojen jakamista uudelleen ja kiinnittävät huomiota erityisesti odotettavissa olevaan määrärahojen vajaakäyttöön.
Lisätalousarvioihin sovelletaan 40 artiklaa. Lisätalousarviot perustellaan viittaamalla siihen talousarvioon, jonka ennakkoarvioita niillä muutetaan.
3. Komissio toimittaa samanaikaisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston käsiteltäviksi kaikki lisätalousarvioesityksensä viimeistään kunkin varainhoitovuoden 1 päivänä syyskuuta paitsi jos on kyse asianmukaisesti perustelluista poikkeusolosuhteista tai Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta, josta voidaan esittää lisätalousarvioesitys milloin tahansa vuoden aikana. Se voi liittää lausunnon muiden toimielinten laatimiin lisätalousarvioesityksiä koskeviin pyyntöihin.
4. Euroopan parlamentti ja neuvosto käsittelevät lisätalousarvioesitykset ottaen asianmukaisesti huomioon niiden kiireellisyyden.
5. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä lisätalousarvioesityksiä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.
42 artikla
Ennakkoarvioiden ja talousarvioesitysten toimittamisen aikaistaminen
Komissio, Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat sopia siitä, että tiettyjä ennakkoarvioiden toimittamiseen sekä talousarvioesityksen hyväksymiseen ja toimittamiseen liittyviä päivämääriä aikaistetaan. Tällainen järjestely ei kuitenkaan saa johtaa siihen, että näiden tekstien tarkasteluun SEUT-sopimuksen 314 artiklassa ja Euratomin perustamissopimuksen 106 a artiklassa säädetyt määräajat lyhenevät tai pitenevät.
2 LUKU
Talousarvion rakenne ja esitystapa
43 artikla
Talousarvion rakenne
Talousarvioon kuuluu seuraavaa:
a)
yleinen tulo- ja menotaulukko;
b)
kunkin toimielimen, lukuun ottamatta Eurooppa-neuvostoa ja neuvostoa, jotka kuuluvat samaan talousarvion pääluokkaan, pääluokat, jotka on jaoteltu tulo- ja menotaulukoihin.
44 artikla
Budjettinimikkeistö
1. Euroopan parlamentti ja neuvosto luokittelevat komission tulot sekä muiden toimielinten tulot ja menot niiden lajin tai käyttötarkoituksen mukaan osastoihin, lukuihin, momentteihin ja alamomentteihin.
2. Komission pääluokan menotaulukko perustuu Euroopan parlamentin ja neuvoston vahvistamaan budjettinimikkeistöön, jossa menot luokitellaan niiden käyttötarkoituksen mukaan.
Kukin osasto vastaa toimintalohkoa ja kukin luku pääsääntöisesti toimintoa.
Kussakin osastossa voi olla toimintamäärärahoja ja hallintomäärärahoja.
Osaston sisällä hallintomäärärahat kootaan yhteen lukuun.
3. Kun eri osastojen hallintomäärärahat esitetään käyttötarkoituksen mukaan, ne luokitellaan seuraavasti:
a)
henkilöstötaulukon mukaista henkilöstöä koskevat menot: näitä menoja varten osoitetaan määrärahat ja ilmoitetaan henkilöstötaulukon toimien määrä;
b)
ulkopuolista henkilöstöä koskevat menot ja muut 26 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetut menot, jotka rahoitetaan monivuotisen rahoituskehyksen hallintoa koskevasta otsakkeesta;
c)
kiinteistömenot ja muut kiinteistöihin liittyvät menot, kuten siivous ja kunnossapito, vuokrat, televiestintä, vesi, kaasu ja sähkö;
d)
ohjelmien täytäntöönpanoon välittömästi liittyvä ulkopuolinen henkilöstö ja tekninen tuki.
Useille osastoille yhteiset komission hallintomenot esitetään erillisenä yhteenvetona menolajin mukaan luokiteltuina.
4. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä talousarviossa käytettyä luokittelua koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.
45 artikla
Negatiivisia tuloja koskeva kielto
1. Talousarvio ei sisällä negatiivisia tuloja.
2. Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä 7 päivänä kesäkuuta 2007 tehdyn neuvoston päätöksen 2007/436/EY, Euratom (15) nojalla perityt omat varat ovat nettomääräisiä, ja ne merkitään talousarvion tuloja koskevaan yhteenvetoon nettomääräisinä.
46 artikla
Alustavat määrärahat
1. Jokaiseen talousarvion pääluokkaan voi kuulua osasto "alustavat määrärahat". Tähän osastoon otetaan määrärahoja, kun:
a)
toimenpiteeltä puuttuu perussäädös talousarviota laadittaessa; tai
b)
on vahvoja perusteita epäillä määrärahojen riittävyyttä tai mahdollisuutta toteuttaa kyseisiin budjettikohtiin otettuja määrärahoja moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisin edellytyksin.
Tämän osaston määrärahoja voidaan käyttää ainoastaan tämän asetuksen 26 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdassa säädettyä menettelyä noudattaen tehdyn määrärahasiirron jälkeen, kun perussäädöksen antamiseen sovelletaan SEUT-sopimuksen 294 artiklassa määrättyä menettelyä, ja muissa tapauksissa tämän asetuksen 27 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti tehdyn määrärahasiirron jälkeen.
2. Jos toteuttamisessa ilmenee vakavia vaikeuksia, komissio voi varainhoitovuoden kuluessa ehdottaa määrärahojen siirtämistä osastoon "alustavat määrärahat". Euroopan parlamentti ja neuvosto päättävät näistä siirroista 27 artiklassa säädetyin edellytyksin.
47 artikla
Negatiivinen varaus
Komission talousarvion pääluokkaan voi kuulua "negatiivinen varaus", jonka enimmäismäärä on 200 000 000 euroa. Tällainen varaus, joka otetaan erilliseen osastoon, koskee ainoastaan maksumäärärahoja.
Negatiivinen varaus otetaan käyttöön ennen varainhoitovuoden loppua 26 ja 27 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti tehtävällä määrärahasiirrolla.
48 artikla
Hätäapuvaraus
1. Komissiota koskevassa talousarvion pääluokassa on varaus kolmansille maille annettavaa hätäapua varten.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu varaus on otettava käyttöön ennen varainhoitovuoden loppua 27 ja 29 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti tehtävällä määrärahasiirrolla.
49 artikla
Talousarvion esitystapa
1. Talousarviossa esitetään:
a)
yleisessä tulo- ja menotaulukossa:
i)
unionin arvioidut tulot asianomaisen varainhoitovuoden aikana, jäljempänä ‧vuosi n‧;
ii)
edellisen varainhoitovuoden arvioidut tulot ja vuoden n - 2 tulot;
iii)
vuoden n maksusitoumus- ja maksumäärärahat;
iv)
edellisen varainhoitovuoden maksusitoumus- ja maksumäärärahat;
v)
varainhoitovuoden n - 2 aikana sidotut ja maksetut menot, joista jälkimmäiset ilmaistaan myös prosenttiosuutena vuoden n talousarviosta;
vi)
asianmukainen selvitysosa kustakin alajaottelusta, siten kuin siitä säädetään 44 artiklan 1 kohdassa;
b)
kussakin pääluokassa tulot ja menot a alakohdassa esitetyn rakenteen mukaisesti;
c)
henkilöstön osalta:
i)
jokaisen pääluokan osalta henkilöstötaulukko, jossa vahvistetaan toimien määrä palkkaluokittain kullakin ura-alueella ja kussakin virkaryhmässä, sekä määrärahojen perusteella hyväksyttyjen vakinaisten ja väliaikaisten toimien määrä;
ii)
henkilöstötaulukko, joka käsittää tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen määrärahoista rahoitettavan suoran tutkimustoiminnan henkilöstön, ja henkilöstötaulukko, joka käsittää samoista määrärahoista rahoitettavan epäsuoran tutkimustoiminnan henkilöstön; taulukot jaotellaan palkkaluokittain ja ura-alueittain ja niissä erotellaan määrärahojen perusteella hyväksytyt vakinaiset ja väliaikaiset toimet;
iii)
tieteellisen ja teknisen henkilöstön osalta jakauma voidaan esittää palkkaluokkaryhmittäin kussakin talousarviossa määritettyjen ehtojen mukaisesti; henkilöstötaulukossa on eriteltävä ne tieteellisesti tai teknisesti erityisen pätevät henkilöt, joille myönnetään henkilöstösäännöissä olevien erityissäännösten mukaisia erityisetuja;
iv)
kunkin talousarviosta avustusta saavan, 208 artiklassa tarkoitetun elimen osalta henkilöstötaulukko, jossa vahvistetaan toimien määrä palkkaluokittain ja ura-alueittain. Henkilöstötaulukoissa esitetään varainhoitovuodeksi hyväksyttyjen toimien määrän rinnalla vastaava luku edelliseltä varainhoitovuodelta;
d)
lainanotto- ja lainanantotoimenpiteiden osalta:
i)
yleisessä tulotaulukossa kyseisiä toimenpiteitä vastaavat budjettikohdat, joihin otetaan mahdolliset maksusuoritukset niiltä varojen saajilta, jotka ovat aluksi laiminlyöneet niille kuuluvat maksut, minkä vuoksi on ollut tarpeen ottaa käyttöön niin sanottu suoritustakuu. Nämä kohdat varustetaan merkinnällä "pro memoria" ja niihin liitetään tarpeelliset selvitykset;
ii)
komission pääluokassa:
-
budjettikohdat, joihin on otettu Euroopan unionin suoritustakuu kyseisten toimenpiteiden osalta. Näissä kohdissa on merkintä "pro memoria" edellyttäen, että ei ole ilmennyt todellista menoerää, joka on katettava lopullisesta talousarviosta;
-
selvitysosat, joista ilmenevät perussäädöksen viitetiedot ja suunniteltujen toimien laajuus ja kesto sekä niiden toteuttamiseen myönnetty Euroopan unionin rahoitustakuu;
iii)
komission pääluokkaan tiedoksi liitetyssä asiakirjassa:
-
vireillä olevat pääomaoperaatiot ja velanhoitoon liittyvät toimet;
-
vuoden n pääomaoperaatiot ja velanhoito;
e)
ensimmäisen osan VIII osaston mukaisten rahoitusvälineiden osalta:
i)
viittaus perussäädökseen;
ii)
kulloisiakin toimenpiteitä vastaavat budjettikohdat;
iii)
yleinen kuvaus rahoitusvälineistä, mukaan lukien niiden kesto ja vaikutukset talousarvioon;
iv)
suunnitellut toimenpiteet, mukaan lukien nykyisistä rahoitusvälineistä aiheutuvaan velkaantuneisuusasteeseen perustuvat tavoitevolyymit;
f)
58 artiklan 1 kohdan c alakohdan vii alakohdan soveltamisalaan kuuluville yhteisöille, joille on siirretty tehtäviä, myönnettävän rahoituksen osalta:
i)
viittaus kulloisenkin ohjelman perussäädökseen;
ii)
asiaa koskevat budjettikohdat;
iii)
yleinen kuvaus siirretyistä tehtävistä, mukaan lukien niiden kesto ja vaikutukset talousarvioon;
g)
kaikki yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan menot yhdessä luvussa, jonka otsakkeena on yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka ja joka sisältää asianomaiset momentit. Nämä momentit kattavat yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan menot ja sisältävät erilliset budjettikohdat vähintään suurimpia yksittäisiä operaatioita varten.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen asiakirjojen lisäksi Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat lisätä talousarvion liitteeksi minkä tahansa muun asiaa koskevan asiakirjan.
3. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat talousarvion esitystapaa, mukaan lukien viimeksi päättyneen varainhoitovuoden toteutuneiden menojen määrittely, talousarvion selvitysosat ja henkilöstötaulukot.
50 artikla
Henkilöstötaulukkoja koskevat säännöt
1. Edellä 49 artiklan 1 kohdan c alakohdassa kuvatut henkilöstötaulukot muodostavat kussakin toimielimessä tai muussa elimessä ehdottoman ylärajan nimityksille; nimitystä, joka johtaisi tämän rajan ylittymiseen, ei voida tehdä.
Kukin toimielin tai muu elin voi kuitenkin tehdä sille myönnettyjen toimien rajoissa henkilöstötaulukkoihinsa muutoksia, jotka koskevat enintään 10:tä prosenttia toimista, lukuun ottamatta palkkaluokkiin AD 16, AD 15 ja AD 14 kuuluvia toimia, edellyttäen että seuraavat ehdot täyttyvät:
a)
ne eivät vaikuta täyttä varainhoitovuotta vastaavien henkilöstömäärärahojen määrään;
b)
ne eivät ylitä henkilöstötaulukossa myönnettyjen toimien kokonaismäärää; ja
c)
toimielin tai elin on osallistunut unionin muiden toimielinten ja elinten kanssa vertailuun, joka käynnistettiin komission henkilöstökartoituksen yhteydessä.
Kolme viikkoa ennen toisessa alakohdassa tarkoitettujen muutosten tekemistä kukin toimielin ilmoittaa aikeistaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Jos joko Euroopan parlamentti tai neuvosto esittää tämän määräajan kuluessa asianmukaisesti perusteltuja syitä, toimielimet pidättyvät muutoksista ja sovelletaan 41 artiklassa tarkoitettua menettelyä.
2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään, nimittävän viranomaisen henkilöstösääntöjen mukaisesti hyväksymien osa-aikaisten toimien vaikutukset voidaan kompensoida muilla nimityksillä.
3 LUKU
Talousarviota koskeva kurinalaisuus
51 artikla
Yhdenmukaisuus monivuotisen rahoituskehyksen kanssa
Talousarviossa on noudatettava monivuotista rahoituskehystä.
52 artikla
Unionin säädösten yhdenmukaisuus talousarvion kanssa
Jos unionin säädöksen täytäntöönpano johtaa siihen, että talousarviossa käytettävissä olevat määrärahat ylitetään, kyseinen säädös voidaan taloudelliselta kannalta panna täytäntöön vasta kun talousarviota on muutettu asianmukaisesti.
IV OSASTO
TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN
1 LUKU
Yleiset säännökset
53 artikla
Talousarvion toteuttaminen moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti
1. Komissio toteuttaa talousarvion tuloja ja menoja tämän asetuksen mukaisesti, omalla vastuullaan ja annettujen määrärahojen rajoissa.
2. Jäsenvaltiot toimivat yhteistyössä komission kanssa siten, että määrärahat käytetään moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti.
3. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat talousarvion toteuttamista moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti ja tietoja henkilötietojen luovuttamisesta tarkastuksia varten.
54 artikla
Perussäädös ja poikkeukset
1. Talousarvioon unionin toimintaa varten otettuja määrärahoja voidaan käyttää vasta kun on annettu perussäädös.
2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, seuraavat määrärahat voidaan kuitenkin käyttää ilman perussäädöstä edellyttäen, että rahoitettavat toimet kuuluvat unionin toimivaltaan:
a)
määrärahat kokeiluluonteisiin pilottihankkeisiin, joiden tarkoituksena on toiminnan toteutettavuuden ja sen hyödyllisyyden selvittäminen. Vastaavat maksusitoumusmäärärahat voidaan ottaa talousarvioon enintään kahdeksi peräkkäiseksi varainhoitovuodeksi.
Pilottihankkeita koskevien määrärahojen kokonaismäärä on enintään 40 000 000 euroa varainhoitovuotta kohden.
b)
määrärahat valmistelutoimiin, joilla valmistellaan SEUT-sopimuksen ja Euratomin perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvia tulevia toimia koskevia ehdotuksia. Valmistelutoimissa noudatetaan yhdenmukaista lähestymistapaa, ja ne voivat olla muodoltaan erilaisia. Vastaavat maksusitoumusmäärärahat voidaan ottaa talousarvioon enintään kolmeksi peräkkäiseksi varainhoitovuodeksi. Asianomaisen perussäädöksen hyväksymismenettely on saatettava päätökseen ennen kolmannen varainhoitovuoden päättymistä. Kyseisen menettelyn aikana määrärahojen sitomisessa otetaan huomioon valmistelutoimen erityispiirteet suunniteltujen toimintojen, tavoitteiden ja varojen saajien osalta. Tämän vuoksi suoritettujen varojen määrä ei saa suuruudeltaan vastata lopullisen toiminnan rahoittamiseen tarkoitettuja varoja.
Tässä alakohdassa tarkoitettuja uusia valmistelutoimia koskevien määrärahojen kokonaismäärä on enintään 50 000 000 euroa varainhoitovuotta kohden, ja valmistelutoimiin saa sitoa määrärahoja enintään 100 000 000 euroa;
c)
määrärahat valmisteleviin toimenpiteisiin, jotka kuuluvat SEU-sopimuksen V osaston piiriin. Tällaisten toimenpiteiden kesto rajoitetaan lyhytaikaiseksi ja niillä pyritään luomaan edellytykset unionin toiminnalle yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan tavoitteiden täyttämiseksi ja tarvittavien oikeudellisten asiakirjojen antamiseksi.
Unionin kriisinhallintaoperaatioita valmistelevilla toimenpiteillä on pyrittävä muun muassa arvioimaan operatiivisia vaatimuksia, varmistamaan resurssien saaminen nopeasti käyttöön ja selvittämään kenttäolosuhteet ennen operaation käynnistämistä.
Neuvosto hyväksyy valmistelevat toimenpiteet korkean edustajan ehdotuksesta.
Varmistaakseen valmistelevien toimenpiteiden nopean toteutuksen korkea edustaja tiedottaa Euroopan parlamentille ja komissiolle mahdollisimman varhain neuvoston aikomuksesta toteuttaa valmisteleva toimenpide ja ilmoittaa erityisesti arvion tätä varten tarvittavista resursseista. Komissio toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että varat maksetaan viipymättä.
Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan piiriin kuuluvien valmistelevien toimenpiteiden rahoitusta.
d)
määrärahat kertaluonteisiin tai pysyviin toimiin, joita komissio toteuttaa niiden tehtävien perusteella, jotka SEUT-sopimuksen ja Euratomin perustamissopimuksen nojalla johtuvat sen muista institutionaalisista oikeuksista kuin b alakohdassa tarkoitetusta lainsäädännöllisestä aloiteoikeudesta sekä sille suoraan perussopimusten nojalla kuuluvasta erityisestä toimivallasta ja jotka on määrä luetella tämän asetuksen nojalla annettavissa delegoiduissa säädöksissä;
e)
määrärahat kunkin hallinnollisesti itsenäisen toimielimen toimintaan.
Talousarvioesityksen yhteydessä komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle ensimmäisen alakohdan a ja b alakohdassa tarkoitetuista toimista kertomuksen, johon sisältyy tulosten arviointi sekä arvio suunnitelluista jatkotoimista.
3. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä perussäädöstä ja tämän artiklan 2 kohdassa mainittuja poikkeuksia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.
55 artikla
Talousarvion toteuttaminen muissa toimielimissä kuin komissiossa
Komissio tunnustaa muiden toimielinten toimivallan toteuttaa niitä koskevia talousarvion pääluokkia.
Ulkosuhdehallinnon ja komission kesken voidaan sopia yksityiskohtaisista järjestelyistä, joilla helpotetaan unionin edustustojen hallintomäärärahojen toteuttamista. Tällaisilla järjestelyillä ei saa poiketa tästä asetuksesta eikä tämän asetuksen nojalla hyväksyttävistä delegoiduista säädöksistä.
56 artikla
Talousarvion toteuttamisvaltuuksien siirtäminen
1. Komissio ja muut toimielimet voivat siirtää talousarvion toteuttamisvaltuuksia yksiköidensä sisällä tässä asetuksessa sekä toimielinten työjärjestyksissä määritettyjen edellytysten mukaisesti ja valtuutusasiakirjassa vahvistamissaan rajoissa. Valtuutetut toimivat ainoastaan heille erikseen myönnettyjen valtuuksien rajoissa.
2. Komissio voi kuitenkin siirtää oman pääluokkansa toimintamäärärahoihin liittyviä, talousarvion toteuttamista koskevia valtuuksiaan unionin edustustojen päälliköille. Se ilmoittaa samalla tästä korkealle edustajalle. Unionin edustustojen päälliköiden on komission edelleenvaltuutettuina tulojen ja menojen hyväksyjinä toimiessaan noudatettava talousarvion toteuttamista koskevia komission sääntöjä, ja heillä on oltava samat tehtävät, velvollisuudet ja tilintekovelvollisuus kuin kaikilla muillakin komission edelleenvaltuutetuilla tulojen ja menojen hyväksyjillä.
Komissio voi peruuttaa valtuuksien siirron omien sääntöjensä mukaisesti.
Ensimmäistä alakohtaa sovellettaessa unionin korkea edustaja toteuttaa tarpeelliset toimenpiteet helpottaakseen unionin edustustojen ja komission yksiköiden välistä yhteistyötä.
57 artikla
Eturistiriidat
1. Taloushallinnon toimijat tai talousarvion toteuttamiseen ja varainhallintoon, myös niiden valmistelua koskeviin toimiin, tilintarkastukseen tai varainhoidon valvontaan osallistuva muu henkilö eivät saa ryhtyä toimiin, joiden yhteydessä saattaa syntyä ristiriita henkilön omien etujen ja unionin etujen välille.
Kun eturistiriita on mahdollinen, kyseisen henkilön on pidätyttävä tällaisista toimista ja annettava asia ratkaistavaksi valtuutetulle tulojen ja menojen hyväksyjälle, joka vahvistaa kirjallisesti, onko kyseessä eturistiriita. Kyseisen henkilön on myös ilmoitettava asiasta esimiehelleen. Kun eturistiriita todetaan, kyseisen henkilön on luovuttava kaikista asiaan liittyvistä tehtävistä. Valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä toteuttaa henkilökohtaisesti tarvittavat jatkotoimet.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu eturistiriita vallitsee, jos taloushallinnon toimijan tai muun henkilön tehtävien puolueeton ja objektiivinen hoitaminen vaarantuu perhe- tai tunnesiteisiin, poliittiseen tai kansalliseen yhteenkuuluvuuteen tai taloudellisiin etuihin liittyvästä tai mistä tahansa muusta syystä, jossa asianomaisella ja varojen saajalla on yhteinen etu.
3. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä sellaisten seikkojen määrittelemiseksi, jotka todennäköisesti johtavat eturistiriitaan, sekä tällaisissa tapauksissa noudatettavan menettelyn määrittelemiseksi.
2 LUKU
Toteuttamistavat
58 artikla
Talousarvion toteuttamistavat
1. Komissio toteuttaa talousarviota:
a)
suoraan, jäljempänä ‧suora hallinnointi‧, jolloin toteutuksesta vastaavat sen yksiköt, mukaan lukien 56 artiklan 2 kohdan mukaisesti unionin edustustojen henkilöstö edustustojen päälliköiden alaisuudessa, tai 62 artiklassa tarkoitetut toimeenpanovirastot;
b)
yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, jäljempänä ‧hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa‧; tai
c)
välillisesti, jäljempänä ‧välillinen hallinnointi‧, kun tästä säädetään perussäädöksessä, tai 54 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan a-d alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa siirtämällä talousarvion toteuttamistehtäviä:
i)
kolmansille maille tai niiden nimeämille elimille;
ii)
kansainvälisille järjestöille ja niiden erityisjärjestöille;
iii)
Euroopan investointipankille tai Euroopan investointirahastolle;
iv)
208 ja 209 artiklassa tarkoitetuille elimille;
v)
julkisoikeudellisille elimille;
vi)
sellaisille julkisen palvelun tehtäviä hoitaville yksityisoikeudellisille elimille, jotka antavat riittävät rahoitustakuut;
vii)
jäsenvaltion yksityisoikeuden mukaisille elimille, joille on annettu tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden täytäntöönpano ja jotka antavat riittävät rahoitustakuut;
viii)
henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa SEU-sopimuksen V osaston mukaisia yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan erityistoimia ja jotka nimetään asiaa koskevassa perussäädöksessä.
2. Komissio on vastuussa talousarvion toteuttamisesta SEUT-sopimuksen 317 artiklan mukaisesti ja tiedottaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle sellaisten yhteisöjen ja henkilöiden toteuttamista toimista, joille toteuttamistehtäviä on siirretty tämän artiklan 1 kohdan c alakohdan nojalla. Kun perussäädöksessä yksilöidään yhteisö tai henkilö, jolle toteuttamistehtäviä siirretään, 31 artiklan mukaiseen rahoitusselvitykseen on sisällytettävä täydelliset perustelut kyseisen yhteisön tai henkilön valinnalle.
3. Yhteisöjen ja henkilöiden, joille on siirretty toteuttamistehtäviä tämän artiklan 1 kohdan c alakohdan nojalla, on tehtävä täysimääräisesti yhteistyötä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi. Valtuutussopimuksissa on määrättävä tilintarkastustuomioistuimen ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) oikeudesta käyttää kattavasti SEUT-sopimuksen mukaista toimivaltaansa varojen tarkastuksessa.
Komissio siirtää talousarvion toteuttamistehtäviä tämän artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetuille yhteisöille ja henkilöille sillä edellytyksellä, että tehtävien tosiasialliseen hoitamiseen liittyvät avoimet, syrjimättömät, tehokkaat ja vaikuttavat tarkastusmenettelyt ovat käytössä.
4. Euroopan parlamentille ja neuvostolle on niiden pyynnöstä annettava mahdollisuus tutustua kaikkiin valtuutussopimuksiin.
5. Yhteisöjen ja henkilöiden, joille toteuttamistehtäviä on siirretty tämän artiklan 1 kohdan c alakohdan nojalla, on varmistettava 35 artiklan 2 kohdan mukaisesti, että varojen saajista julkaistaan vuosittain jälkikäteen riittävät tiedot. Komissiolle ilmoitetaan tämän osalta toteutetuista toimenpiteistä.
6. Yhteisöt ja henkilöt, joille toteuttamistehtäviä on siirretty 1 kohdan c alakohdan nojalla, eivät saa olla valtuutettuja tulojen ja menojen hyväksyjiä.
7. Komissio ei siirrä kolmansille osapuolille toimeenpanovaltuuksia silloin, kun niihin sisältyy poliittisiin valintoihin liittyvää laajaa harkintavaltaa.
8. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat talousarvion toteuttamistapoja, mukaan lukien suora hallinnointi, toimeenpanovirastoille siirretyn toimivallan käyttö ja erityissäännökset välillisestä hallinnoinnista kansainvälisten järjestöjen, 208 ja 209 artiklassa tarkoitettujen elinten, julkisoikeudellisten elinten tai julkisen palvelun tehtäviä hoitavien yksityisoikeudellisten elinten, sellaisten jäsenvaltion yksityisoikeuden mukaisten elinten, joille on annettu tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden täytäntöönpano, ja sellaisten henkilöiden, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan erityistoimia, kanssa.
59 artikla
Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa
1. Kun komissio toteuttaa talousarviota yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, talousarvion toteuttamistehtäviä siirretään jäsenvaltioille. Komission ja jäsenvaltioiden on unionin varoja hallinnoidessaan noudatettava moitteettoman varainhoidon, avoimuuden ja syrjimättömyyden periaatteita sekä varmistettava unionin toiminnan näkyvyys. Komission ja jäsenvaltioiden on tätä varten täytettävä tässä asetuksessa säädetyt valvonta- ja tarkastusvelvollisuutensa ja otettava hoitaakseen niistä johtuvat tässä asetuksessa säädetyt tehtävät. Täydentäviä säännöksiä annetaan alakohtaisissa säännöissä.
2. Jäsenvaltioiden on talousarvion toteuttamiseen liittyviä tehtäviä hoitaessaan annettava kaikki tarvittavat lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset sekä toteutettava muut tarvittavat toimenpiteet unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, erityisesti
a)
varmistamalla, että talousarviosta rahoitettavat toimet toteutetaan moitteettomasti ja tehokkaasti sovellettavien alakohtaisten sääntöjen mukaisesti, sekä nimeämällä 3 kohdan mukaisesti tätä tarkoitusta varten unionin varojen hallinnoinnista ja valvonnasta vastaavat elimet ja valvomalla niitä;
b)
ehkäisemällä, toteamalla ja korjaamalla sääntöjenvastaisuudet ja petokset.
Unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi jäsenvaltioiden on suhteellisuusperiaatetta noudattaen sekä tämän artiklan ja alakohtaisten sääntöjen mukaisesti suoritettava ennakko- ja jälkikäteisvalvontaa, johon tarvittaessa kuuluvat myös paikan päällä edustavien ja/tai riskiperusteisten otosten perusteella suoritettavat toimien tarkastukset. Niiden on myös perittävä takaisin aiheettomasti maksetut varat sekä saatettava tarvittaessa asia tuomioistuinten käsiteltäväksi.
Jäsenvaltioiden on asetettava tehokkaita, varoittavia ja oikeasuhteisia taloudellisia seuraamuksia varojen saajille, kun alakohtaisissa säännöissä ja kansallisessa lainsäädännön erityisissä säännöksissä niin edellytetään.
Komissio seuraa riskinarviointinsa yhteydessä alakohtaisten sääntöjen mukaisesti jäsenvaltioiden käyttöön ottamia hallinnointi- ja valvontajärjestelmiä. Komissio noudattaa tarkastustyössään suhteellisuusperiaatetta ja ottaa huomioon arvioidun riskin tason alakohtaisten sääntöjen mukaisesti.
3. Alakohtaisissa säännöissä asetettujen perusteiden ja menettelyjen mukaisesti jäsenvaltioiden on asianmukaisella tasolla nimettävä elimiä, jotka vastaavat unionin varojen hallinnoinnista ja valvonnasta. Tällaiset elimet voivat myös hoitaa tehtäviä, jotka eivät liity unionin varojen hallinnointiin, ja siirtää tiettyjä tehtäviään muille elimille.
Jäsenvaltiot voivat elinten nimeämisestä päättäessään käyttää päätöksensä perusteena sitä, ovatko hallinnointi- ja valvontajärjestelmät oleellisesti samat kuin aikaisemmalla kaudella jo käytössä olleet järjestelmät ja ovatko ne toimineet tehokkaasti.
Jos tarkastusten tulokset osoittavat, että nimetyt elimet eivät enää täytä alakohtaisissa säännöissä määriteltyjä perusteita, jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimet sen varmistamiseksi, että näiden elinten hoitamien tehtävien toteuttamisessa havaitut puutteet korjataan, mihin sisältyy myös nimeämisen purkaminen alakohtaisten sääntöjen mukaisesti.
Alakohtaisissa säännöissä määritellään komission tehtävä tässä kohdassa tarkoitetussa menettelyssä.
4. Edellä olevan 3 kohdan mukaisesti nimettyjen elinten on:
a)
otettava käyttöön vaikuttava ja tehokas sisäinen valvontajärjestelmä ja varmistettava sen toiminta;
b)
käytettävä kirjanpitojärjestelmää, joka tuottaa täsmällistä, täydellistä ja luotettavaa tietoa oikea-aikaisesti;
c)
annettava 5 kohdan mukaiset tiedot;
d)
varmistettava 35 artiklan 2 kohdan mukaisesti tietojen julkaiseminen jälkikäteen. Kaikessa henkilötietojen käsittelyssä on noudatettava direktiivin 95/46/EY täytäntöönpanosta annettuja kansallisia säännöksiä.
5. Edellä olevan 3 kohdan mukaisesti nimettyjen elinten on toimitettava komissiolle viimeistään seuraavan varainhoitovuoden 15 päivänä helmikuuta seuraavat tiedot:
a)
tilitys niille tehtävien hoitamisesta alakohtaisten sääntöjen mukaan määritellyn viiteajanjakson aikana aiheutuneista menoista, jotka on esitetty komissiolle korvattavaksi. Tilityksen on sisällettävä ennakkomaksut sekä määrät, jotka ovat perintämenettelyn kohteena tai joita koskeva perintämenettely on saatettu loppuun. Tilitykseen on liitettävä johdon vahvistuslausuma, jossa vahvistetaan varojen hallinnoinnista vastaavien tahojen katsovan, että
i)
tiedot on esitetty asianmukaisesti ja ne ovat täydelliset ja täsmälliset;
ii)
menot on käytetty aiottuun tarkoitukseen alakohtaisten sääntöjen mukaisesti;
iii)
käytössä olevat valvontajärjestelmät antavat riittävät takeet siitä, että tilien perustana olevat toimet ovat lailliset ja asianmukaiset;
b)
lopullisista tarkastuskertomuksista ja suoritetuista tarkastuksista laadittu vuotuinen yhteenveto, jossa tarkastellaan myös järjestelmissä havaittujen virheiden ja puutteiden luonnetta ja laajuutta sekä niiden korjaamiseksi toteutettuja tai suunniteltuja toimia.
Ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettuun tilitykseen ja ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitettuun yhteenvetoon on liitettävä kansainvälisesti hyväksyttyjen tilintarkastusstandardien mukaisesti laadittu riippumattoman tarkastuselimen lausunto. Tästä lausunnosta on käytävä ilmi, ovatko kirjanpitotiedot oikeat ja riittävät ja ovatko menot, jotka on esitetty komissiolle korvattaviksi, lailliset ja asianmukaiset sekä toimivatko käytössä olevat valvontajärjestelmät moitteettomasti. Lausunnossa on myös ilmoitettava, antaako tarkastustyö aihetta epäillä ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetussa johdon vahvistuslausumassa esitettyjä tietoja.
Komissio voi poikkeuksellisesti jatkaa 15 päiväksi helmikuuta asetettua määräaikaa 1 päivään maaliskuuta asianomaisen jäsenvaltion ilmoituksen perusteella.
Jäsenvaltiot voivat julkaista asianmukaisella tasolla tässä kohdassa tarkoitetut tiedot.
Jäsenvaltiot voivat myös antaa asianmukaisella tasolla allekirjoitettuja lausumia tässä kohdassa tarkoitettujen tietojen perusteella.
6. Sen varmistamiseksi, että unionin varat käytetään sovellettavien sääntöjen mukaisesti, komissio:
a)
soveltaa tarkastus- ja hyväksyntämenettelyjä nimettyjen elinten tileihin ja varmistaa, että tilit ovat täydelliset, oikeelliset ja totuudenmukaiset;
b)
sulkee unionin rahoituksen ulkopuolelle menot, joihin liittyvät maksut on suoritettu sovellettavan oikeuden vastaisesti;
c)
keskeyttää maksut tai lykkää niitä, kun alakohtaisissa säännöissä niin edellytetään.
Komissio lopettaa kokonaan tai osittain maksujen keskeytyksen tai lykkäyksen sen jälkeen, kun jäsenvaltio on esittänyt huomautuksensa ja kun se on toteuttanut tarvittavat toimenpiteet. Jäljempänä 66 artiklan 9 kohdassa tarkoitetussa vuotuisessa toimintakertomuksessa käsitellään kaikkia tämän alakohdan mukaisia velvoitteita.
7. Alakohtaisissa säännöissä otetaan huomioon Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmien tarpeet, jotka liittyvät etenkin johdon vahvistuslausuman sisältöön, 3 kohdassa tarkoitettuun menettelyyn ja tarkastustoimintaan.
8. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat hallinnointia yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, mukaan lukien hallinnoinnista ja unionin varojen valvonnasta vastaavien elinten rekisterin laatiminen ja toimenpiteet parhaiden käytäntöjen edistämiseksi.
60 artikla
Välillinen hallinnointi
1. Yhteisöjen ja henkilöiden, joille talousarvion toteuttamistehtäviä on siirretty 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan nojalla, on unionin varoja hallinnoidessaan noudatettava moitteettoman varainhoidon, avoimuuden ja syrjimättömyyden periaatteita sekä varmistettava unionin toiminnan näkyvyys. Näiden yhteisöjen ja henkilöiden on unionin varoja hallinnoidessaan huolehdittava siitä, että unionin taloudellisia etuja suojataan tässä asetuksessa edellytettyä vastaavalla tavalla siten, että huomioon otetaan seuraavat tekijät:
a)
siirrettyjen tehtävien luonne ja kyseessä olevat määrät;
b)
kyseeseen tulevat taloudelliset riskit;
c)
yhteisöjen ja henkilöiden omien järjestelmien, sääntöjen ja menettelyjen perusteella saatavan varmuuden taso sekä toimenpiteet, joilla komissio valvoo ja tukee niille siirrettyjen tehtävien hoitamista.
2. Unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi yhteisöjen ja henkilöiden, joille toteuttamistehtäviä on siirretty 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan nojalla, on suhteellisuusperiaatteen mukaisesti:
a)
otettava käyttöön vaikuttava ja tehokas sisäinen valvontajärjestelmä ja varmistettava sen toiminta;
b)
käytettävä kirjanpitojärjestelmää, joka tuottaa täsmällistä, täydellistä ja luotettavaa tietoa oikea-aikaisesti;
c)
oltava sellaisen riippumattoman ulkoisen tarkastuksen kohteena, joka suoritetaan kansainvälisesti hyväksyttyjen tarkastusstandardien mukaisesti ja jonka suorittaa kyseisestä yhteisöstä tai henkilöstä toiminnallisesti riippumaton tarkastusyksikkö;
d)
sovellettava asianmukaisia sääntöjä ja menettelyjä myöntäessään unionin varoista rahoitusta avustusten, hankintojen tai rahoitusvälineiden muodossa;
e)
varmistettava 35 artiklan 2 kohdan mukaisesti, että varojen saajia koskevat tiedot julkistetaan jälkikäteen;
f)
varmistettava, että henkilötietoja suojataan asianmukaisesti direktiivissä 95/46/EY ja asetuksessa (EY) N:o 45/2001 säädetyllä tavalla.
Henkilöiden, joille toteuttamistehtäviä on siirretty 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan viii alakohdan nojalla, on hyväksyttävä varainhoitosäännöt, joille on ensin saatava komission hyväksyntä. Heidän on täytettävä tämän kohdan a-e alakohdassa säädetyt vaatimukset viimeistään kuuden kuukauden kuluttua toimeksiantonsa alkamisesta. Jos he tämän määräajan päättyessä täyttävät vaatimukset ainoastaan osittain, komissio toteuttaa asianmukaisia korjaavia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on valvoa ja tukea heille siirrettyjen tehtävien hoitamista.
3. Yhteisöjen ja henkilöiden, joille toteuttamistehtäviä on siirretty 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan nojalla, on talousarvion toteuttamiseen liittyviä tehtäviä hoitaessaan ehkäistävä, todettava ja korjattava sääntöjenvastaisuudet ja petokset. Tätä varten niiden on suoritettava suhteellisuusperiaatteen mukaisesti ennakko- ja jälkikäteisvalvontaa, johon tarvittaessa kuuluvat myös paikan päällä edustavien ja/tai riskiperusteisten otosten perusteella suoritettavat toimien tarkastukset, varmistaakseen, että talousarviosta rahoitettavat toimet toteutetaan tehokkaasti ja moitteettomasti. Niiden on myös perittävä takaisin aiheettomasti maksetut varat sekä saatettava tarvittaessa asia tuomioistuinten käsiteltäväksi.
4. Komissio voi keskeyttää maksut yhteisöille ja henkilöille, joille toteuttamistehtäviä on siirretty 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan nojalla, etenkin silloin kun havaitaan systeemisiä virheitä, joiden vuoksi kyseisen yhteisön tai henkilön sisäisen valvontajärjestelmän luotettavuus tai tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus käy kyseenalaiseksi.
Sen estämättä, mitä 92 artiklassa säädetään, toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä voi lisätarkastuksia tehdäkseen keskeyttää osittain tai kokonaan maksut kyseisille yhteisöille tai henkilöille silloin, kun
i)
toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä saa tietoonsa, että sisäisen valvontajärjestelmän toiminnassa on merkittävä puute tai että kyseisen yhteisön tai henkilön vahvistama meno liittyy vakavaan sääntöjenvastaisuuteen eikä kyseistä menoa ole korjattu;
ii)
maksujen keskeyttäminen on tarpeen, jotta voitaisiin estää unionin taloudellisiin etuihin kohdistuva merkittävä vahinko.
5. Rajoittamatta 7 kohdan soveltamista, yhteisöjen ja henkilöiden, joille toteuttamistehtäviä on siirretty 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan nojalla, on toimitettava komissiolle:
a)
selvitys siirrettyjen tehtävien hoitamisesta;
b)
tilitys siirrettyjen tehtävien hoitamisesta aiheutuneista menoista. Tilitykseen on liitettävä johdon vahvistuslausuma, jossa vahvistetaan varojen hallinnoinnista vastaavien tahojen katsovan, että
i)
tiedot on esitetty asianmukaisesti ja ne ovat täydelliset ja täsmälliset;
ii)
menot on käytetty aiottuun tarkoitukseensa valtuutussopimusten mukaisesti, tai tapauksen mukaan alakohtaisten sääntöjen mukaisesti;
iii)
käytössä olevat valvontajärjestelmät antavat riittävät takeet siitä, että tilien perustana olevat toimet ovat lailliset ja asianmukaiset;
c)
lopullisista tarkastuskertomuksista ja suoritetuista tarkastuksista laadittu yhteenveto, jossa tarkastellaan myös järjestelmissä havaittujen virheiden ja puutteiden luonnetta ja laajuutta sekä niiden korjaamiseksi toteutettuja tai suunniteltuja toimia.
Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuihin asiakirjoihin on liitettävä kansainvälisesti hyväksyttyjen tilintarkastusstandardien mukaisesti laadittu riippumattoman tarkastuselimen lausunto. Tästä lausunnosta on käytävä ilmi, ovatko kirjanpitotiedot oikeat ja riittävät, toimivatko käytössä olevat valvontajärjestelmät moitteettomasti ja ovatko tilien perustana olevat toimet lailliset ja asianmukaiset. Lausunnossa on myös ilmoitettava, antaako tarkastustyö aihetta epäillä ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetussa johdon vahvistuslausumassa esitettyjä tietoja.
Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut asiakirjat on toimitettava komissiolle viimeistään seuraavan varainhoitovuoden 15 päivänä helmikuuta. Toisessa alakohdassa tarkoitettu lausunto on toimitettava komissiolle viimeistään 15 päivänä maaliskuuta.
Tässä kohdassa säädetyt velvollisuudet eivät vaikuta kansainvälisten järjestöjen ja kolmansien maiden kanssa tehtäviin sopimuksiin. Tällaisiin sopimuksiin on ainakin sisällytettävä näiden kansainvälisten järjestöjen ja kolmansien maiden velvoite toimittaa komissiolle vuosittain selvitys siitä, että unionin rahoitusosuus on kyseisenä varainhoitovuonna käytetty ja siitä on tehty tiliä 2 kohdassa asetettujen vaatimusten ja tällaisissa sopimuksissa asetettujen velvoitteiden mukaisesti.
6. Sen estämättä, mitä 7 kohdassa säädetään, komissio:
a)
valvoo, että nämä henkilöt ja yhteisöt täyttävät velvoitteensa, erityisesti tekemällä ohjelmien täytäntöönpanoa koskevia tarkastuksia ja arviointeja;
b)
soveltaa tarkastus- ja hyväksyntämenettelyjä niiden yhteisöjen ja henkilöiden tileihin, joille toteuttamistehtäviä on siirretty, ja varmistaa, että tilit ovat täydelliset, oikeelliset ja totuudenmukaiset;
c)
sulkee unionin rahoitusmenojen ulkopuolelle maksut, jotka on suoritettu sovellettavien sääntöjen vastaisesti.
7. Edellä olevia 5 ja 6 kohtaa ei sovelleta unionin sellaisille yhteisöille maksamiin rahoitusosuuksiin, joihin sovelletaan erillistä vastuuvapausmenettelyä 208 artiklan nojalla.
8. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat välillistä hallinnointia, myös sellaisten välillistä hallinnointia koskevien edellytysten määrittämistä, joiden mukaisesti yhteisöjen ja henkilöiden järjestelmien, sääntöjen ja menettelyjen on vastattava komission järjestelmiä, sääntöjä ja menettelyjä, sekä johdon vahvistuslausumia, vaatimusten noudattamista koskevia ilmoituksia, tilien tarkastus- ja hyväksyntämenettelyjä ja sovellettavien sääntöjen vastaisten menojen sulkemista unionin rahoituksen ulkopuolelle.
61 artikla
Etukäteisarvioinnit ja valtuutussopimukset
1. Ennen kuin komissio siirtää talousarvion toteuttamistehtäviä 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan nojalla yhteisöille tai henkilöille, se hankkii todisteet siitä, että 60 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan a-d alakohdassa säädetyt vaatimukset täyttyvät.
Kun yhteisön tai henkilön, jolle toteuttamistehtäviä on siirretty 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan nojalla, järjestelmiä tai sääntöjä taikka tälle yhteisölle tai henkilölle siirrettyyn unionin varojen hallinnointiin liittyviä menettelyjä muutetaan merkittävästi, asianomaisen yhteisön tai henkilön on viipymättä ilmoitettava komissiolle muutoksista. Komissio tarkistaa kyseisen yhteisön tai henkilön kanssa tehdyt valtuutussopimukset varmistaakseen, että 60 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan a-d alakohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät edelleen.
2. Jollei perussäädöksessä mainita yhteisöä, jolle toteuttamistehtäviä siirretään, komissio valitsee yhteisön jostakin 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan ii, v, vi ja vii alakohdassa luetelluista ryhmistä ottaen asianmukaisella tavalla huomioon yhteisölle siirrettävien tehtävien luonteen sekä yhteisöllä olevan kokemuksen ja sen toiminnalliset ja taloudelliset edellytykset. Valinnan on oltava avoin ja perustuttava puolueettomiin perusteisiin, eikä se saa aiheuttaa eturistiriitaa.
3. Valtuutussopimuksissa on määrättävä 60 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan a-d alakohdassa säädetyistä vaatimuksista. Niissä on selkeästi määriteltävä yhteisölle siirrettävät tehtävät, ja niiden on sisällettävä kyseisten yhteisöjen ja henkilöiden antama sitoumus siitä, että nämä täyttävät 60 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan e ja f alakohdassa säädetyt velvollisuutensa ja pidättyvät kaikista sellaisista toimista, joista voi aiheutua eturistiriita.
4. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat välilliseen hallinnointiin liittyvien sääntöjen ja menettelyjen ennakkoarviointia sekä valtuutussopimusten sisältöä.
62 artikla
Toimeenpanovirastot
1. Komissio voi siirtää toimeenpanovirastoille toimivaltuuksia toteuttaa kokonaan tai osittain unionin ohjelma tai hanke komission puolesta ja komission vastuulla tiettyjä yhteisön ohjelmien hallinnointitehtäviä hoitavien toimeenpanovirastojen asemasta 19 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 58/2003 (16) mukaisesti. Toimeenpanovirastot perustetaan komission päätöksellä, ja ne ovat unionin oikeuden mukaisia oikeushenkilöitä.
Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä toimeenpanovirastoille siirrettyjen toimivaltuuksien käyttöä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.
2. Toimeenpanoviraston johtaja toteuttaa vastaavat toimintamäärärahat suoraan hallinnoiden.
63 artikla
Toimivaltuuksien siirtämiseen sovellettavat rajoitukset
1. Komissio ei saa siirtää talousarvion toteuttamiseen liittyviä tehtäviä, mukaan lukien maksu- ja perintätehtäviä, ulkopuolisille yksityisoikeudellisille yksiköille tai yhteisöille, paitsi 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan v, vi ja vii alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa tai erityisissä tapauksissa, joissa:
i)
maksuja suoritetaan komission määrittelemille maksunsaajille;
ii)
komissio vahvistaa maksujen ehdot ja määrät; ja
iii)
maksuihin ei liity maksajayksikön tai -yhteisön harkintavaltaa.
2. Komissio voi siirtää sopimuksella sellaisille ulkopuolisille yksityisoikeudellisille yksiköille tai yhteisöille, jotka eivät suorita julkisen palvelun tehtäviä, seuraavia tehtäviä: tekniset asiantuntijatehtävät sekä sellaiset hallinto-, valmistelu- ja avustustehtävät, joiden suorittaminen ei edellytä julkisen vallan eikä arviointiin tai asianmukaisuuteen liittyvän harkintavallan käyttöä.
3. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat tehtävien siirtoa tietyille ulkoisille yksityisen sektorin yhteisöille tai elimille ensimmäisen osan V osastossa vahvistettujen, julkisia hankintoja koskevien sääntöjen mukaisesti.
3 LUKU
Taloushallinnon toimijat
1 jakso
Tehtävien eriyttämisen periaate
64 artikla
Tehtävien eriyttäminen
1. Tulojen ja menojen hyväksyjä ja tilinpitäjä hoitavat eri tehtäviä, joita ei voi yhdistää keskenään.
2. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä kaikkien taloushallinnon toimijoiden oikeuksia ja velvoitteita koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.
2 jakso
Tulojen ja menojen hyväksyjä
65 artikla
Tulojen ja menojen hyväksyjä
1. Kukin toimielin vastaa tulojen ja menojen hyväksyjän tehtävistä.
2. Tässä osastossa ilmaisulla ’henkilöstö’ tarkoitetaan henkilöstösääntöjen alaisia henkilöitä.
3. Kukin toimielin valtuuttaa työjärjestyksessään määrättyjä edellytyksiä noudattaen asianmukaisen henkilöstötason henkilöstöä tulojen ja menojen hyväksyjän tehtäviin. Toimielin määrittää sisäisissä hallintoa koskevissa säännöissään henkilöstön, jonka se valtuuttaa näihin tehtäviin, siirrettyjen valtuuksien laajuuden sekä sen, voivatko valtuutetut henkilöt siirtää valtuutusta.
4. Tulojen ja menojen hyväksyjän valtuudet voidaan siirtää ja siirretyt valtuudet siirtää edelleen ainoastaan henkilöstölle.
5. Toimivaltaiset tulojen ja menojen hyväksyjät toimivat vain valtuutus- tai edelleenvaltuutusasiakirjassaan määrätyissä rajoissa. Toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän avustajana voi toimia yksi tai useampi henkilöstön jäsen, jonka tehtävänä on suorittaa ensiksi mainitun vastuulla tiettyjä talousarvion toteuttamisessa ja tilinpäätöksessä tarvittavia toimia.
6. Kun unionin edustustojen päälliköt toimivat edelleenvaltuutettuina tulojen ja menojen hyväksyjinä 56 artiklan 2 kohdan mukaisesti, he toimivat komission alaisuudessa, ja komissio vastaa heille edelleenvaltuutettuina tulojen ja menojen hyväksyjinä kuuluvien tehtävien ja velvollisuuksien määrittelystä, suorittamisesta, seurannasta ja arvioinnista. Komissio ilmoittaa tästä samanaikaisesti korkealle edustajalle.
7. Toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän avustajana voi toimia henkilöstön jäseniä, joiden tehtävänä on suorittaa hänen vastuullaan tiettyjä talousarvion toteuttamisessa sekä taloutta ja hallintoa koskevien tietojen tuottamisessa tarvittavia tehtäviä. Toimivaltaisia tulojen ja menojen hyväksyjiä avustaviin henkilöstön jäseniin sovelletaan 57 artiklaa.
8. Kukin toimielin ilmoittaa tilintarkastustuomioistuimelle, Euroopan parlamentille ja neuvostolle valtuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien, sisäisten tarkastajien ja tilinpitäjien nimeämisestä ja tehtävästä vapauttamisesta sekä hyväksymistään varainhoitoa koskevista sisäisistä säännöistä.
9. Kukin toimielin ilmoittaa tilintarkastustuomioistuimelle ennakoiden hoitajien nimittämisestä sekä 69 artiklan 1 kohdan ja 70 artiklan mukaisista tehtävien siirtoa koskevista päätöksistä.
10. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat toimivaltaisten tulojen ja menojen hyväksyjien avustamista ja tehtävien siirtoa koskevia sisäisiä määräyksiä.
66 artikla
Tulojen ja menojen hyväksyjän valtuudet ja tehtävät
1. Tulojen ja menojen hyväksyjän tehtävänä on käsitellä toimielimensä tuloja ja menoja moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti ja huolehtia siitä, että käsittely on laillista ja asianmukaista.
2. Edellä olevaa 1 kohtaa sovellettaessa valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä laatii organisaatiorakenteen sekä tehtävien toteuttamiseen soveltuvat sisäiset valvontajärjestelmät 32 artiklan ja kyseisen toimielimen vahvistamien vähimmäissääntöjen mukaisesti ja ottaen huomioon toimintaympäristön ja rahoitettavien toimien luonteeseen liittyvät riskit. Rakenteen ja järjestelmien luomisessa hyödynnetään kattavaa riskinarviointia, jossa otetaan huomioon niiden kustannustehokkuus.
3. Menojen toteuttamiseksi toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä tekee talousarviositoumuksia ja oikeudellisia sitoumuksia, vahvistaa menoja, hyväksyy niitä maksettavaksi ja valmistelee määrärahojen käyttöä.
4. Tulojen toteuttamiseen kuuluu saamisennusteiden laatiminen, perittävien maksujen vahvistaminen sekä perintämääräysten lähettäminen. Tulojen käsittelyyn voi kuulua myös vahvistetuista saatavista luopuminen.
5. Kaikille tapahtumille on suoritettava ainakin ennakkotarkastus, joka perustuu asiakirjatarkastukseen sekä saatavilla oleviin sellaisten aiempien tarkastusten tuloksiin, jotka koskevat tapahtuman toiminnallisia ja taloudellisia näkökohtia.
Ennakkotarkastukset kattavat tapahtuman luomisen ja sen tarkastamisen.
Henkilöstön jäsenen, joka ei saa olla tapahtuman luonut henkilöstön jäsen, on suoritettava tarkastus. Tarkastuksen suorittava henkilöstön jäsen ei saa olla tapahtuman luoneen henkilöstön jäsenen alainen.
6. Valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä voi toteuttaa jälkikäteisvalvontaa tarkastaakseen tapahtumat, jotka on jo hyväksytty ennakkovalvonnan pohjalta. Tällainen valvonta voidaan toteuttaa riskianalyysiin perustuvan otannan avulla.
Ennakko- ja jälkikäteisvalvontaa ei saa suorittaa sama henkilöstö. Jälkikäteisvalvonnasta vastaavat henkilöstön jäsenet eivät saa olla ennakkovalvonnasta vastaavien henkilöstön jäsenten alaisia.
Kun valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä tarkastaa tuensaajien tilejä jälkikäteisvalvonnan yhteydessä, tarkastuksessa sovelletaan selkeitä, yhdenmukaisia ja avoimia sääntöjä, joissa otetaan huomioon sekä komission että tarkastuksen kohteiden oikeudet.
7. Taloustapahtumia valvovalla henkilöstöllä on oltava tehtävien edellyttämä ammatillinen pätevyys. Heidän on noudatettava kyseisen toimielimen vahvistamaa johtosääntöä.
8. Jos toimien taloushallintoon ja valvontaan osallistuva henkilöstön jäsen katsoo, että päätös, jonka täytäntöönpanon hänen esimiehensä antaa hänen tehtäväkseen tai jonka hänen esimiehensä antaa hänen hyväksyttäväkseen, on sääntöjenvastainen tai vastoin moitteettoman varainhoidon periaatteita tai ammatillisia sääntöjä, joita asianomaisen henkilöstön jäsenen on noudatettava, hänen on ilmoitettava asiasta esimiehelleen. Jos henkilöstön jäsen tekee ilmoituksen kirjallisesti, esimiehen on vastattava kirjallisesti. Jos esimies ei puutu asiaan tai vahvistaa alkuperäisen päätöksen tai toimeksiannon ja henkilöstön jäsen katsoo, että vahvistus ei ole kohtuullinen reagointi hänen esittämäänsä ongelmaan, henkilöstön jäsenen on ilmoitettava kirjallisesti asiasta valtuutetulle tulojen ja menojen hyväksyjälle. Jos tämä ei puutu asiaan, henkilöstön jäsenen on ilmoitettava asiasta asianomaiselle 73 artiklan 6 kohdassa tarkoitetulle elimelle.
Jos kyseessä on laiton toiminta, petos tai lahjonta, joka saattaa vahingoittaa unionin etuja, henkilöstön jäsenen on ilmoitettava asiasta sovellettavassa lainsäädännössä nimetyille viranomaisille ja elimille. Unionin taloushallinnon tarkastuksia suorittavien ulkopuolisten tarkastajien kanssa tehdyissä sopimuksissa määrätään ulkopuolisen tarkastajan velvoitteesta ilmoittaa valtuutetulle tulojen ja menojen hyväksyjälle epäillystä laittomasta toiminnasta, petoksesta tai lahjonnasta, joka saattaa vahingoittaa unionin etuja.
9. Valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä laatii toimielimelleen vuosittain tehtäviensä suorittamisesta toimintakertomuksen, joka sisältää taloutta ja hallinnointia koskevat tiedot, myös tarkastusten tulokset, ja jonka mukaan, jollei tulojen ja menojen tiettyihin aloihin liittyvissä varaumissa toisin mainita, hänellä on kohtuullinen varmuus siitä, että
a)
kertomuksen tiedot ovat oikeat ja riittävät;
b)
kertomuksessa kuvattuun toimintaan osoitetut varat on käytetty aiottuun tarkoitukseensa moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti;
c)
käytössä olevat valvontamenettelyt antavat riittävät takeet siitä, että tilien perustana olevat toimet ovat laillisia ja asianmukaisia.
Kertomuksesta on käytävä ilmi, vastaavatko saavutetut tulokset asetettuja tavoitteita, millaisia riskejä tapahtumiin liittyy, miten käyttöön asetetut varat on käytetty ja miten tehokkaasti ja vaikuttavasti sisäinen valvontajärjestelmä toimii, ja siihen on sisällyttävä yleisarvio tarkastusten kustannustehokkuudesta.
Komissio toimittaa vuosittain viimeistään 15 päivänä kesäkuuta Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhteenvedon edellisen vuoden toimintakertomuksista. Kunkin valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän vuotuinen toimintakertomus on myös asetettava Euroopan parlamentin ja neuvoston saataville.
10. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat ennakko- ja jälkitarkastuksia, tositteiden säilyttämistä, johtosääntöä, tulojen ja menojen hyväksyjän toimimatta jättämistä, tietojen toimittamista tilinpitäjälle ja raportointia neuvottelumenettelyistä.
67 artikla
Unionin edustustojen päälliköiden toimivaltuudet ja tehtävät
1. Toimiessaan edelleenvaltuutettuina tulojen ja menojen hyväksyjinä 56 artiklan 2 kohdan mukaisesti unionin edustustojen päälliköiden on tehtävä läheistä yhteistyötä komission kanssa, jotta varat pannaan täytäntöön moitteettomasti, ja etenkin sen varmistamiseksi, että rahoitustoimet ovat laillisia ja asianmukaisia, että varojen hallinnoinnissa noudatetaan moitteettoman varainhoidon periaatetta ja että unionin taloudellisia etuja suojataan tehokkaasti.
Heidän on siksi toteutettava tarvittavat toimenpiteet välttääkseen kaikki sellaiset tilanteet, joissa heidän vastuulleen edelleenvaltuutuksella siirretty talousarvion toteuttamista koskeva komission vastuu olisi uhattuna, sekä kaikkien sellaisten prioriteettiristiriitojen syntymisen, jotka todennäköisesti vaikuttavat heille edelleenvaltuutuksella siirrettyjen varainhoidon tehtävien hoitamiseen.
Kun toisessa alakohdassa tarkoitettu tilanne tai ristiriita syntyy, unionin edustustojen päälliköiden on viipymättä ilmoitettava siitä asiasta vastaaville komission ja ulkosuhdehallinnon pääjohtajille. Pääjohtajat toteuttavat aiheelliset toimenpiteet tilanteen korjaamiseksi.
2. Jos unionin edustuston päällikkö on 66 artiklan 8 kohdassa tarkoitetussa tilanteessa, hänen on saatettava asia 73 artiklan 6 kohdan mukaisesti perustetun taloudellisten väärinkäytösten tutkintaelimen käsiteltäväksi. Jos kyseessä on laiton toiminta, petos tai lahjonta, joka saattaa vahingoittaa unionin etuja, hänen on ilmoitettava asiasta sovellettavassa lainsäädännössä nimetyille viranomaisille ja elimille.
3. Edellä olevan 56 artiklan 2 kohdan mukaisesti edelleenvaltuutettuina tulojen ja menojen hyväksyjinä toimivien unionin edustustojen päälliköiden on annettava kertomus omalle valtuutetulle tulojen ja menojen hyväksyjälleen, jotta tämä voi sisällyttää kyseiset kertomukset 66 artiklan 9 kohdassa tarkoitettuun omaan vuotuiseen toimintakertomukseensa. Kussakin unionin edustuston päällikön kertomuksessa on esitettävä tiedot edustustossa käytössä olevien sisäisten valvontajärjestelmien tehokkuudesta ja vaikuttavuudesta sekä kyseiselle edustuston päällikölle edelleenvaltuutuksella siirrettyjen toimien hallinnoinnista, ja sen perusteella on saatava 73 artiklan 5 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettu varmuus. Nämä kertomukset liitetään valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän vuotuiseen toimintakertomukseen, ja ne on toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle ottaen asianmukaisesti huomioon niiden luottamuksellisuus.
Unionin edustustojen päälliköiden on toimittava täydessä yhteistyössä vastuuvapausmenettelyyn osallistuvien toimielinten kanssa ja toimitettava tarvittaessa tarpeelliset lisätiedot. Tässä yhteydessä heitä voidaan pyytää osallistumaan asiaankuuluvien elinten kokouksiin sekä avustamaan toimivaltaista valtuutettua tulojen ja menojen hyväksyjää.
4. Edelleenvaltuutettuina tulojen ja menojen hyväksyjinä 56 artiklan 2 kohdan mukaisesti toimivien unionin edustustojen päälliköiden on vastattava kaikkiin komission valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän komission omasta aloitteesta tai vastuuvapausmenettelyn yhteydessä Euroopan parlamentin pyynnöstä esittämiin pyyntöihin.
5. Komissio varmistaa, että edelleenvaltuutuksilla ei haitata SEUT-sopimuksen 319 artiklan mukaisen vastuuvapauden myöntämismenettelyn toteuttamista.
3 jakso
Tilinpitäjä
68 artikla
Tilinpitäjän toimivaltuudet ja tehtävät
1. Kukin toimielin nimeää tilinpitäjän, jolla on toimielimessä seuraavat tehtävät:
a)
maksujen moitteeton suorittaminen, tulojen kantaminen ja vahvistettujen saamisten perintä;
b)
tilinpäätöksen laatiminen ja esittäminen ensimmäisen osan IX osaston mukaisesti;
c)
kirjanpito ensimmäisen osan IX osaston mukaisesti;
d)
kirjanpidossa noudatettavien menettelyjen sekä tililuettelon määritteleminen ensimmäisen osan IX osaston mukaisesti;
e)
kirjanpitojärjestelmien määritteleminen ja hyväksyminen sekä tarvittaessa sellaisten tulojen ja menojen hyväksyjän määräämien järjestelmien hyväksyminen, joiden tarkoituksena on tuottaa tai perustella kirjanpitotietoja; tilinpitäjä valtuutetaan tätä varten tarkistamaan milloin tahansa, että hyväksymisperusteita on noudatettu;
f)
kassanhallinta.
Ulkosuhdehallinnon tilinpitäjän vastuut koskevat ainoastaan talousarvioon sisältyvää ulkosuhdehallinnon pääluokkaa, jota toteuttaa ulkosuhdehallinto. Komission tilinpitäjällä on edelleen kokonaisvastuu talousarvioon sisältyvästä komission pääluokasta, myös sellaisiin määrärahoihin liittyvistä kirjanpitotapahtumista, joiden hallinnointi on siirretty unionin edustustojen päälliköille edelleenvaltuutuksella.
Komission tilinpitäjä toimii myös ulkosuhdehallinnon tilinpitäjänä ulkosuhdehallintoa varten tarkoitetun talousarvion pääluokan toteuttamisen osalta, jollei 213 artiklasta muuta johdu.
2. Komission tilinpitäjä määrittelee kirjanpidossa noudatettavat säännöt sekä yhdenmukaistetut tililuettelot ensimmäisen osan IX osaston mukaisesti.
3. Tilinpitäjien on saatava tulojen ja menojen hyväksyjiltä kaikki tiedot, joita tarvitaan, jotta tilinpäätöksessä voidaan antaa oikea ja riittävä kuva toimielinten taloudellisesta asemasta ja talousarvion toteuttamisesta. Tulojen ja menojen hyväksyjien on taattava näiden tietojen luotettavuus.
4. Ennen kuin toimielin tai 208 artiklassa tarkoitettu elin hyväksyy tilinpäätöksen, tilinpitäjä varmentaa sen allekirjoituksellaan vahvistaen, että hänellä on kohtuullinen varmuus siitä, että tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan toimielimen tai 208 artiklassa tarkoitetun elimen taloudellisesta asemasta.
Tätä varten tilinpitäjän on tarkistettava, että tilinpäätös on laadittu 143 artiklassa tarkoitettujen kirjanpitosääntöjen ja tämän artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen kirjanpitomenettelyjen mukaisesti ja että kaikki tulot ja menot on merkitty kirjanpitoon.
Valtuutetut tulojen ja menojen hyväksyjät toimittavat tilinpitäjälle tiedot, jotka tämä tarvitsee tehtäviensä hoitamiseksi.
Tulojen ja menojen hyväksyjät vastaavat täysin hallinnoimiensa varojen asianmukaisesta käytöstä, valvonnassaan olevien menojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta sekä tilinpitäjälle toimitettujen tietojen täydellisyydestä ja oikeellisuudesta.
5. Tilinpitäjällä on toimivalta tarkistaa saamansa tiedot sekä toimittaa sellaiset muut tarkastukset, jotka hän katsoo tarpeellisiksi voidakseen varmentaa tilinpäätöksen allekirjoituksellaan.
Tilinpitäjä esittää tarvittaessa varaumia ja tekee selkoa niiden lajista ja laajuudesta.
6. Jollei tässä asetuksessa toisin säädetä, vain tilinpitäjällä on toimivalta hoitaa käteisvaroja ja muita vastaavia varoja. Tilinpitäjä on vastuussa niiden säilyttämisestä.
7. Ohjelman tai toimen toteuttamisen yhteydessä voidaan komission nimiin ja sen puolesta avata varainhoitotilejä, joiden hallinnointi voidaan antaa elimelle, jolle on siirretty toteuttamistehtäviä 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan ii, iii, v tai vi alakohdan nojalla.
Tällaiset tilit avataan ohjelman tai toimen toteuttamisesta vastuussa olevan tulojen ja menojen hyväksyjän valvonnassa komission tilinpitäjän suostumuksella.
Tällaisia tilejä hallinnoidaan tulojen ja menojen hyväksyjän valvonnassa.
8. Komission tilinpitäjä määrittää varainhoitotilien avaamiseen, hallinnointiin ja lopettamiseen sovellettavat säännöt ja niiden käytön.
9. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat tilinpitäjän toimivaltuuksia ja tehtäviä, mukaan lukien hänen nimittämisensä ja hänen tehtäviensä päättyminen, lausunto kirjanpitojärjestelmistä ja omaisuuden luettelointijärjestelmistä, kassanhallinta, pankkitilien hallinnointi, tilien allekirjoitukset, tilien hoitaminen, tilisiirrot ja valuuttojen muuntaminen, maksutavat, oikeushenkilörekisteri ja tositteiden säilyttäminen.
69 artikla
Valtuudet, jotka tilinpitäjä voi siirtää
1. Tilinpitäjä voi tehtäviensä suorittamiseksi siirtää joitakin tehtävistään alaisuudessaan toimivalle henkilöstölle.
Heille siirretyt tehtävät vahvistetaan valtuutusasiakirjassa.
2. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat henkilöitä, jotka on valtuutettu hoitamaan tilejä paikallisessa yksikössä.
4 jakso
Ennakoiden hoitaja
70 artikla
Ennakkotilit
1. Muita kuin omia varoja koskevien tulojen kantamista ja vähäisten menojen maksamista varten voidaan perustaa ennakkotilejä tämän asetuksen nojalla annettavissa delegoiduissa säädöksissä määritellyin ehdoin.
Ennakkotilejä voidaan kuitenkin käyttää ilman määrällisiä rajoituksia, kun on kysymys 128 artiklassa tarkoitetuista hätäavusta ja humanitaarisista avustustoimista, ottaen huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston päättämät vastaavan budjettikohdan määrärahat kuluvana varainhoitovuonna.
2. Toimielimen tilinpitäjä hankkii varat ennakkotileihin, ja niistä vastaavat toimielimen tilinpitäjän nimeämät ennakoiden hoitajat.
3. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä ennakkotilejä koskevista edellytyksistä, mukaan lukien ennakoiden hoitajien maksamien summien enimmäismäärät ja säännöt myös ulkoisia toimia varten, sekä säännöt, jotka koskevat ennakoiden hoitajien valintaa, varojen hankkimista ennakkotileihin, tulojen ja menojen hyväksyjien ja tilinpitäjien tekemiä tarkastuksia ja hankintamenettelyjen noudattamista. Siirretään lisäksi komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat unionin edustustojen ennakkotilien perustamista ja ennakoiden hoitajia.
4 LUKU
Taloushallinnon toimijoiden vastuu
1 jakso
Yleiset säännöt
71 artikla
Taloushallinnon toimijoiden valtuutusten peruuttaminen tai keskeyttäminen
1. Nimittävä viranomainen voi milloin tahansa päättää peruuttaa toimivaltaisten tulojen ja menojen hyväksyjien valtuutuksen tai edelleenvaltuutuksen väliaikaisesti tai lopullisesti.
2. Nimittävä viranomainen voi milloin tahansa päättää pidättää tilinpitäjän tai ennakoiden hoitajat tai molemmat virantoimituksesta väliaikaisesti tai lopullisesti.
3. Tämä artikla ei rajoita 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuihin taloushallinnon toimijoihin kohdistettavia kurinpidollisia toimenpiteitä.
72 artikla
Tulojen ja menojen hyväksyjän vastuu laittomasta toiminnasta, petoksesta tai lahjonnasta
1. Tämä luku ei rajoita rikosoikeudellista vastuuta, joka 71 artiklassa tarkoitetuille taloushallinnon toimijoille saattaa aiheutua asiaan sovellettavan kansallisen lainsäädännön perusteella sekä unionin taloudellisten etujen suojaamista ja unionin virkamiesten tai jäsenvaltioiden virkamiesten lahjonnan torjumista koskevien voimassa olevien säännösten perusteella.
2. Kuhunkin toimivaltaiseen tulojen ja menojen hyväksyjään, tilinpitäjään tai ennakoiden hoitajaan voidaan kohdistaa kurinpitomenettely ja hänet voidaan saattaa korvausvelvolliseksi henkilöstösääntöjen ehtojen mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen 73, 74 ja 75 artiklan soveltamista. Unionin etuja haittaava laiton toiminta, petos tai lahjonta on saatettava sovellettavassa lainsäädännössä nimetyn viranomaisen tai elimen, erityisesti OLAF:n käsiteltäväksi.
3. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat tulojen ja menojen hyväksyjien, tilinpitäjien ja ennakoiden hoitajien vastuuta laittomasta toiminnasta, petoksesta tai lahjonnasta.
2 jakso
Toimivaltaisiin tulojen ja menojen hyväksyjiin sovellettavat säännöt
73 artikla
Tulojen ja menojen hyväksyjiin sovellettavat säännöt
1. Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä voidaan saattaa taloudelliseen vastuuseen henkilöstösääntöjen ehtojen mukaisesti.
2. Korvausvelvollisuus koskee erityisesti tapauksia, joissa toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä joko tahallisesti tai vakavan laiminlyönnin seurauksena
a)
toteaa perittävät saatavat tai antaa perintämääräyksen, tekee menositoumuksen tai allekirjoittaa maksumääräyksen jättäen noudattamatta tätä asetusta tai tämän asetuksen nojalla annettavia delegoituja säädöksiä;
b)
jättää laatimatta saamista koskevan asiakirjan tai jättää antamatta perintämääräyksen tai viivyttää perintä- tai maksumääräyksen antamista, minkä johdosta toimielin voi joutua vastaamaan kolmannen osapuolen nostamaan vahingonkorvauskanteeseen.
3. Jos valtuutettu tai edelleenvaltuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä katsoo, että hänen toteutettavakseen annettuun päätökseen liittyy sääntöjenvastaisuuksia tai että päätös on moitteettoman varainhoidon periaatteen vastainen, hänen on ilmoitettava tästä kirjallisesti valtuutuksen antajalle. Jos valtuutuksen antaja antaa valtuutetulle tai edelleenvaltuutetulle tulojen ja menojen hyväksyjälle kyseisen päätöksen tekemistä varten kirjallisesti perustellun toimeksiannon, tämä vapautuu vastuustaan.
4. Yksikkönsä sisällä edelleenvaltuutuksen antaneelle valtuutetulle tulojen ja menojen hyväksyjälle jää vastuu sisäisten hallinnointi- ja valvontajärjestelmien tehokkuudesta ja vaikuttavuudesta sekä edelleenvaltuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän valinnasta.
5. Jos valtuuksia on edelleenvaltuutuksella siirretty unionin edustustojen päälliköille, valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä on vastuussa käytössä olevien sisäisten hallinnointi- ja valvontajärjestelmien määrittelystä sekä niiden tehokkuudesta ja vaikuttavuudesta. Unionin edustustojen päälliköt ovat vastuussa näiden järjestelmien asianmukaisesta perustamisesta ja toiminnasta valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän antamien ohjeiden mukaisesti sekä varojen ja toteuttamiensa toimien hallinnoinnista vastuullaan olevassa unionin edustustossa. Edustustojen päälliköiden on ennen tehtäviensä vastaanottamista osallistuttava erityiskoulutukseen, jossa käsitellään tulojen ja menojen hyväksyjien tehtäviä ja vastuita ja talousarvion toteuttamista.
Unionin edustustojen päälliköiden on laadittava kertomuksia tämän kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti vastuullaan olevista tehtävistä 67 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
Unionin edustustojen päälliköt antavat joka vuosi komission valtuutetulle tulojen ja menojen hyväksyjälle varmuutta koskevan lausumansa edustustonsa sisäisistä hallinnointi- ja valvontajärjestelmistä sekä heille edelleenvaltuutuksella siirrettyjen toimien hallinnoinnista ja tuloksista, jotta tulojen ja menojen hyväksyjä voi laatia 66 artiklan 9 kohdan mukaisen lausumansa.
6. Kukin toimielin perustaa erityisen taloudellisten väärinkäytösten tutkintaelimen tai osallistuu usean toimielimen perustamaan yhteiseen tutkintaelimeen. Tutkintaelimet toimivat riippumattomasti, ja niiden tehtävänä on selvittää, onko taloudellinen väärinkäytös tapahtunut, ja päättää mahdollisista seuraamuksista.
Toimielin päättää kyseisen elimen lausunnon perusteella, aloittaako se kurinpitomenettelyn tai menettelyn asianomaisen saattamiseksi korvausvelvollisiksi. Jos elin on havainnut järjestelmään liittyviä ongelmia, se toimittaa tulojen ja menojen hyväksyjälle ja valtuutetulle tulojen ja menojen hyväksyjälle, jos tämä ei ole osallisena asiassa, sekä sisäiselle tarkastajalle kertomuksen, jossa se esittää asiaa koskevia suosituksia.
7. Kun unionin edustustojen päälliköt toimivat edelleenvaltuutettuina tulojen ja menojen hyväksyjinä 56 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on komission tämän artiklan 6 kohdan mukaisesti perustama taloudellisten väärinkäytösten tutkintaelin toimivaltainen 56 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa asioissa.
Jos tutkintaelin havaitsee järjestelmään liittyviä ongelmia, se toimittaa tulojen ja menojen hyväksyjälle, korkealle edustajalle ja komission valtuutetulle tulojen ja menojen hyväksyjälle, jos tämä ei ole osallisena asiassa, sekä sisäiselle tarkastajalle kertomuksen, jossa se esittää asiaa koskevia suosituksia.
Komissio voi tutkintaelimen lausunnon perusteella pyytää korkeaa edustajaa aloittamaan nimittävän viranomaisen ominaisuudessa kurinpitotoimia tai korvausvastuuta koskevan menettelyn edelleenvaltuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien osalta, jos väärinkäytökset koskevat näille edelleenvaltuutuksella siirrettyjä komission toimivaltuuksia. Korkea edustaja toteuttaa tällöin henkilöstösääntöjen mukaisesti asianmukaiset toimenpiteet kurinpitotoimia tai korvauksen maksua koskevien päätösten täytäntöönpanemiseksi komission suosituksen mukaisesti.
Jäsenvaltioiden on tuettava täysimääräisesti unionia henkilöstösääntöjen 22 artiklaan perustuvan korvausvastuun täytäntöönpanossa väliaikaisten toimihenkilöiden osalta, joihin sovelletaan Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 2 artiklan e alakohtaa.
8. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, joita sovelletaan valtuutettuihin tulojen ja menojen hyväksyjiin, mukaan lukien toimeksiantojen vahvistamista ja taloudellisten väärinkäytösten tutkintaelimen roolia koskevat säännöt.
3 jakso
Tilinpitäjiin ja ennakoiden hoitajiin sovellettavat säännöt
74 artikla
Tilinpitäjiin sovellettavat säännöt
1. Tilinpitäjään voidaan kohdistaa kurinpitomenettely ja hänet voidaan saattaa korvausvelvolliseksi henkilöstösääntöjen ehtojen ja niissä määrättyjen menettelyjen mukaisesti. Tilinpitäjä voidaan erityisesti saattaa vastuuseen seuraavista väärinkäytöstapauksista:
a)
hänen hallussaan olevat rahavarat, muut varat tai asiakirjat katoavat taikka menettävät arvonsa;
b)
pankki- tai postisiirtotilejä on aiheettomasti muutettu;
c)
perinnät tai maksut eivät ole perintä- tai maksumääräyksien mukaisia;
d)
tulojen kantaminen on laiminlyöty.
2. Siirretään komissiolle valta 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat tilinpitäjien vastuuta muissa väärinkäytöstapauksissa.
75 artikla
Ennakoiden hoitajiin sovellettavat säännöt
1. Ennakoiden hoitajaan voidaan kohdistaa kurinpitomenettely ja hänet voidaan saattaa korvausvelvolliseksi henkilöstösääntöjen ehtojen ja niissä määrättyjen menettelyjen mukaisesti. Ennakoiden hoitaja voidaan erityisesti saattaa vastuuseen seuraavista väärinkäytöstapauksista:
a)
hänen hallussaan olevat rahavarat, muut varat tai asiakirjat katoavat taikka menettävät arvonsa;
b)
hänen suorittamiensa maksujen perustana ei ole asianmukaisia tositteita;
c)
maksu on suoritettu muulle kuin maksuun oikeutetulle;
d)
tulojen kantaminen on laiminlyöty.
2. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat ennakoiden hoitajien vastuuta muissa väärinkäytöstapauksissa.
5 LUKU
Tulotapahtumat
1 jakso
Omien varojen käyttöön asettaminen
76 artikla
Omat varat
1. Talousarvioon otetaan euroina ilmaistu arvio päätöksessä 2007/463/EY, Euratom tarkoitetuista omista varoista muodostuvista tuloista. Ne asetetaan käyttöön asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 mukaisesti.
2. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä omiin varoihin sovellettavista yksityiskohtaisista säännöistä.
2 jakso
Saamisennuste
77 artikla
Saamisennuste
1. Kun toimivaltaisella tulojen ja menojen hyväksyjällä on riittävästi luotettavaa tietoa toimenpiteestä tai tilanteesta, josta voi aiheutua unionille saamisia, hän laatii saamisennusteen.
2. Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä muuttaa saamisennustetta heti, kun hänen tietoonsa tulee seikka, joka muuttaa saamisennusteen pohjana olevaa toimenpidettä tai tilannetta.
Laadittaessa sellaista toimenpidettä tai tilannetta koskevaa perintämääräystä, jonka pohjalta on aiemmin tehty saamisennuste, toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä mukauttaa ennustetta vastaavasti.
Jos perintämääräys koskee alkuperäiseen saamisennusteeseen nähden samansuuruista määrää, saamisennuste muutetaan nollaksi.
3. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, päätöksessä 2007/436/EY, Euratom määritellyistä omista varoista, jotka jäsenvaltiot maksavat määrättyinä eräpäivinä, ei laadita saamisennustetta ennen kuin jäsenvaltiot asettavat varat komission käyttöön. Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä laatii sen sijaan näitä määriä koskevan perintämääräyksen.
4. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä saamisennustetta koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.
3 jakso
Saamisen vahvistaminen
78 artikla
Saamisen vahvistaminen
1. Saamisen vahvistaminen on toimi, jolla toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä:
a)
varmistaa, että velka on olemassa;
b)
määrittää tai tarkastaa velan aiheellisuuden ja sen määrän;
c)
tarkastaa, että velka on riidaton.
2. Komission käyttöön asetetut omat varat sekä kaikki saamiset, jotka ovat selvät, rahassa määritellyt ja erääntyneet, vahvistetaan tilinpitäjälle annettavalla perintämääräyksellä ja sen jälkeen velalliselle osoitettavalla veloitusilmoituksella; nämä laatii toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä.
3. Aiheettomasti maksetut määrät peritään takaisin.
4. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat saamisen vahvistamista, mukaan lukien menettelyt ja tositteet, sekä viivästyskorkoja.
4 jakso
Perinnän hyväksyminen
79 artikla
Perinnän hyväksyminen
1. Perintätoimen hyväksyminen on toimi, jolla toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä antaa tilinpitäjälle perintämääräyksellä ohjeet periä toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän vahvistama saaminen.
2. Toimielin voi määrätä saamisen maksuvelvollisuuden myös muille kuin jäsenvaltioille SEUT-sopimuksen 299 artiklassa tarkoitetulla täytäntöönpanokelpoisella päätöksellä.
Jos unionin taloudellisten etujen tehokas ja oikea-aikainen suojaaminen sitä edellyttää, komissio voi poikkeusolosuhteissa myös antaa muiden toimielinten eduksi niiden pyynnöstä tällaisen täytäntöönpanokelpoisen päätöksen, joka koskee henkilöstösääntöjen alaiseen henkilöstöön liittyviä saamisia.
Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä perintää koskevien määräysten antamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.
5 jakso
Perintä
80 artikla
Perintää koskevat säännöt
1. Tilinpitäjä on vastuussa toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän asianmukaisesti laatimista saamisten perintää koskevista määräyksistä. Tilinpitäjä huolehtii siitä, että unionin tulot maksetaan unionin kassaan asianmukaisesti ja että unionin oikeudet turvataan.
Periessään saamisia tilinpitäjä ottaa huomioon velallisen omat saamiset unionilta. Tällaisten saamisten on oltava selviä, rahassa määriteltyjä ja erääntyneitä.
2. Aikoessaan luopua vahvistetun saamisen perimisestä kokonaisuudessaan tai osittain valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä tarkastaa, että luopuminen on asianmukainen ja moitteettoman varainhoidon ja suhteellisuuden periaatteiden mukainen. Luopumispäätös on perusteltava. Tulojen ja menojen hyväksyjä voi siirtää luopumispäätöksen.
Valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä voi kokonaan tai osittain peruuttaa vahvistetun saamisen. Vahvistetun saamisen osittainen peruuttaminen ei tarkoita, että unioni luopuisi vahvistetusta saamisoikeudestaan.
Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat perintätapaa, mukaan lukien periminen kuittaamalla, perintämenettely silloin, kun maksua ei suoriteta vapaaehtoisesti, jatkoajan myöntäminen maksamiselle, sakkojen ja muiden seuraamusmaksujen perintä, vahvistetun saamisen perinnästä luopuminen ja vahvistetun saamisen peruuttaminen.
3. Jäsenvaltiot ovat ensisijaisesti vastuussa valvonnasta ja tarkastusten suorittamisesta sekä aiheettomasti maksettujen määrien perinnästä alakohtaisten sääntöjen mukaisesti. Jos jäsenvaltiot havaitsevat ja korjaavat sääntöjenvastaisuuksia omaan lukuunsa, niille myönnetään poikkeus näitä sääntöjenvastaisuuksia koskevista komission rahoitusoikaisuista.
4. Komissio tekee jäsenvaltioita koskevia rahoitusoikaisuja, jotta sovellettavan oikeuden vastaiset menot voidaan sulkea unionin rahoituksen ulkopuolelle. Komissio tekee rahoitusoikaisunsa aiheettomasti maksettujen määrien ja niistä talousarvioon kohdistuvien vaikutusten perusteella. Jos tällaisia määriä ei voida määrittää tarkasti, komissio voi soveltaa ekstrapoloituja tai kiinteämääräisiä oikaisuja alakohtaisten sääntöjen mukaisesti.
Komissio ottaa rahoitusoikaisun määrää päättäessään huomioon sovellettavan oikeuden rikkomisen ja talousarvioon kohdistuvien vaikutusten luonteen ja merkittävyyden, myös silloin kun on kyse hallinnointi- ja valvontajärjestelmien puutteista.
Rahoitusoikaisujen tekemistä ja sovellettavaa menettelyä koskevat perusteet voidaan vahvistaa alakohtaisissa säännöissä.
5. Ekstrapoloituja tai kiinteämääräisiä oikaisuja koskevat menettelytavat vahvistetaan alakohtaisten sääntöjen mukaisesti siten, että komissio voi suojata unionin taloudellisia etuja.
81 artikla
Vanhentumisaika
1. Unionin saamiset kolmansilta ja kolmansien saamiset unionilta vanhentuvat viidessä vuodessa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asiaan sovellettavia erityissäännöksiä ja päätöksen 2007/436/EY, Euratom soveltamista.
2. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä vanhentumisaikaa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.
82 artikla
Unionin saamisten kohtelu jäsenvaltioissa
Kun on käynnistetty maksukyvyttömyysmenettely, unionin saamisiin sovelletaan samaa etuuskohtelua kuin julkisoikeudellisten yhteisöjen samanluonteisiin saamisiin niissä jäsenvaltioissa, joissa perintämenettelyt on käynnistetty.
83 artikla
Komission määräämät sakot ja seuraamusmaksut sekä niistä kertyneet korot
1. Sakoista, seuraamusmaksuista ja seuraamuksista peräisin olevia määriä sekä niistä kertyneitä korkoja tai muita tuloja ei oteta tuloina talousarvioon niin kauan kuin Euroopan unionin tuomioistuin voi kumota niitä koskevat päätökset.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut määrät otetaan tuloina talousarvioon mahdollisimman pian ja viimeistään sitä vuotta seuraavana vuonna, jona kaikki muutoksenhakukeinot on käytetty. Varat suorittaneelle yksikölle Euroopan unionin tuomioistuimen antaman tuomion perusteella palautettavia määriä ei oteta tuloina talousarvioon.
3. Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta päätöksiin tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä tai oikaisuista.
4. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat sakoista ja seuraamusmaksuista sekä niistä kertyneistä koroista peräisin olevia määriä.
6 LUKU
Menotapahtumat
84 artikla
Rahoituspäätökset
1. Kaikista menoista tehdään sitoumus, joka vahvistetaan, hyväksytään ja maksetaan.
2. Menoon sitoutumista edeltää rahoituspäätös, jonka tekee toimielin tai ne viranomaiset, joille toimielin on siirtänyt päätöstä koskevan toimivallan, lukuun ottamatta määrärahoja, jotka voidaan käyttää ilman perussäädöstä 54 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan e alakohdan mukaisesti.
3. Edellä 2 kohdassa tarkoitetussa rahoituspäätöksessä määritellään tavoite, odotetut tulokset, toteuttamistapa ja sen kokonaismäärä. Siihen sisältyy myös kuvaus rahoitettavista toimista, maininta kullekin toimelle osoitetusta määrästä sekä alustava toteuttamisaikataulu.
Välillisessä hallinnoinnissa rahoituspäätöksessä on myös ilmoitettava yhteisö tai henkilö, jolle toteuttamistehtäviä on siirretty 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan nojalla, sekä perusteet, joiden mukaisesti yhteisö tai henkilö valitaan, ja kyseiselle yhteisölle tai henkilölle siirrettävät tehtävät.
4. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä rahoituspäätöksiä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.
1 jakso
Menoihin sitoutuminen
85 artikla
Sitoumukset
1. Talousarviositoumus on toimi, jolla maksuihin tarvittavat määrärahat varaudutaan suorittamaan talousarviosta myöhemmin oikeudellisten sitoumusten mukaisesti.
Oikeudellisen sitoumuksen tekeminen on toimi, jolla tulojen ja menojen hyväksyjä luo tai vahvistaa velvoitteen, josta aiheutuu meno.
Talousarviositoumukset ja oikeudelliset sitoumukset tekee sama tulojen ja menojen hyväksyjä, paitsi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, joista säädetään tämän asetuksen nojalla annettavissa delegoiduissa säädöksissä.
2. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat eri sitoumuksia, kokonaissitoumusten hyväksymistä, saman allekirjoittajan vaatimusta ja alustavilla sitoumuksilla katettavia hallintomenoja.
3. Talousarviositoumukset jakautuvat ryhmiin seuraavasti:
a)
yksittäinen sitoumus: talousarviositoumus on yksittäinen, jos menon edunsaaja ja määrä on yksilöity;
b)
kokonaissitoumus: talousarvioon tehdään kokonaissitoumus, jos ainakin yksi yksittäisen sitoumuksen tunnuspiirre on yksilöimättä;
c)
alustava sitoumus: talousarviositoumus on alustava, jos se on tarkoitettu kattamaan 170 artiklassa tarkoitettuja menoja tai juoksevia hallintomenoja, joiden määrää tai lopullisia maksunsaajia ei ole lopullisesti vahvistettu.
4. Useamman kuin yhden varainhoitovuoden aikana toteutettavia toimia koskevat talousarviositoumukset voidaan jakaa usealle eri varainhoitovuodelle vuotuisiin eriin ainoastaan silloin, kun perussäädöksessä niin säädetään, tai silloin, kun ne liittyvät hallintomenoihin.
86 artikla
Sitoumuksia koskevat säännöt
1. Toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän on tehtävä talousarviositoumus jokaisesta toimenpiteestä, josta aiheutuu meno talousarvioon, ennen kuin hän voi tehdä oikeudellisen sitoumuksen kolmansiin osapuoliin nähden tai siirtää varoja erityisrahastoon 187 artiklan nojalla.
2. Edellä 1 kohdassa säädettyä velvoitetta tehdä talousarviositoumus ennen oikeudellista sitoumusta ei sovelleta toiminnan jatkuvuussuunnitelman mukaisessa kriisitilanteessa tehtyihin, komission tai minkä tahansa muun toimielimen hallinnollisen riippumattomuutensa perusteella hyväksymien menettelyjen mukaisiin oikeudellisiin sitoumuksiin.
3. Edellä 1 kohdassa säädettyä velvoitetta ei sovelleta humanitaarisiin avustustoimiin, pelastuspalvelutoimiin ja hätäapuun, jos unionin toiminnan tehokas toteuttaminen edellyttää, että unioni tekee oikeudellisen sitoumuksen kolmansien osapuolten kanssa välittömästi, eikä talousarviositoumusta ole mahdollista tehdä etukäteen. Talousarviositoumus on tehtävä viipymättä sen jälkeen, kun kolmansien osapuolten kanssa on tehty oikeudellinen sitoumus.
4. Jollei toisen osan IV osaston erityissäännöksistä muuta johdu, talousarvioon tehtävät kokonaissitoumukset kattavat niihin liittyvien yksittäisten oikeudellisten sitoumusten kokonaiskulut vuoden n + 1 31 päivään joulukuuta saakka.
Yksittäisiin tai alustaviin talousarviositoumuksiin liittyvät yksittäiset oikeudelliset sitoumukset tehdään viimeistään 31 päivänä joulukuuta vuonna n, jollei 85 artiklan 4 kohdasta tai 203 artiklan 2 kohdasta muuta johdu.
Ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa tarkoitettujen ajanjaksojen päätyttyä toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä purkaa käyttämättömiä määriä koskevat talousarviositoumukset.
Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä kirjaa ennen talousarvioon tehdyn kokonaissitoumuksen perusteella tehdyn yksittäisen oikeudellisen sitoumuksen allekirjoittamista sen määrän talousarviokirjanpitoon vähentämällä sen talousarvioon tehdystä kokonaissitoumuksesta.
5. Useamman kuin yhden varainhoitovuoden aikana toteutettavia toimia koskeviin talousarviositoumuksiin ja oikeudellisiin sitoumuksiin sisältyy moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti määräpäivä, johon mennessä toteuttaminen on saatettava päätökseen, paitsi silloin kun on kyse henkilöstömenoista.
Ne osat tällaisista sitoumuksista, joita ei ole käytetty kuuden kuukauden kuluttua määräajan päättymisestä, peruuntuvat 15 artiklan mukaisesti.
Jos oikeudellisen sitoumuksen perusteella ei ole suoritettu 90 artiklassa tarkoitettua maksua kahden vuoden kuluessa kyseisen sitoumuksen allekirjoittamisesta, oikeudellista sitoumusta vastaavan talousarviositoumuksen määrä peruuntuu, paitsi jos tämä määrä liittyy asiaan, jonka käsittely on kesken tuomioistuimessa tai välityslautakunnassa, tai kun alakohtaisissa säännöissä on erityismääräyksiä.
6. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat talousarviositoumuksia ja oikeudellisia sitoumuksia, mukaan lukien yksittäisten sitoumusten kirjaaminen.
87 artikla
Sitoumuksiin sovellettavat tarkastukset
1. Talousarviositoumusta tehdessään toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä huolehtii siitä, että:
a)
meno on kirjattu oikeaan budjettikohtaan;
b)
määrärahat ovat käytettävissä;
c)
meno on perussopimusten, talousarvion, tämän asetuksen ja tämän asetuksen nojalla annettujen delegoitujen säädösten sekä kaikkien, perussopimusten ja muiden asetusten nojalla hyväksyttyjen säädösten mukainen;
d)
moitteettoman varainhoidon periaatetta noudatetaan. Ennakkomaksujen, niiden määrän ja maksuaikataulun on oltava oikeassa suhteessa suunnitellun toimen kestoon, täytäntöönpanon edistymiseen sekä ennakkomaksuihin liittyviin taloudellisiin riskeihin.
2. Kirjatessaan oikeudellista sitoumusta fyysisellä tai sähköisellä allekirjoituksella tulojen ja menojen hyväksyjä huolehtii siitä, että:
a)
kyseistä sitoumusta vastaa talousarviositoumus;
b)
meno on asianmukainen ja perussopimusten, talousarvion, tämän asetuksen ja tämän asetuksen nojalla annettujen delegoitujen säädösten sekä kaikkien, perussopimusten ja muiden asetusten nojalla hyväksyttyjen säädösten mukainen;
c)
moitteettoman varainhoidon periaatetta noudatetaan.
3. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä sitoumuksiin sovellettavia tarkastuksia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.
2 jakso
Menojen vahvistaminen
88 artikla
Menojen vahvistaminen
1. Menoja vahvistaessaan toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä:
a)
tarkastaa, että velkojalla on oikeus saamiseen;
b)
määrittää tai tarkastaa velan aiheellisuuden ja sen määrän;
c)
tarkastaa ne edellytykset, joilla saaminen voidaan vaatia maksettavaksi.
2. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat menojen vahvistamista, mukaan lukien hyväksymismerkintä henkilöstömenoissa ja hankintasopimusten ja avustusten väli- ja loppumaksuissa, tarkastusmerkintä ennakkomaksuissa sekä hyväksymis- ja tarkastusmerkinnän tekeminen.
3 jakso
Menojen hyväksyminen
89 artikla
Menojen hyväksyminen
1. Menoja hyväksyessään toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä antaa tilinpitäjälle maksumääräyksellä ohjeet maksaa menon määrä, jonka toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä on vahvistanut tarkastettuaan ensin, että määrärahat ovat käytettävissä.
Jos toimitetuista palveluista, vuokrauspalvelut mukaan luettuina, tai tavaroista suoritetaan toistuvia maksuja ja tulojen ja menojen hyväksyjä tekee niistä riskinarvioinnin, hän voi määrätä, että käytetään suoraveloitusta.
2. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat menojen hyväksymistä, mukaan lukien maksumääräysten pakollisten mainintojen määritteleminen sekä tulojen ja menojen hyväksyjän tekemät maksumääräysten tarkastukset.
4 jakso
Menojen maksaminen
90 artikla
Maksutyypit
1. Maksu suoritetaan, jos on olemassa todisteet siitä, että asianomainen toiminta on perussäädöksen säännösten tai sopimusmääräysten mukainen, yhdellä tai useammalla seuraavista tavoista:
a)
maksetaan koko erääntynyt määrä;
b)
maksetaan:
i)
ennakkomaksu, joka voidaan jakaa useaan maksuerään, valtuutussopimuksen, hankinta- tai avustussopimuksen allekirjoittamisen tai avustuspäätöksen tiedoksi antamisen jälkeen;
ii)
yksi tai useampi välimaksu korvauksena toimen osittaisesta toteuttamisesta;
iii)
loput erääntyneestä määrästä, kun toimi on toteutettu kokonaisuudessaan.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut maksutyypit erotetaan toisistaan talousarviokirjanpidossa kunkin maksun suorittamisajankohtana.
3. Jäljempänä 152 artiklassa tarkoitetuissa kirjanpitoon sovellettavissa säännöissä määrätään, miten ennakkomaksut selvitetään kirjanpidossa ja miten kustannusten tukikelpoisuus otetaan huomioon.
4. Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä selvittää säännöllisesti ennakkomaksut kyseisen hankkeen taloudellisen luonteen ja ajoituksen perusteella.
Jos toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä ei pidä hyödyllisenä rahoitusselvityksen pyytämistä tuensaajilta tai toimeksisaajilta, hän hankkii näiltä vähintään vuosittain tiedot menokertymästä silloin, kun avustus tai sopimus on arvoltaan yli 5 000 000 euroa.
Toisen alakohdan soveltamiseksi hankintasopimuksiin, avustuspäätöksiin, avustussopimuksiin ja valtuutussopimuksiin otetaan asianmukaiset määräykset ja säännökset.
Tällä kohdalla ei rajoiteta toisen osan IV osastossa vahvistettujen yksityiskohtaisten sääntöjen soveltamista.
5. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä maksutyyppejä ja tositteita koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.
91 artikla
Maksaminen käytettävissä olevien varojen rajoissa
Tilinpitäjä maksaa menot käytettävissä olevien varojen rajoissa.
5 jakso
Menotapahtumia koskevat määräajat
92 artikla
Määräajat
1. Maksut suoritetaan
a)
90 kalenteripäivän kuluessa valtuutussopimusten, hankintasopimusten, avustussopimusten ja avustuspäätösten osalta, joihin sisältyviä teknisiä palveluja tai työsuorituksia on erityisen vaikea arvioida ja joissa maksu edellyttää selvityksen tai lausunnon hyväksymistä;
b)
60 kalenteripäivän kuluessa kaikkien muiden valtuutussopimusten, hankintasopimusten, avustussopimusten ja avustuspäätösten osalta, joissa maksu edellyttää selvityksen tai lausunnon hyväksymistä;
c)
30 kalenteripäivän kuluessa kaikkien muiden valtuutussopimusten, hankintasopimusten, avustussopimusten ja avustuspäätösten osalta.
2. Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä voi lykätä maksun määräaikaa, jos
a)
maksupyynnön määrä ei ole erääntynyt; tai
b)
asianmukaisia tositteita ei ole toimitettu.
Jos toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä saa tietoja, joiden perusteella on aihetta epäillä maksupyynnön kohteena olevien menojen tukikelpoisuutta, hän voi lykätä maksun määräaikaa tehdäkseen lisätarkastuksia, myös paikan päällä tehtävinä tarkastuksina, jotta voidaan varmistaa, että kaikki menot ovat tosiasiallisesti tukikelpoisia.
3. Asianomaisille velkojille on ilmoitettava lykkäyksen syyt kirjallisesti.
4. Jos määräaikaa lykätään yli kaksi kuukautta, velkoja voi pyytää toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän päätöstä lykkäyksen jatkumisesta.
5. Lukuun ottamatta jäsenvaltioita, velkojalla on oikeus saada korkoa 1 kohdassa säädettyjen määräaikojen päätyttyä.
6. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat maksujen määräaikoja ja sellaisten edellytysten määrittelemistä, joiden täyttyessä velkojilla on oikeus saada myöhässä maksetuista määristä viivästyskorkoa, joka maksetaan samasta budjettikohdasta kuin alkuperäinen meno.
7 LUKU
Tietojenkäsittelyjärjestelmät ja sähköinen hallinto
93 artikla
Tapahtumien sähköinen hallinnointi
1. Kun tuloja ja menoja hallinnoidaan tietojenkäsittelyjärjestelmillä, allekirjoitukset voidaan tehdä sähköisesti.
2. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat tapahtumien sähköistä hallinnointia.
94 artikla
Asiakirjojen siirtäminen
Asiakirjoja voidaan siirtää toimielinten ja jäsenvaltioiden välillä sähköisesti edellyttäen, että ne ovat sopineet asiasta etukäteen.
95 artikla
Sähköinen hallinto
1. Kun talousarviota hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, kaikessa virallisessa tietojenvaihdossa jäsenvaltioiden ja komission välillä käytetään välineitä, jotka määritellään alakohtaisissa säännöissä. Näissä säännöissä huolehditaan talousarvion hallinnoinnissa kerättyjen tai vastaanotettujen ja välitettyjen tietojen yhteentoimivuudesta.
2. Toimielimet ja toimeenpanovirastot sekä 208 artiklassa tarkoitetut elimet määrittelevät yhteiset säännöt, joita ne soveltavat sähköiseen tietojenvaihtoon hankinta- ja avustusmenettelyihin osallistuvien kolmansien osapuolten kanssa. Erityisesti ne kehittävät parhaansa mukaan ratkaisuja, joita ne soveltavat avustus- ja hankintamenettelyissä välitettyjen tietojen toimittamisessa, säilyttämisessä ja käsittelyssä, ja perustavat tätä varten keskitetyn "sähköisten tietojen vaihtamisjärjestelmän" hakijoita, ehdokkaita ja tarjoajia varten.
3. Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle säännöllisesti kertomuksen sähköisen hallinnon toteuttamisen edistymisestä.
8 LUKU
Hallintoperiaatteet
96 artikla
Hyvä hallinto
1. Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä tiedottaa viipymättä tarpeesta toimittaa todiste- ja/tai asiakirja-aineistoa, aineiston muodosta ja sisältövaatimuksista sekä tarvittaessa ratkaisumenettelyjen alustavasta aikataulusta.
2. Jos hakijan tai tarjoajan ilmeisen käsittelyvirheen vuoksi hakija tai tarjoaja ei toimita todisteita tai anna selvityksiä, arviointikomitea tai tarvittaessa toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä pyytää asianmukaisesti perusteltuja tapauksia lukuun ottamatta hakijaa tai tarjoajaa toimittamaan puuttuvat tiedot tai selventämään tositteita. Nämä tiedot tai selvennykset eivät saa merkittävästi muuttaa ehdotusta tai tarjouksen ehtoja.
97 artikla
Muutoksenhakukeinoista ilmoittaminen
Jos tulojen ja menojen hyväksyjän menettelytoimi vahingoittaa hakijan, tarjoajan, tuensaajan tai toimeksisaajan oikeuksia, siinä osoitetaan käytettävissä olevat hallinnolliset ja/tai oikeudelliset muutoksenhakukeinot toimen riitauttamiseksi.
Erityisesti on ilmoitettava muutoksenhaun luonne, elin tai elimet, joiden käsiteltäväksi asia voidaan antaa, sekä muutoksenhakukeinojen käytön määräajat.
9 LUKU
Sisäinen tarkastaja
98 artikla
Sisäisen tarkastajan nimeäminen
1. Kukin toimielin perustaa sisäisen tarkastuksen tehtävän, jota on hoidettava kansainvälisten standardien mukaisesti. Toimielimen nimeämä sisäinen tarkastaja vastaa toimielimelle talousarvion toteuttamisjärjestelmien ja -menettelyjen moitteettoman toiminnan tarkastamisesta. Sisäinen tarkastaja ei saa olla samalla tulojen ja menojen hyväksyjä eikä tilinpitäjä.
2. Edelleenvaltuutettuina tulojen ja menojen hyväksyjinä 56 artiklan 2 kohdan mukaisesti toimiviin unionin edustustojen päälliköihin sovelletaan ulkosuhdehallinnon sisäistä tarkastusta suoritettaessa komission sisäisen tarkastajan todentamisvaltuuksia heille edelleenvaltuutuksella siirretyn varainhoidon osalta.
Komission sisäinen tarkastaja toimii myös ulkosuhdehallinnon sisäisenä tarkastajana talousarvioon sisältyvän ulkosuhdehallinnon pääluokan toteuttamisen osalta, jollei 213 artiklasta muuta johdu.
3. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä sisäisen tarkastajan nimeämistä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.
99 artikla
Sisäisen tarkastajan valtuudet ja tehtävät
1. Sisäinen tarkastaja neuvoo toimielintään riskienhallinnassa, esittää riippumattomia lausuntoja hallinnointi- ja valvontajärjestelmien laadusta sekä antaa suosituksia toimintojen toteuttamisedellytysten parantamiseksi ja edistääkseen moitteetonta varainhoitoa.
Sisäisen tarkastajan tehtävänä on erityisesti:
a)
arvioida sisäisten hallinnointijärjestelmien asianmukaisuutta ja tehokkuutta sekä yksiköiden toiminnan tuloksellisuutta politiikkojen, ohjelmien ja toimien toteuttamisessa niihin liittyvien riskien kannalta;
b)
arvioida kuhunkin talousarvion toteuttamistoimeen sovellettavien sisäisen valvonnan ja tarkastuksen järjestelmien tehokkuutta ja vaikuttavuutta.
2. Sisäisen tarkastajan tehtäväkenttään kuuluvat toimielimen kaikki toiminnot ja yksiköt. Hänen on saatava käyttöönsä rajoituksetta kaikki tiedot, joita hän tarvitsee tehtäviensä suorittamiseksi ja tarvittaessa paikan päällä myös jäsenvaltioissa ja kolmansissa maissa.
Sisäinen tarkastaja tutustuu tulojen ja menojen hyväksyjien vuosittain antamaan toimintakertomukseen sekä muihin yksilöityihin tietoihin.
3. Sisäinen tarkastaja antaa kertomuksen havainnoistaan ja suosituksistaan toimielimelle. Toimielin varmistaa, että tarkastusten perusteella annettuja suosituksia noudatetaan. Lisäksi sisäinen tarkastaja esittää toimielimelle sisäistä tarkastusta koskevan vuosikertomuksen, jossa ilmoitetaan tehtyjen sisäisten tarkastusten lukumäärä ja tyyppi, annetut suositukset ja näiden suositusten johdosta toteutetut jatkotoimet.
4. Toimielin asettaa sisäisen tarkastajan yhteystiedot kaikkien menotapahtumiin osallistuvien luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden saataville, jotta nämä voivat ottaa luottamuksellisesti yhteyttä sisäiseen tarkastajaan.
5. Toimielin toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain kertomuksen, joka sisältää yhteenvedon tehtyjen sisäisten tarkastusten määrästä ja tyypistä, annetuista suosituksista ja näiden suositusten johdosta toteutetuista jatkotoimista.
6. Sisäisen tarkastajan kertomukset ja havainnot sekä toimielimen kertomus asetetaan yleisön saataville vasta, kun sisäinen tarkastaja on vahvistanut niiden johdosta toteutetut toimet.
7. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä sisäisen tarkastajan valtuuksia ja tehtäviä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.
100 artikla
Sisäisen tarkastajan riippumattomuus
1. Toimielin antaa sisäiseen tarkastajaan sovellettavat erityissäännökset siten, että niissä taataan sisäisen tarkastajan täydellinen riippumattomuus ja määritetään sisäisen tarkastajan vastuu.
Jos sisäinen tarkastaja on henkilöstöön kuuluva, hän suorittaa yksinomaiset tarkastustehtävänsä täysin itsenäisesti, hänellä on henkilöstösääntöjen mukainen ja tämän asetuksen nojalla annettavissa delegoiduissa säädöksissä esitetty vastuu.
2. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat sisäisen tarkastajan riippumattomuutta ja vastuuta, mukaan lukien sisäisen tarkastajan oikeus nostaa kanne Euroopan unionin tuomioistuimessa.
V OSASTO
JULKISET HANKINNAT
1 LUKU
Yleiset säännökset
1 jakso
Soveltamisala ja tarjouskilpailujen ratkaisuperiaatteet
101 artikla
Julkisten hankintojen määritelmä
1. Julkiset hankinnat ovat vastikkeellisia kirjallisia sopimuksia, jotka tehdään yhden tai useamman taloudellisen toimijan sekä yhden tai useamman 117 ja 190 artiklassa tarkoitetun hankintaviranomaisen välillä ja jotka koskevat irtaimen tai kiinteän omaisuuden, työsuoritusten taikka palveluiden hankkimista talousarviosta osittain tai kokonaan suoritettavaa maksua vastaan.
Tällaisia sopimuksia ovat:
a)
kiinteistöhankintasopimukset;
b)
tavarahankintasopimukset;
c)
urakkasopimukset;
d)
palveluhankintasopimukset.
2. Puitesopimus on yhden tai useamman taloudellisen toimijan sekä yhden tai useamman hankintaviranomaisen välinen sopimus, jonka tarkoituksena on määrittää ehdot, joita sovelletaan määrätyn ajanjakson kuluessa tehtäviin hankintasopimuksiin erityisesti hintojen ja tarvittaessa myös määrien osalta. Siihen sovelletaan tämän osaston säännöksiä ratkaisumenettelystä ja sen julkistamisesta.
3. Lukuun ottamatta 106-109 artiklaa, tätä osastoa ei sovelleta avustuksiin eikä teknistä apua koskeviin sopimuksiin, jotka on tehty Euroopan investointipankin tai Euroopan investointirahaston kanssa.
4. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat julkisten hankintojen määritelmää ja soveltamisalaa, mukaan lukien puitesopimukset ja erillissopimukset.
102 artikla
Julkisiin hankintoihin sovellettavat periaatteet
1. Talousarviosta kokonaan tai osittain rahoitettavissa julkisissa hankinnoissa on noudatettava avoimuuden, suhteellisuuden, tasapuolisen kohtelun ja syrjimättömyyden periaatteita.
2. Julkiset hankinnat on kilpailutettava mahdollisimman laajasti, jollei 104 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetusta neuvottelumenettelystä muuta johdu.
Hankintaviranomaiset eivät saa käyttää puitesopimuksia väärin tai siten, että niiden tarkoituksena on kilpailun estäminen, rajoittaminen tai vääristyminen tai että niillä tosiasiallisesti estetään, rajoitetaan tai vääristetään kilpailua.
2 jakso
Julkaiseminen
103 artikla
Julkisia hankintoja koskevien ilmoitusten julkaiseminen
1. Hankintaviranomaisen on julkaistava 118 tai 190 artiklassa säädetyn kynnysarvon ylittävistä hankinnoista ilmoitus Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tarjouskilpailua koskeva ennakkoilmoitus jätetään julkaisematta ainoastaan 104 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa ja julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/18/EY (17) liitteessä II B tarkoitettujen palveluhankintojen osalta.
Joitakin tietoja tarjouskilpailun ratkaisusta voidaan jättää julkaisematta, jos niiden julkaiseminen estäisi lain soveltamista, olisi yleisen edun vastaista, vahingoittaisi julkisyhteisöjen tai yksityisten yritysten laillisia kaupallisia etuja tai haittaisi niiden välistä rehellistä kilpailua.
2. Hankintasopimukset, joiden arvo on pienempi kuin 118 tai 190 artiklassa säädetty kynnysarvo, sekä direktiivin 2004/18/EY liitteessä II B tarkoitetut palveluhankintasopimukset julkaistaan asianmukaisin keinoin.
3. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä hankintasopimusten ja ennakkoilmoitusten julkaisemista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.
3 jakso
Hankintamenettelyt
104 artikla
Hankintamenettelyt
1. Hankintamenettelyt ovat seuraavat:
a)
avoin menettely;
b)
rajoitettu menettely;
c)
suunnittelukilpailu;
d)
neuvottelumenettely;
e)
kilpailullinen neuvottelumenettely.
Jos hankinta- tai puitesopimus kiinnostaa kahta tai useampaa toimielintä, toimeenpanovirastoa tai 208 tai 209 artiklassa tarkoitettua elintä ja aina, kun on mahdollista lisätä tehokkuutta, asianomaiset hankintaviranomaiset pyrkivät toteuttamaan hankintamenettelyn toimielinten yhteisenä menettelynä.
Jos hankinta- tai puitesopimus on tarpeen jonkin toimielimen ja jäsenvaltioiden yhden tai useamman hankintaviranomaisen yhteisen toimen toteuttamiseksi, toimielin ja kyseiset hankintaviranomaiset voivat toteuttaa hankintamenettelyn yhteisesti tietyissä tilanteissa, jotka täsmennetään tämän asetuksen nojalla annettavissa delegoiduissa säädöksissä.
Hankintamenettelyjä voidaan toteuttaa yhteisesti EFTA-valtioiden ja unionin jäsenehdokasvaltioiden kanssa, jos tästä mahdollisuudesta on nimenomaisesti määrätty kahden- tai monenvälisessä sopimuksessa.
2. Kun hankinnan arvo on suurempi kuin 118 tai 190 artiklassa säädetty kynnysarvo, siihen voidaan soveltaa neuvottelumenettelyä ainoastaan tämän asetuksen nojalla annettavissa delegoiduissa säädöksissä säädetyissä tapauksissa.
3. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat hankintamenettelytyyppejä, yhteisesti toteutettuja hankintamenettelyjä, vähäisiä hankintoja ja maksamista laskun perusteella.
105 artikla
Tarjouspyyntöasiakirjojen sisältö
Tarjouspyyntöasiakirjoissa on annettava täydellinen, selkeä ja täsmällinen määritelmä hankintasopimuksen aiheesta ja esitettävä hankintaan sovellettavat ulkopuolelle sulkemisen perusteet sekä valinta- ja ratkaisuperusteet.
Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat tarjouspyyntöasiakirjojen sisältöä, mukaan lukien mahdollisuus hintojen tarkistamiseen ja sitä koskevat edellytykset sekä tekniset eritelmät.
106 artikla
Perusteet toimijan sulkemiseksi hankintamenettelyjen ulkopuolelle
1. Hankintamenettelyihin ei saa osallistua ehdokas tai tarjoaja, joka:
a)
on konkurssissa tai selvitystilassa taikka on keskeyttänyt liiketoimintansa tai jolle on vahvistettu akordi tai jota koskeva konkurssi- tai akordihakemus tai hakemus yhtiön purkamiseksi on vireillä tai joka on muun vastaavan kansalliseen lainsäädäntöön ja kansallisiin määräyksiin perustuvan menettelyn alainen;
b)
on tuomittu, tai henkilö, jolla on valtuudet edustaa ehdokasta tai tarjoajaa, tehdä päätöksiä sen puolesta tai valvoa sitä, on tuomittu ammattinsa harjoittamiseen liittyvästä rikollisesta teosta jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen antamalla lainvoimaisella tuomiolla;
c)
on syyllistynyt ammattiaan harjoittaessaan vakavaan virheeseen, jonka hankintaviranomainen voi näyttää toteen millä tahansa perusteella, Euroopan investointipankin tai kansainvälisen järjestön päätös mukaan luettuna;
d)
on laiminlyönyt lakisääteisten sosiaalimaksujen tai verojensuorittamisen maassa, johon se on sijoittautunut, tai hankintaviranomaisen maassa taikka maassa, jossa hankinta toteutetaan;
e)
on tuomittu, tai henkilö, jolla on valtuudet edustaa ehdokasta tai tarjoajaa, tehdä päätöksiä sen puolesta tai valvoa sitä, on tuomittu lainvoimaisella tuomiolla petoksesta, lahjonnasta, rikollisjärjestöön osallistumisesta, rahanpesusta tai muusta laittomasta toiminnasta, joka vahingoittaa unionin taloudellisia etuja;
f)
on 109 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun hallinnollisen seuraamuksen kohteena.
Ensimmäisen alakohdan a-d alakohtaa ei sovelleta tapauksiin, joissa tavaroita hankitaan erityisen edullisin ehdoin joko liiketoimintansa lopettavalta toimittajalta tai konkurssipesän pesänhoitajalta tai selvittäjältä taikka velkojien kanssa tehdyn akordin tai muun vastaavan kansallisen menettelyn tuloksena.
Ensimmäisen alakohdan b ja e alakohtaa ei sovelleta, jos ehdokas tai tarjoaja voi osoittaa, että riittäviä toimenpiteitä on kohdistettu henkilöön, jolla on valtuudet edustaa sitä, tehdä päätöksiä sen puolesta tai valvoa sitä ja jota ensimmäisen alakohdan b tai e alakohdassa tarkoitettu tuomio koskee.
2. Kun kyseessä on neuvottelumenettely, ja teknisistä tai taiteellisista taikka yksinoikeuden suojaamiseen liittyvistä syistä hankinta on annettava tietyn taloudellisen toimijan tehtäväksi, toimielin voi päättää että se ei sulje pois kyseistä toimijaa 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a, c ja d alakohdassa tarkoitetuilla perusteilla, jos on välttämätöntä toimia näin toimielimen toiminnan jatkuvuuden varmistamiseksi. Tällaisissa tapauksissa toimielimen on perusteltava päätöksensä asianmukaisesti.
3. Ehdokkaan tai tarjoajan on vahvistettava, että mikään 1 kohdassa esitetyistä tilanteista ei koske sitä. Hankintaviranomainen voi kuitenkin luopua tästä vaatimuksesta, jos hankinnan arvo on hyvin vähäinen.
Jotta 1 kohtaa sovellettaisiin oikein, ehdokkaan tai tarjoajan on hankintaviranomaisen pyynnöstä
a)
annettava tiedot omistussuhteista tai hallinnasta, valvonnasta ja edustusvaltuutuksesta, kun ehdokas tai tarjoaja on oikeushenkilö, ja vahvistettava, että mikään 1 kohdassa esitetyistä tilanteista ei koske sitä;
b)
vahvistettava, kun suunnitellaan alihankintaa, että alihankkijaa ei koske mikään 1 kohdassa tarkoitetuista tilanteista.
4. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat:
a)
perusteita toimijan sulkemiseksi tarjouskilpailujen ulkopuolelle, mukaan lukien säännöt ulkopuolelle sulkemiseen johtavasta laittomasta toiminnasta;
b)
ulkopuolelle sulkemisen edellytysten puuttumisen osoittamiseen riittävänä pidettäviä todisteita;
c)
ulkopuolelle sulkemisen kestoa. Tällainen ulkopuolelle sulkeminen saa kestää enimmillään 10 vuotta.
107 artikla
Perusteet toimijan sulkemiseksi hankintamenettelyn ulkopuolelle
1. Hankintamenettelyn ulkopuolelle suljetaan ehdokas tai tarjoaja, joka kyseisen hankintamenettelyn yhteydessä:
a)
on jäävi;
b)
on syyllistynyt väärien tietojen antamiseen ilmoittaessaan hankintaviranomaiselle hankintamenettelyyn osallistumista varten vaadittuja tietoja tai ei ole toimittanut vaadittuja tietoja;
c)
on jossakin 106 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista, hankintamenettelyn ulkopuolelle sulkemiseen johtavista tilanteista.
2. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat perusteita toimijan sulkemiseksi hankintamenettelyn ulkopuolelle menettelyn aikana sekä ulkopuolelle sulkemisen edellytysten puuttumisen osoittamiseen riittävänä pidettävien todisteiden määrittelemistä. Siirretään komissiolle myös valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä ulkopuolelle sulkemisen kestosta.
108 artikla
Poissulkemisia koskeva keskustietokanta
1. Komissio perustaa ulkopuolelle sulkemista koskevan keskustietokannan ja hoitaa sitä; se sisältää tiedot ehdokkaista ja tarjoajista, jotka ovat jossakin 106 artiklassa tai 109 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tai 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetuista tilanteista. Tietokanta on toimielinten, toimeenpanovirastojen ja 208 artiklassa tarkoitettujen elinten yhteinen. Euroopan parlamentille ja neuvostolle ilmoitetaan vuosittain tietokantaan kirjattujen uusien tapausten määrä ja tapausten kokonaismäärä.
2. Jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden viranomaisten samoin kuin talousarvion toteuttamiseen 58 ja 61 artiklan mukaisesti osallistuvien, muiden kuin 1 kohdassa tarkoitettujen elinten on annettava toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle tiedot niistä hakijoista ja tarjoajista, jotka ovat jossakin 106 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan e alakohdassa tarkoitetuista tilanteista, jos kyseisen toimijan menettely on vahingoittanut unionin taloudellisia etuja. Tulojen ja menojen hyväksyjä ottaa vastaan tiedot ja pyytää tilinpitäjää kirjaamaan tiedot tietokantaan.
Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuilla viranomaisilla ja elimillä on oltava pääsy tietokannan tietoihin, ja ne voivat ottaa ne huomioon tarpeen mukaan ja omalla vastuullaan talousarvion toteuttamiseen liittyvissä hankintamenettelyissä.
3. Euroopan keskuspankilla, Euroopan investointipankilla ja Euroopan investointirahastolla on oltava pääsy tietokannan tietoihin omien varojensa suojaamiseksi, ja ne voivat ottaa kyseiset tiedot huomioon hankintamenettelyissä tarpeen mukaan ja omalla vastuullaan omien hankintasääntöjensä mukaisesti.
Niiden on annettava komissiolle tiedot ehdokkaista ja tarjoajista, jotka ovat jossakin 106 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan e alakohdassa tarkoitetuista tilanteista, jos kyseisen toimijan menettely on vahingoittanut unionin taloudellisia etuja.
4. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä keskustietokantaa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä, mukaan lukien tietokannan käyttöön sovellettavien vakiomenettelyjen ja teknisten eritelmien määrittäminen.
5. Kolmansien maiden viranomaisille voidaan myöntää pääsy tietokannan tietoihin ainoastaan edellyttäen, että noudatetaan asetuksen (EY) N:o 45/2001 9 artiklassa säädettyjä sääntöjä, ja tapauskohtaisen harkinnan jälkeen.
109 artikla
Hallinnolliset ja taloudelliset seuraamukset
1. Hankintaviranomainen voi määrätä hallinnollisia ja/tai taloudellisia seuraamuksia:
a)
toimeksisaajalle, ehdokkaalle tai tarjoajalle 107 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetuissa tilanteissa;
b)
toimeksisaajalle, jonka on todettu rikkoneen vakavasti talousarviosta rahoitettavaan hankintaan liittyviä velvoitteitaan.
Kaikissa tapauksissa hankintaviranomaisen on kuitenkin annettava asianomaiselle tilaisuus esittää huomautuksensa.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen seuraamusten on oltava oikeassa suhteessa hankinnan merkitykseen ja väärinkäytöksen vakavuuteen, ja ne voivat olla seuraavat:
a)
kyseinen ehdokas, tarjoaja tai toimeksisaaja suljetaan talousarviosta rahoitettavien hankintojen ja avustusten ulkopuolelle enintään kymmeneksi vuodeksi; ja/tai
b)
ehdokkaalle tai tarjoajalle taikka toimeksisaajalle määrätään taloudellisia seuraamuksia, joiden määrä ei kuitenkaan saa ylittää kyseisen sopimuksen arvoa.
3. Toimielimet voivat unionin taloudellisten etujen suojan vahvistamiseksi päättää suhteellisuusperiaatteen mukaisesti julkaista 1 kohdassa tarkoitettujen hallinnollisten tai taloudellisten seuraamusten määräämistä koskevat päätöksensä, kun 1 kohdassa säädettyä menettelyä on noudatettu täysimääräisesti.
Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetussa hallinnollisten tai taloudellisten seuraamusten määräämistä koskevan päätöksen julkaisemispäätöksessä on otettava huomioon erityisesti väärinkäytöksen vakavuus ja vaikutus unionin taloudellisiin etuihin ja julkisuuskuvaan, väärinkäytöksestä kulunut aika, sen kesto ja mahdollinen toistuminen, sen tahallisuus tai tuottamuksellisuuden aste sekä toimenpiteet, jotka asianomainen yhteisö on toteuttanut tilanteen korjaamiseksi.
Julkaisemispäätös on sisällytettävä hallinnollisten tai taloudellisten seuraamusten määräämistä koskevaan päätökseen, ja siinä on nimenomaisesti määrättävä, että seuraamusten määräämistä koskeva päätös tai sen yhteenveto julkaistaan toimielimen internetsivustolla.
Julkaistavaan yhteenvetoon on ennaltaehkäisevän vaikutuksen varmistamiseksi sisällytettävä väärinkäytöksestä vastuussa olevan henkilön nimi, väärinkäytöksen lyhyt kuvaus, kyseessä oleva ohjelma sekä poissulkemisen kesto ja/tai taloudellisten seuraamusten määrä.
Päätös julkaistaan sen jälkeen, kun kaikki muutoksenhakukeinot päätöksen suhteen on käytetty tai muutoksenhaun määräajat ovat päättyneet, ja julkaistuja tietoja pidetään internetsivustolla poissulkemisen keston päättymiseen asti tai kunnes kuusi kuukautta on kulunut taloudellisten seuraamusten maksamisesta, jos päätöksessä ei määrätä muita toimenpiteitä kuin nämä seuraamukset.
Kun päätös koskee luonnollisia henkilöitä, julkaisupäätöstä tehtäessä on otettava asianmukaisesti huomioon oikeus yksityisyyteen ja kunnioitettava asetuksessa (EY) N:o 45/2001 säädettyjä oikeuksia.
4. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat sellaiselle tarjoajalle tai ehdokkaalle määrättäviä hallinnollisia ja taloudellisia seuraamuksia, joka on antanut vääriä tietoja, tehnyt huomattavia virheitä tai syyllistynyt sääntöjenvastaisuuksiin tai petokseen tai jonka on todettu rikkoneen vakavasti sopimusvelvoitteitaan.
110 artikla
Tarjouskilpailun ratkaisuperusteet
1. Tarjouskilpailu ratkaistaan tarjousten sisältöön sovellettavien ratkaisuperusteiden perusteella, sen jälkeen kun niiden taloudellisten toimijoiden, joita ei ole suljettu pois 106 tai 107 artiklan tai 109 artiklan 2 kohdan a alakohdan perusteella, valmiudet on tarkastettu tarjouspyyntöasiakirjoissa esitettyjen valintaperusteiden mukaisesti.
2. Tarjouskilpailu ratkaistaan tarjousmenettelyssä tai valitsemalla taloudellisesti edullisin tarjous.
3. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä valinta- ja ratkaisuperusteiden määrittelemisestä. Siirretään komissiolle myös valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä asiakirjoista, joilla voidaan osoittaa vakavaraisuus ja luottokelpoisuus sekä tekninen suorituskyky ja ammatillinen pätevyys, sekä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat sähköisiä huutokauppoja ja hinnaltaan poikkeuksellisen alhaisia tarjouksia.
111 artikla
Tarjousten jättäminen
1. Tarjousten jättäminen on järjestettävä siten, että tarjouksista syntyy todellista kilpailua ja että ne pysyvät salaisina niiden samanaikaiseen avaamiseen asti.
2. Komissio varmistaa asianmukaisin keinoin ja 95 artiklan mukaisesti, että tarjoajat voivat halutessaan jättää tarjoukset ja niitä koskevat todisteet sähköisesti (sähköinen hankintamenettely).
Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän säännöksen täytäntöönpanon edistymisestä viimeistään 28. lokakuuta 2014 ja sen jälkeen säännöllisin väliajoin.
3. Hankintaviranomainen voi, jos katsoo sen asianmukaiseksi ja oikeasuhteiseksi, vaatia tarjoajilta etukäteen vakuuden tarjousten poisvetämisen varalta.
4. Edellä 104 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja vähäisiä hankintoja lukuun ottamatta hakemukset tai tarjoukset saa avata ainoastaan tätä varten nimitetty lautakunta. Kaikki tarjoukset tai hakemukset, jotka todetaan sääntöjenvastaisiksi, hylätään.
5. Osallistumispyynnöt tai tarjoukset, jotka lautakunta toteaa sääntöjenmukaisiksi, arvioidaan tarjouspyyntöasiakirjoissa määriteltyjen perusteiden mukaisesti, minkä jälkeen hankintaviranomaiselle ehdotetaan sopimuksen tekemistä tai käydään sähköinen huutokauppa.
6. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat tarjousten jättämistä, tarjousten ja osallistumispyyntöjen vastaanottamiselle asetettuja määräaikoja, tarjouskilpailuasiakirjojen saatavuutta koskevia määräaikoja ja määräaikoja kiireellisissä tapauksissa. Siirretään komissiolle myös valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä erilaisista tiedonvälitystavoista sekä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat, tarjousvakuuden mahdollisuutta, tarjousten avaamista, osallistumispyyntöjä sekä tarjousten ja osallistumispyyntöjen arviointikomiteaa.
112 artikla
Tasapuolisen kohtelun ja avoimuuden periaatteet
1. Hankintamenettelyn aikana hankintaviranomainen ja ehdokas tai tarjoaja saavat olla yhteydessä toisiinsa ainoastaan silloin, kun avoimuuden ja tasapuolisen kohtelun periaatteet voidaan turvata. Yhteydenotot eivät saa johtaa sopimusehtojen tai alkuperäisten tarjousehtojen muuttamiseen.
2. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tasapuolisen kohtelun ja avoimuuden periaatteita koskevista yksityiskohtaisista säännöistä. Siirretään komissiolle myös valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä hankintamenettelyn aikana hankintaviranomaisen ja tarjoajien välillä sallituista yhteydenotoista, arvioinnista laadittavaa pöytäkirjaa koskevista vähimmäisvaatimuksista ja hankintaviranomaisen tekemän päätöksen vähimmäissisällöstä.
113 artikla
Tarjouskilpailun ratkaisu
1. Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä nimeää tarjouskilpailun voittajan noudattaen tarjouspyyntöasiakirjoissa määriteltyjä valinta- ja ratkaisuperusteita ja julkisista hankinnoista annettuja sääntöjä.
2. Hankintaviranomaisen on ilmoitettava jokaiselle hylätylle ehdokkaalle tai tarjoajalle seikat, joiden perusteella tämän ehdokkuus tai tarjous on hylätty, ja 118 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun odotusajan kesto. Hankintaviranomaisen on ilmoitettava jokaiselle valintaperusteet täyttävälle tarjoajalle, jota poissulkemisperusteet eivät koske ja joka sitä kirjallisesti pyytää, valitun tarjouksen ominaisuudet ja siihen liittyvät edut sekä valitun tarjouksen tekijän nimi.
Joitakin tietoja voidaan kuitenkin jättää ilmoittamatta, jos niiden ilmoittaminen estäisi lain soveltamista tai olisi yleisen edun vastaista tai vahingoittaisi julkisyhteisöjen tai yksityisten yritysten laillisia kaupallisia etuja taikka haittaisi niiden välistä rehellistä kilpailua.
3. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat tarjouskilpailun ratkaisua ja hankintasopimuksen allekirjoittamista ja täytäntöönpanoa.
114 artikla
Hankintamenettelyn peruuttaminen
Hankintaviranomainen voi sopimuksen allekirjoittamiseen asti joko luopua hankinnan tekemisestä tai peruuttaa hankintamenettelyn ilman että tämä antaa ehdokkaille tai tarjoajille oikeuden vaatia minkäänlaista korvausta.
Tällainen päätös on perusteltava ja saatettava ehdokkaiden tai tarjoajien tietoon.
Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä hankintamenettelyn peruuttamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.
4 jakso
Vakuudet ja korjaavat toimet
115 artikla
Vakuudet
Lukuun ottamatta vähäisiä hankintoja hankintaviranomainen voi, jos katsoo sen asianmukaiseksi ja oikeasuhteiseksi, tapauskohtaisesti ja riskinarvioinnin perusteella vaatia toimeksisaajilta vakuuden:
a)
sopimuksen täyden täytäntöönpanon varmistamiseksi; tai
b)
ennakkomaksujen suorittamiseen liittyvien taloudellisten riskien rajoittamiseksi.
Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä ja riskinarvioinnin perusteista, jotka koskevat toimeksisaajilta vaadittavia vakuuksia.
116 artikla
Virheet, sääntöjenvastaisuudet tai petokset menettelyn aikana
1. Kun ilmenee, että ratkaisumenettelyyn on liittynyt huomattavia virheitä, sääntöjenvastaisuuksia tai petoksia, hankintaviranomaisen on keskeytettävä menettely ja toteutettava tarvittavat toimenpiteet, menettelyn peruuttaminen mukaan luettuna.
Kun hankintasopimuksen tekemisen jälkeen ilmenee, että ratkaisumenettelyyn tai sopimuksen täytäntöönpanoon on liittynyt huomattavia virheitä, sääntöjenvastaisuuksia tai petoksia, hankintaviranomainen voi joko jättää sopimuksen tekemättä tai keskeyttää sen täytäntöönpanon sen mukaan, mihin menettelyn vaiheeseen on edetty, tai tarvittaessa purkaa sen.
Kun tällaisen virheen, sääntöjenvastaisuuden tai petoksen on tehnyt toimeksisaaja, hankintaviranomainen voi lisäksi kieltäytyä suorittamasta maksuja ja periä takaisin jo maksetut määrät tai purkaa kyseisen toimeksisaajan kanssa tehdyt sopimukset suhteessa virheen, sääntöjenvastaisuuden tai petoksen vakavuuteen.
2. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat hankintasopimuksen täytäntöönpanon keskeyttämistä, jos sopimukseen liittyy virheitä, sääntöjenvastaisuuksia tai petoksia.
2 LUKU
Toimielinten omaan lukuunsa tekemiin hankintoihin sovellettavat säännökset
117 artikla
Hankintaviranomainen
1. Hankintaviranomaisia ovat toimielimet, jotka tekevät hankintoja omaan lukuunsa. Ne siirtävät hankintaviranomaisen tehtävien hoitamiseen tarvittavat toimivaltuutensa 65 artiklan mukaisesti.
2. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat hankintaviranomaisen tehtävien siirtoa, mukaan lukien riittävän tason määrittely kynnysarvojen laskemista varten.
118 artikla
Sovellettavat kynnysarvot
1. Jollei toisen osan IV osaston säännöksistä muuta johdu, direktiivissä 2004/18/EY vahvistetaan kynnysarvot, joilla määritetään:
a)
103 artiklassa tarkoitetut julkaisemistavat;
b)
104 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen menettelytapojen valinta;
c)
kulloinkin sovellettavat määräajat.
2. Jollei tämän asetuksen nojalla annettavissa delegoiduissa säädöksissä säädetyistä poikkeuksista tai edellytyksistä muuta johdu, hankintaviranomainen saa allekirjoittaa direktiivin 2004/18/EY soveltamisalaan kuuluvan sopimuksen tai puitesopimuksen tarjouskilpailun voittajan kanssa vasta odotusajan kuluttua.
3. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat sovellettavia kynnysarvoja, erillisiä hankintoja ja hankintojen jakamista eriin, eräiden hankintojen arvon arviointia ja ennen sopimuksen allekirjoittamista sovellettavaa odotusaikaa.
119 artikla
Tarjouskilpailuun osallistumista koskevat säännöt
1. Tarjouskilpailuun voivat osallistua tasapuolisin edellytyksin luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt, jotka kuuluvat perussopimusten soveltamisalaan, sekä sellaisen kolmannen maan, joka on tehnyt unionin kanssa erillissopimuksen yhteistyöstä julkisten hankintojen alalla, luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt, kyseisessä sopimuksessa määrätyin edellytyksin.
Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat todistusten esittämistä hankintamarkkinoille pääsystä.
2. OLAF käyttää komissiolle komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetulla neuvoston asetuksella (Euratom, EY) N:o 2185/96 (18) siirrettyä toimivaltaa toteuttaa tarkastuksia ja todentamisia paikalla jäsenvaltioissa sekä voimassa olevien yhteistyösopimusten ja keskinäistä avunantoa koskevien sopimusten mukaisesti kolmansissa maissa ja kansainvälisten järjestöjen tiloissa.
120 artikla
Maailman kauppajärjestön hankintasäännöt
Kun on sovellettava Maailman kauppajärjestössä tehtyä julkisia hankintoja koskevaa monenkeskistä sopimusta, tarjouskilpailuihin voivat osallistua myös siinä määrätyin edellytyksin sellaisen valtion, joka on ratifioinut kyseisen sopimuksen, luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt.
VI OSASTO
AVUSTUKSET
1 LUKU
Avustusten soveltamisala ja muoto
121 artikla
Avustusten soveltamisala
1. Avustus on välitöntä vastikkeetonta rahoitusta, joka myönnetään talousarviosta johonkin seuraavista kohteista:
a)
toimintaan, jolla pyritään edistämään unionin toimintapoliittisen tavoitteen toteutumista;
b)
sellaisen elimen toimintaan, joka edistää unionin yleisen edun tai unionin politiikan mukaista ja sitä tukevaa tavoitetta (toiminta-avustukset).
Avustuksista on laadittava kirjallinen sopimus, tai niistä on tehtävä hyväksytylle avustuksen hakijalle tiedoksiannettava komission päätös.
Komissio perustaa suojatun sähköisen järjestelmän tuensaajien kanssa tapahtuvaa tietojenvaihtoa varten.
Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä avustusten soveltamisalan täsmentämisestä ja säännöistä, joiden mukaisesti määritetään, tehdäänkö avustuksista sopimus vai päätös. Siirretään komissiolle myös valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä sähköisen tietojenvaihtojärjestelmän yksityiskohdista, mukaan lukien edellytykset, joilla järjestelmän välityksellä toimitetut asiakirjat, kuten avustussopimukset, on katsottava alkuperäisiksi ja allekirjoitetuiksi, sekä puitekumppanuuksien käytöstä.
2. Tässä osastossa tarkoitettuja avustuksia eivät ole seuraavat:
a)
toimielinten jäsenistä ja muusta henkilöstöstä aiheutuvat menot ja Eurooppa-kouluja koskevat maksuosuudet;
b)
101 artiklassa tarkoitetut julkiset hankinnat, makrotaloudellisena rahoitusapuna maksettu tuki ja budjettituki;
c)
rahoitusvälineet sekä osuudet ja osakkuudet kansainvälisissä rahoituslaitoksissa, kuten Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankissa (EBRD), tai unionin erityiselimissä, kuten Euroopan investointirahastossa;
d)
unionin jäsenmaksut elimille, joiden jäsen se on;
e)
hallinnointia yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ja välillistä hallinnointia 58, 59 ja 60 artiklassa tarkoitetulla tavalla noudattaen suoritetut maksut, jollei yhteisöjen tai henkilöiden, joille toimivaltaa on siirretty 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan nojalla, talousarvioon sovellettavissa varainhoitosäännöissä tai valtuutussopimuksissa toisin määrätä;
f)
maksut, jotka suoritetaan 62 artiklassa tarkoitetuille toimeenpanovirastoille kunkin viraston perustamisasiakirjan nojalla;
g)
yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta 21 päivänä kesäkuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1290/2005 (19) 3 artiklan 2 kohdan f alakohdassa tarkoitetut kalastusmarkkinoihin liittyvät menot;
h)
toimielinten kutsusta tai toimeksiannosta tehdyistä virkamatkoista koituneiden matka- ja oleskelukulujen korvaukset ja tarvittaessa muut niihin liittyvät kulukorvaukset;
i)
sellaisen suunnittelukilpailun palkinnot, johon sovelletaan ensimmäisen osan VII osaston säännöksiä.
3. Korkotuet ja vakuuspalkkiohyvitykset katsotaan avustuksiksi, jos niitä ei jossain yksittäisessä toimenpiteessä yhdistetä ensimmäisen osan VIII osastossa tarkoitettuihin rahoitusvälineisiin.
Tällaisiin tukiin ja hyvityksiin sovelletaan tämän osaston säännöksiä seuraavin poikkeuksin:
a)
125 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu yhteisrahoituksen periaate;
b)
125 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu voiton tuottamisen kieltävä periaate;
c)
132 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu hakijan rahoitusvalmiuksien arviointi, kun toiminnan tavoitteena on tuensaajan rahoitusvalmiuksien parantaminen tai tulon tuottaminen.
4. Kukin toimielin voi myöntää avustuksia tiedotustoimintaan tapauksissa, joissa julkisten hankintamenettelyjen käyttäminen ei asianmukaisesti perustelluista syistä olisi tarkoituksenmukaista.
122 artikla
Tuensaajat
1. Kun useat yhteisöt täyttävät avustuksen myöntämisen perusteet ja muodostavat yhdessä yhden yhteisön, tämä yhteisö voidaan katsoa ainoaksi tuensaajaksi myös silloin, kun yhteisö on nimenomaisesti perustettu avustuksella rahoitettavan toiminnan toteuttamista varten.
2. Tässä osastossa seuraavat yhteisöt katsotaan tuensaajaan sidoksissa oleviksi yhteisöiksi:
a)
yhteisöt, jotka 1 kohdan mukaisesti muodostavat tuensaajan;
b)
yhteisöt, jotka täyttävät tukikelpoisuuden perusteet eivätkä ole missään 131 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista tilanteista ja joilla on tuensaajaan erityisesti oikeudellinen yhteys tai pääomayhteys, joka ei liity ainoastaan kyseiseen toimintaan eikä ole luotu ainoastaan sen toteuttamista varten.
3. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä avustussopimusten tai -päätösten vähimmäissisällöstä etenkin silloin, kun avustus myönnetään useille yhteisöille, mahdollisen koordinoijan ja muiden tuensaajien erityisistä velvoitteista, sovellettavista vastuuta koskevista säännöistä ja tuensaajan lisäämisen tai poistamisen edellytyksistä.
123 artikla
Avustusmuodot
1. Avustuksia ovat:
a)
korvaukset, jotka kattavat yksilöidyn osuuden 126 artiklassa tarkoitetuista tosiasiallisesti syntyneistä avustuskelpoisista kustannuksista;
b)
korvaukset, jotka määräytyvät yksikkökustannusten perusteella;
c)
kertakorvaukset;
d)
kiinteän prosenttimäärän mukainen rahoitus;
e)
a-d alakohdassa tarkoitettujen avustusmuotojen yhdistelmät.
2. Sopivaa avustusmuotoa määritettäessä otetaan mahdollisimman laajasti huomioon mahdollisten tuensaajien edut sekä tuensaajien käyttämät kirjanpitomenetelmät.
3. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä säännöistä, jotka koskevat eri avustusmuotoja, mukaan lukien vähäiset avustukset.
124 artikla
Kertakorvaukset, yksikkökustannukset ja kiinteän prosenttimäärän mukainen rahoitus
1. Kertakorvausten, yksikkökustannusten tai kiinteän prosenttimäärän mukaisen rahoituksen käyttö hyväksytään komission päätöksellä varmistaen, että noudatetaan samaan toimintaluokkaan tai työohjelmaan kuuluvien edunsaajien tasapuolisen kohtelun periaatetta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perussäädöksen säännösten soveltamista.
Jos enimmäismäärä avustusta kohden ei ole suurempi kuin vähäisen avustuksen määrä, hyväksynnän voi antaa toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä.
2. Hyväksyminen edellyttää vähintään, että:
a)
näiden rahoitusmuotojen asianmukaisuus perustellaan suhteessa tuetun toiminnan tai tuettujen työohjelmien luonteeseen sekä sääntöjenvastaisuuksien ja petosten riskeihin ja valvontakustannuksiin;
b)
kertakorvausten, yksikkökustannusten tai kiinteän prosenttimäärän mukaisen rahoituksen kattamat kustannukset tai kustannusluokat määritetään siten, että huomioon ei oteta kustannuksia, jotka eivät ole tukikelpoisia sovellettavien unionin sääntöjen mukaisesti;
c)
kuvataan kertakorvausten, yksikkökustannusten tai kiinteän prosenttimäärän mukaisen rahoituksen määrittämisessä käytettävät menetelmät sekä edellytykset, joilla voidaan varmistaa kohtuudella, että voiton tuottamisen kieltävää periaatetta ja yhteisrahoituksen periaatetta noudatetaan ja että vältetään kustannusten kaksinkertainen rahoitus. Nämä menetelmät perustuvat:
i)
tilastotietoihin tai vastaaviin objektiivisiin perusteisiin; tai
ii)
tuensaajakohtaiseen lähestymistapaan, jossa hyödynnetään vahvistettuja tai tarkastettavissa olevia tuensaajaa koskevia aiempia tietoja tai tuensaajan tavanomaisia kustannuslaskentakäytäntöjä.
3. Kun tuensaajan tavanomaisten kustannuslaskentakäytäntöjen hyödyntäminen hyväksytään, toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä voi arvioida ennakolta, ovatko nämä käytännöt 2 kohdassa säädettyjen edellytysten mukaisia, tai tehdä tämän arvioinnin asianmukaisen jälkitarkastussuunnitelman avulla.
Jos on vahvistettu ennakolta, että tuensaajan tavanomaiset kustannuslaskentakäytännöt ovat 2 kohdassa säädettyjen edellytysten mukaisia, näiden käytäntöjen mukaisesti määritettyjä kertakorvausten, yksikkökustannusten tai kiinteän prosenttimäärän mukaisen rahoituksen määriä ei saa asettaa kyseenalaisiksi jälkitarkastuksissa.
Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä voi katsoa, että tuensaajan tavanomaiset kustannuslaskentakäytännöt ovat 2 kohdassa säädettyjen edellytysten mukaisia, jos kansalliset viranomaiset hyväksyvät ne vastaavissa rahoitusjärjestelmissä.
4. Avustussopimuksessa tai -päätöksessä voidaan sallia tai määrätä, että tuensaajalle aiheutuvista välillisistä kustannuksista korvataan kertakorvauksena osuus, joka on enintään seitsemän prosenttia toiminnan tukikelpoisista välittömistä kustannuksista, jollei saajalle makseta talousarviosta rahoitettavaa toiminta-avustusta. Tämä seitsemän prosentin enimmäisosuus voidaan ylittää komission perustellulla päätöksellä.
5. Pk-yritysten omistajat tai muut luonnolliset henkilöt, jotka eivät saa palkkaa, voivat ilmoittaa toiminnan tai työohjelman yhteydessä suoritettuun työhön liittyvät tukikelpoiset henkilöstökustannukset komission päätöksellä määritettyjen yksikkökustannusten perusteella.
6. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä kertakorvauksia, yksikkökustannuksia ja kiinteän prosenttimäärän mukaista rahoitusta koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.
2 LUKU
Periaatteet
125 artikla
Avustuksiin sovellettavat yleiset periaatteet
1. Avustuksiin sovelletaan avoimuuden ja tasapuolisen kohtelun periaatteita.
2. Päällekkäisiä tai taannehtivia avustuksia ei saa myöntää, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 130 artiklan soveltamista.
3. Avustettavaan toimintaan on saatava rahoitusta myös muista lähteistä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta toisen osan IV osastossa vahvistettuja yksityiskohtaisia sääntöjä.
Jollei tässä asetuksessa toisin säädetä, Euroopan tason poliittisia puolueita ja niiden rahoitusta koskevista säännöistä säädetään Euroopan tason poliittisia puolueita ja niiden rahoitusta koskevista säännöistä 4 päivänä marraskuuta 2003 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2004/2003 (20).
4. Avustuksen tarkoituksena tai tuloksena ei saa olla voiton tuottaminen tuensaajan toiminnan tai työohjelman puitteissa (voiton tuottamisen kieltävä periaate).
Ensimmäistä alakohtaa ei sovelleta:
a)
toimintaan, jonka tavoitteena on parantaa tuensaajan rahoitusvalmiuksia, tai toimintaan, joka tuottaa tuloa, jotta varmistetaan toiminnan jatkuvuus avustuspäätöksessä tai -sopimuksessa määrätyn unionin rahoituksen jälkeen;
b)
luonnollisille henkilöille opiskelua, tutkimusta tai ammatillista koulutusta varten myönnettyihin apurahoihin;
c)
muuhun eniten tukea tarvitseville luonnollisille henkilöille, kuten työttömille ja pakolaisille, myönnettyyn suoraan tukeen;
d)
avustuksiin, jotka perustuvat kiinteän prosenttimäärän mukaisiin summiin ja/tai kertakorvauksiin ja/tai yksikkökustannuksiin, kun ne täyttävät 124 artiklan 2 kohdassa säädetyt edellytykset;
e)
vähäisiin avustuksiin.
Kun voittoa syntyy, komissiolla on oikeus periä siitä takaisin prosenttiosuus, joka vastaa unionin rahoitusosuutta tukikelpoisista kustannuksista, joita tuensaajalle on tosiasiallisesti aiheutunut toiminnan tai työohjelman toteuttamisesta.
5. Tässä osastossa voitolla tarkoitetaan, että tulot ylittävät tuensaajalle aiheutuneet tukikelpoiset kustannukset, kun loppumaksun suoritusta pyydetään.
Ensimmäisessä alakohdassa tuloilla tarkoitetaan ainoastaan toiminnan tai työohjelman tuottamaa tuloa sekä rahoittajien tukikelpoisten kustannusten rahoittamiseen nimenomaisesti osoittamia rahoitusosuuksia.
Toiminta-avustuksissa vararahastojen kasvattamiseen tarkoitettuja määriä ei oteta huomioon voiton tuottamisen kieltävän periaatteen noudattamisen varmistamisessa.
6. Jos unionin tason poliittisen puolueen tulot ylittävät menot sen varainhoitovuoden lopussa, jolle se sai toiminta-avustuksen, se osuus tästä ylijäämästä, joka vastaa enintään 25 prosenttia tämän vuoden kokonaistuloista, voidaan 4 kohdassa säädetystä voiton tuottamisen kieltävästä periaatteesta poiketen siirtää seuraavalle vuodelle sillä edellytyksellä, että se käytetään kyseisen seuraavan vuoden ensimmäisen vuosineljänneksen kuluessa.
Omia varoja, erityisesti lahjoituksia ja jäsenmaksuja, jotka ovat kertyneet unionin tason poliittisen puolueen vuotuisessa toiminnassa ja jotka ovat yli 15 prosenttia tuensaajan vastuulla olevista avustuskelpoisista kustannuksista, ei oteta huomioon voiton tuottamisen kieltävän periaatteen noudattamisen varmistamisessa.
Toisen alakohdan säännöksiä ei sovelleta, jos unionin tason poliittisen puolueen vararahastot ylittävät 100 prosenttia sen keskimääräisistä vuotuisista tuloista.
7. Avustuksia voidaan myöntää ilman ehdotuspyyntöä Euroopan investointipankille tai Euroopan investointirahastolle teknisen avun toimiin. Tällaisissa tapauksissa ei sovelleta 131 artiklan 2-5 kohtaa ja 132 artiklan 1 kohtaa.
8. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä avustuksiin sovellettavien yleisten periaatteiden, myös voiton tuottamisen kieltävän periaatteen ja yhteisrahoituksen periaatteen, täydentämistä varten. Siirretään komissiolle myös valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä teknisen avun määritelmästä.
126 artikla
Tukikelpoiset kustannukset
1. Avustukset eivät saa ylittää enimmäismäärää, joka ilmaistaan arvioitujen tukikelpoisten kustannusten perusteella vahvistettuna absoluuttisena arvona.
Avustukset eivät saa ylittää tukikelpoisia kustannuksia.
2. Tukikelpoisia kustannuksia ovat avustuksen saajalle tosiasiallisesti aiheutuneet kustannukset, jotka täyttävät kaikki seuraavat perusteet:
a)
ne ovat aiheutuneet toiminnan tai työohjelman keston aikana, lukuun ottamatta loppuselvityksiin ja tarkastuslausuntoihin liittyviä kustannuksia;
b)
ne on kirjattu toiminnan tai työohjelman arvioituun kokonaistalousarvioon;
c)
ne ovat välttämättömiä avustuksen kohteena olevan toiminnan tai työohjelman toteuttamiseksi;
d)
ne ovat yksilöitävissä ja todennettavissa, ja ne on kirjattu tuensaajan kirjanpitoon ja määritetty tuensaajan sijoittautumisvaltiossa sovellettavien kirjanpitosääntöjen ja tuensaajan tavanomaisten kustannuslaskentakäytäntöjen mukaisesti;
e)
ne täyttävät sovellettavassa vero- ja sosiaalilainsäädännössä asetetut vaatimukset;
f)
ne ovat kohtuullisia ja perusteltuja ja moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisia erityisesti taloudellisuuden ja vaikuttavuuden osalta.
3. Ehdotuspyynnöissä ilmoitetaan kustannusluokat, jotka katsotaan kelpoisiksi unionin rahoitukseen.
Rajoittamatta perussäädöksen soveltamista ja 2 kohdassa säädetyn lisäksi, seuraavia kustannusluokkia pidetään tukikelpoisina, kun toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä on ehdotuspyynnön mukaisesti todennut ne sellaisiksi:
a)
avustuksen saajalle ennakkomaksutakuusta aiheutuneet kustannukset, kun toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä vaatii kyseistä vakuutta 134 artiklan 1 kohdan mukaisesti;
b)
ulkoisista tarkastuksista aiheutuneet kustannukset, kun toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä vaatii tällaisia tarkastuksia maksupyyntöjen tueksi;
c)
arvonlisävero, kun sitä ei voida periä takaisin kansallisen arvonlisäverolainsäädännön mukaisesti ja arvonlisäveron maksava tuensaaja ei ole yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28 päivänä marraskuuta 2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY (21) 13 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu verovelvollisuudesta vapautettu henkilö;
d)
poistokustannukset edellyttäen, että ne ovat tuensaajalle tosiasiallisesti aiheutuneita;
e)
kansallisten hallintojen henkilöstön palkkakustannukset siltä osin kuin ne ovat aiheutuneet toiminnoista, joita asianomainen viranomainen ei olisi toteuttanut, ellei asianomaista hanketta olisi toteutettu.
4. Ehdotuspyynnön mukaisesti toimivaltainen valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä voi hyväksyä tuensaajaan 122a artiklassa tarkoitetulla tavalla sidoksissa oleville yhteisöille aiheutuneet kustannukset tukikelpoisiksi. Tällaisiin tapauksiin sovelletaan kumulatiivisesti seuraavia edellytyksiä:
a)
kyseiset yhteisöt mainitaan avustussopimuksessa tai -päätöksessä;
b)
kyseiset yhteisöt noudattavat tuensaajaan avustussopimuksen tai -päätöksen mukaisesti sovellettavia sääntöjä, jotka koskevat kustannusten tukikelpoisuutta ja komission, OLAFin ja tilintarkastustuomioistuimen tarkastusoikeuksia.
5. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tukikelpoisten kustannusten täsmentämiseksi.
127 artikla
Yhteisrahoitus luontoissuorituksena
1. Avustuksen tuottaman voiton laskemisessa ei oteta huomioon luontoissuoritusten muodossa annettavaa yhteisrahoitusta.
2. Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä voi hyväksyä yhteisrahoitukseksi luontoissuorituksia, jos tämä katsotaan välttämättömäksi tai tarkoituksenmukaiseksi. Kun vähäisten avustusten tueksi tarjotaan yhteisrahoitusta luontoissuoritusten muodossa ja toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä on päättänyt torjua sen, hänen on perusteltava, miksi se ei ole välttämätöntä tai tarkoituksenmukaista.
Luontoissuoritusten arvo ei saa ylittää:
a)
joko kolmansille osapuolille tosiasiallisesti aiheutuneita, kirjanpitoasiakirjoin riittävästi osoitettuja kustannuksia;
b)
tai jos tällaisia asiakirjoja ei ole, kyseisillä markkinoilla yleisesti hyväksyttyjä kustannuksia vastaavia kustannuksia.
Luontoissuoritukset esitetään ennakkoarviossa erikseen siten, että se ilmentää toimintaan osoitettuja kokonaismäärärahoja. Luontoissuoritusten yksikköarvo arvioidaan alustavassa talousarviossa, eikä sitä voida myöhemmin muuttaa.
Luontoissuorituksissa noudatetaan verotusta ja sosiaaliturvaa koskevia kansallisia sääntöjä.
128 artikla
Avoimuus
1. Avustusten on perustuttava työohjelmaan, joka on julkaistava ennen kuin se pannaan täytäntöön.
Työohjelma toteutetaan julkaisemalla ehdotuspyyntöjä, paitsi poikkeuksellisissa ja asianmukaisesti perustelluissa kiireellisissä tapauksissa, tai jollei muita vaihtoehtoja ole tuensaajan aseman tai toiminnan luonteen vuoksi tai jos tuensaaja on nimetty perussäädöksessä.
Ensimmäistä alakohtaa ei sovelleta hätäapuun, pelastuspalvelutoimiin tai humanitaarisiin avustustoimiin.
2. Ehdotuspyynnöissä ilmoitetaan suunniteltu päivämäärä, johon mennessä kaikille hakijoille on ilmoitettava heidän hakemuksensa arvioinnin tuloksista, ja alustava päivämäärä, jolloin avustussopimukset allekirjoitetaan tai avustuspäätökset annetaan tiedoksi.
Nämä päivämäärät vahvistetaan seuraavien määräaikojen perusteella:
a)
kaikille hakijoille ilmoitetaan heidän hakemuksensa käsittelyn lopputuloksesta: enintään kuusi kuukautta täydellisten ehdotusten lopullisesta jättämispäivästä;
b)
hakijoiden kanssa tehtävät avustussopimukset allekirjoitetaan tai hakijoille annetaan tiedoksi avustuspäätökset: kolme kuukautta päivästä, jona hakijoille ilmoitetaan hakemuksen hyväksymisestä.
Näitä määräaikoja voidaan mukauttaa, jotta voidaan ottaa huomioon sellaisten erityismenettelyjen noudattamisessa tarvittava aika, joita voidaan edellyttää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (22) mukaisessa perussäädöksessä, ja määräajat voidaan myös ylittää asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa ja erityisesti monimutkaisen toiminnan kyseessä ollessa, jos ehdotuksia tai hakijoista johtuvia viivästyksiä on paljon.
Valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä antaa vuotuisessa toimintakertomuksessaan tietoja siitä, kuinka kauan aikaa keskimäärin on kulunut hakijoille ilmoittamiseen, avustussopimusten allekirjoittamiseen tai avustuspäätösten tiedoksi antamiseen. Kun toisessa alakohdassa tarkoitetut määräajat ylittyvät, valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä esittää perustelut ja myös ehdottaa korjaavia toimia, jos ylitykset eivät ole kolmannen alakohdan mukaisesti asianmukaisesti perusteltuja.
3. Kaikista varainhoitovuoden aikana myönnetyistä avustuksista on julkaistava vuosittain luettelo 35 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti.
4. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat vuotuiseen työohjelmaan liittyviä vaatimuksia, ehdotuspyyntöjen sisältöä, ehdotuspyyntöihin sovellettavia poikkeuksia, hakijoille ilmoittamista ja jälkikäteen tapahtuvaa julkaisemista.
129 artikla
Päällekkäisten avustusten kiellon periaate
1. Kutakin toimintaa varten voidaan samalle tuensaajalle myöntää ainoastaan yksi avustus talousarviosta, paitsi jos asianomaisissa perussäädöksissä toisin säädetään.
Tuensaaja voi saada talousarviosta saman varainhoitovuoden aikana vain yhden toiminta-avustuksen.
Hakijan on ilmoitettava välittömästi tulojen ja menojen hyväksyjälle tekemistään muista hakemuksista tai saamistaan muista avustuksista, jotka liittyvät samaan toimintaan tai työohjelmaan.
Samoja kustannuksia ei missään olosuhteissa saa rahoittaa kahdesti talousarviosta.
2. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä päällekkäisten avustusten kiellon periaatetta koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.
130 artikla
Taannehtivuuskiellon periaate
1. Avustusta voidaan myöntää jo aloitettuun toimintaan, jos hakija voi osoittaa, että toiminta oli aloitettava ennen avustussopimuksen allekirjoittamista tai avustuspäätöksen tiedoksiantoa.
Tällaisissa tapauksissa rahoitettavat kustannukset eivät kuitenkaan saa olla aiheutuneet ennen avustushakemuksen jättämispäivää, paitsi perussäädöksessä säädetyissä asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa tai äärimmäisen kiireellisissä hätäapua, pelastuspalvelutoimia tai humanitaarisia avustustoimia koskevissa tapauksissa tai uhkaavan tai välittömän vaaran tilanteissa, jotka uhkaavat kärjistyä aseelliseksi konfliktiksi tai horjuttaa maan vakautta ja joissa unionin varhaisella toiminnalla olisi erittäin suuri merkitys konfliktien estämisessä.
Päättyneeseen toimintaan ei myönnetä avustusta takautuvasti.
Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä taannehtivuuskiellon periaatetta koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.
2. Toiminta-avustuksia koskeva avustussopimus on allekirjoitettava tai avustuspäätös annettava tiedoksi kuuden kuukauden kuluessa tuensaajan varainhoitovuoden alkamisesta. Rahoitettavat menot eivät saa olla aiheutuneet ennen avustushakemuksen jättämispäivää eivätkä ennen tuensaajan varainhoitovuoden alkamispäivää.
3 LUKU
Myöntämismenettely
131 artikla
Avustushakemukset
1. Avustushakemus on esitettävä kirjallisena, myös suojatussa sähköisessä muodossa, jos se on tarkoituksenmukaista.
Komissio antaa mahdollisuuden tehdä avustushakemukset sähköisesti, jos se katsoo tällaisen menettelyn olevan toteutettavissa.
2. Avustushakemus on hyväksymiskelpoinen, jos sen esittäjä on
a)
oikeushenkilö; tai
b)
luonnollinen henkilö, jos toiminnan luonne tai ominaisuudet tai hakijan tavoitteet sitä edellyttävät.
Ensimmäisen alakohdan a alakohdan soveltamiseksi avustushakemus voidaan hyväksyä, jos sen on tehnyt oikeussubjekti, jolla ei ole asiaan sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaista oikeushenkilöllisyyttä edellyttäen, että kyseisen oikeussubjektin edustajilla on kelpoisuus tehdä oikeudellisia sitoumuksia sen puolesta ja että ne takaavat, että unionin taloudelliset edut saavat oikeushenkilöiden tarjoamaa suojaa vastaavan suojan.
3. Hakemuksesta on käytävä ilmi hakijan oikeudellinen muoto, ja siinä on osoitettava hakijan rahoitukselliset ja toiminnalliset valmiudet toteuttaa ehdotettu toiminta tai työohjelma.
Tätä varten hakijan on annettava valaehtoinen vakuutus ja, jollei ole kyse vähäisestä avustuksesta, kaikki asiakirjatodisteet, joita toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä vaatii riskinarvioinnin perusteella. Vaadittavat asiakirjat on mainittava ehdotuspyynnössä.
Rahoitusvalmiuksien tarkistamista koskevia säännöksiä ei sovelleta apurahaa saaviin luonnollisiin henkilöihin, suoraa tukea saaviin, eniten sitä tarvitseviin luonnollisiin henkilöihin eikä julkisoikeudellisiin yhteisöihin tai kansainvälisiin järjestöihin. Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä voi riskinarvioinnin perusteella luopua vaatimuksesta varmistaa julkisoikeudellisten yhteisöjen tai kansainvälisten järjestöjen toiminnalliset valmiudet.
4. Edellä olevia 106 artiklan 1 kohtaa ja 107, 108 ja 109 artiklaa sovelletaan myös avustuksen hakijaan. Hakijan on vahvistettava, että mikään näissä artikloissa tarkoitetuista tilanteista ei koske sitä. Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä ei kuitenkaan saa vaatia tällaista vahvistusta seuraavissa tapauksissa:
a)
kyseessä on vähäinen avustus;
b)
tämä vaatimus on jo täytetty toisen myöntämismenettelyn yhteydessä.
5. Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä voi määrätä hakijalle 109 artiklan mukaisesti tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia hallinnollisia tai taloudellisia seuraamuksia.
Tällaisia seuraamuksia voidaan määrätä myös tuensaajalle, joka on hakemuksen jättämisen tai avustuksen toteuttamisen yhteydessä syyllistynyt väärien tietojen antamiseen toimittaessaan toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle tämän vaatimia tietoja tai ei ole toimittanut vaadittuja tietoja.
6. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat avustushakemuksiin sovellettavia järjestelyjä, sen todistamista, että hakija ei ole poissulkemiseen johtavassa tilanteessa, hakijoita, jotka eivät ole oikeushenkilöitä, yhden hakijan muodostavia oikeushenkilöitä, taloudellisia ja hallinnollisia seuraamuksia, tukikelpoisuusperusteita ja vähäisiä avustuksia.
132 artikla
Valinta- ja avustuksenmyöntämisperusteet
1. Ehdotuspyynnössä etukäteen ilmoitettujen valintaperusteiden avulla arvioidaan hakijan valmiuksia toteuttaa ehdottamansa toiminta tai työohjelma.
2. Avustusten myöntämisessä noudatettavien, ehdotuspyynnössä etukäteen ilmoitettujen perusteiden avulla ehdotuksia arvioidaan toiminnalle asetettujen tavoitteiden ja painopisteiden kannalta.
3. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä valinta- ja myöntämisperusteita koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.
133 artikla
Arviointimenettely
1. Ehdotukset arvioidaan ennakolta ilmoitettujen valinta- ja myöntämisperusteiden mukaisesti sen määrittämiseksi, mille ehdotuksille voidaan myöntää rahoitusta.
2. Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä vahvistaa 1 kohdassa säädetyn arvioinnin perusteella luettelon tuensaajista ja avustusten määristä.
3. Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä ilmoittaa hakijalle kirjallisesti hakemuksen hyväksymisestä tai hylkäämisestä. Jos avustushakemus hylätään, toimielimen on ilmoitettava syyt hakemuksen hylkäämiseen viittaamalla ennen kaikkea valinta- ja myöntämisperusteisiin.
4. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat arviointia ja avustusten myöntämistä sekä hakijoille ilmoittamista.
4 LUKU
Maksaminen ja valvonta
134 artikla
Ennakkomaksutakuu
1. Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä voi, jos hän katsoo sen asianmukaiseksi ja oikeasuhteiseksi, vaatia tapauskohtaisesti ja riskinarvioinnin perusteella tuensaajalta etukäteen vakuuden ennakkomaksujen suorittamiseen liittyvien taloudellisten riskien rajoittamiseksi.
2. Sen estämättä mitä 1 kohdassa säädetään, vakuutta ei vaadita, jos on kyse vähäisistä avustuksista.
3. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä ennakkomaksutakuuta koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.
135 artikla
Avustusten maksaminen ja valvonta
1. Avustuksen määrä vahvistetaan lopullisesti vasta sitten, kun toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä on hyväksynyt loppuselvityksen ja kustannusselvityksen, mikä ei kuitenkaan estä toimielintä tekemästä myöhemmin oikea-aikaisia tarkastuksia.
2. Jos ilmenee, että myöntämismenettelyyn on liittynyt huomattavia virheitä tai sääntöjenvastaisuuksia, toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjä keskeyttää menettelyn ja voi toteuttaa tarvittavat toimenpiteet, menettelyn peruuttaminen mukaan luettuna. Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä ilmoittaa petosepäilyistä välittömästi OLAFille.
3. Kun avustuksen myöntämisen jälkeen ilmenee, että myöntämismenettelyyn tai avustuksen täytäntöönpanoon on liittynyt huomattavia virheitä, sääntöjenvastaisuuksia, petoksia tai velvoitteiden laiminlyöntejä, toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä voi menettelyn etenemisvaiheen mukaan, ja edellyttäen että hakijalle tai tuensaajalle on annettu mahdollisuus esittää huomautuksensa:
a)
kieltäytyä allekirjoittamasta avustussopimusta tai antamasta avustuspäätöstä tiedoksi;
b)
keskeyttää avustuksen täytäntöönpanon; tai
c)
tarvittaessa purkaa avustussopimuksen tai -päätöksen.
4. Kun tällaiset virheet, sääntöjenvastaisuudet tai petokset johtuvat tuensaajasta tai jollei tuensaaja täytä avustussopimuksen tai -päätöksen mukaisia velvoitteitaan, toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä voi lisäksi pienentää avustuksen määrää tai periä avustussopimuksen tai -päätöksen mukaisesti aiheettomasti maksetut määrät takaisin sen mukaan, miten vakavia virheet, sääntöjenvastaisuudet tai petokset taikka velvoitteiden laiminlyönnit ovat, edellyttäen että tuensaajalle on annettu mahdollisuus esittää huomautuksensa.
5. Jos valvonnassa tai tarkastuksissa ilmenee tuensaajasta johtuvia systeemisiä tai toistuvia virheitä, sääntöjenvastaisuuksia tai petoksia taikka velvoitteiden laiminlyöntejä, jotka vaikuttavat merkittävästi useisiin tälle tuensaajalle samoin ehdoin myönnettyihin avustuksiin, toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä voi keskeyttää kaikkien näiden avustusten täytäntöönpanon tai tarvittaessa purkaa kyseisen tuensaajan kanssa tehdyt avustussopimukset tai -päätökset sen mukaan, miten vakavia virheet, sääntöjenvastaisuudet tai petokset taikka velvoitteiden laiminlyönnit ovat, edellyttäen että tuensaajalle on annettu mahdollisuus esittää huomautuksensa.
Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä voi lisäksi kuulemismenettelyä noudattaen pienentää avustusten määrää tai periä takaisin aiheettomasti maksetut määrät silloin kun avustussopimusten tai -päätösten perusteella tarkastettavissa oleviin avustuksiin liittyy ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja systeemisiä tai toistuvia virheitä, sääntöjenvastaisuuksia tai petoksia taikka velvoitteiden laiminlyöntejä.
6. Kun tuensaajan toimittamat tarkistetut rahoitusselvitykset on hyväksytty, toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä määrittää pienennettävät tai takaisin perittävät määrät mahdollisuuksien mukaan niiden kuhunkin avustukseen liittyvien kustannusten perusteella, jotka on aiheettomasti ilmoitettu tukikelpoisiksi.
7. Kun kuhunkin tällaiseen avustukseen liittyviä tukikelvottomia kustannuksia ei voida laskea tarkasti, vähennettävät tai takaisin perittävät määrät voidaan määrittää ekstrapoloimalla vähentämisen ja perinnän aste, jota sovelletaan avustuksiin, joihin on osoitettu liittyvän systeemisiä tai toistuvia virheitä tai sääntöjenvastaisuuksia, tai kun vähennettäviä tai perittäviä määriä ei voida määrittää tukikelvottomien kustannusten perusteella, sovelletaan kiinteämääräistä vähennystä tai perintää suhteellisuusperiaatetta noudattaen. tuensaajalle annetaan mahdollisuus esittää huomautuksensa käytettävästä ekstrapolointimenetelmästä tai kiinteästä määrästä ja ehdottaa asianmukaisesti perusteltua vaihtoehtoista menetelmää tai määrää ennen vähennyksen tai perinnän täytäntöönpanoa.
8. Komissio varmistaa, että ohjelman tuensaajia kohdellaan tasapuolisesti erityisesti silloin kun useat toimivaltaiset tulojen ja menojen hyväksyjät vastaavat ohjelman täytäntöönpanosta.
Tuensaajille ilmoitetaan keinot, joilla tämän artiklan 3, 4, 5, 6 ja 7 kohdan mukaisesti tehdyt päätökset voidaan riitauttaa 97 artiklan mukaisesti.
9. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat avustusten maksamista ja tarkastuksia, myös säännöistä, jotka koskevat tositteita sekä avustuksen keskeyttämistä ja pienentämistä.
136 artikla
Asiakirjojen säilyttämisen määräajat
1. Tuensaajien on säilytettävä avustuksiin liittyviä asiakirjoja, tositteita, tilastoja ja muita asiakirjoja viiden vuoden ajan loppumaksun suorittamisesta ja kolmen vuoden ajan, jos on kyse vähäisistä avustuksista.
2. Hankkeen toteutukseen liittyviin tarkastuksiin, muutoksenhakuihin, riita-asioihin tai korvausvaatimusten esittämiseen liittyvät tiedot säilytetään, kunnes kyseiset tarkastukset, muutoksenhaut, riita-asiat tai vaatimukset on hoidettu.
5 LUKU
Täytäntöönpano
137 artikla
Toteuttamiseen liittyvät hankintasopimukset ja tuki kolmansille osapuolille
1. Jos toiminnan tai työohjelman toteuttaminen edellyttää rahoitustuen myöntämistä kolmansille osapuolille, tuensaaja voi antaa tällaista tukea edellyttäen, että seuraavat edellytykset täyttyvät:
a)
toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä on ennen avustuksen myöntämistä varmistanut, että tuensaajalta saadaan riittävät vakuudet siitä, että komissio saa perittyä saamisensa;
b)
tällaisen tuen antamisen ehdot määritellään täsmällisesti avustuspäätöksessä tai tuensaajan ja komission välisessä avustussopimuksessa, jotta tuensaajalle ei jää harkintavaltaa;
c)
kyseiset määrät ovat vähäisiä paitsi, jos rahoitustuki on toiminnan ensisijainen tarkoitus.
2. Jokaisessa avustuspäätöksessä ja -sopimuksessa määrätään nimenomaisesti komission ja tilintarkastustuomioistuimen valtuuksista toimittaa kaikkien unionin varoja saaneiden kolmansien osalta tarkastuksia, jotka koskevat asiakirjoja, tiloja ja tietoja, sähköisesti tallennetut tiedot mukaan lukien.
3. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat toteuttamiseen liittyviä hankintasopimuksia ja taloudellista tukea kolmansille osapuolille.
VII OSASTO
PALKINNOT
138 artikla
Yleiset säännöt
1. Palkinnoissa noudatetaan avoimuuden ja tasapuolisen kohtelun periaatteita, ja niillä edistetään unionin toimintapoliittisia tavoitteita.
2. Tässä tarkoituksessa palkinnot perustuvat työohjelmaan, joka julkaistaan ennen kuin se pannaan täytäntöön. Työohjelma pannaan täytäntöön julkaisemalla kilpailuja.
Jos palkintokilpailun yksikköarvo on yli 1 000 000 euroa, sen julkaisemisen edellytyksenä on, että se on esitetty 38 artiklan 3 kohdan e alakohdassa tarkoitetussa toimintoselvityksessä tai muussa asiaa koskevassa asiakirjassa.
Kilpailun säännöissä on ainakin vahvistettava osallistumisehdot ja 106 artiklan 1 kohdassa ja 107, 108 ja 109 artiklassa tarkoitetut poissulkemisperusteet sekä myöntämisperusteet, palkinnon suuruus ja maksujärjestelyt.
Palkintoja ei saa myöntää suoraan ilman kilpailua, ja ne julkaistaan vuosittain 35 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti.
3. Asiantuntijaryhmä arvioi kilpailuvastaukset julkaistujen kilpailusääntöjen perusteella.
Sen jälkeen toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä myöntää palkinnot asiantuntijaryhmän tekemän arvion perusteella, jolloin asiantuntijaryhmä saa vapaasti päättää vastausten laadun arvioinnin perusteella, suositteleeko se palkintojen myöntämistä.
4. Palkinnon määrää ei sidota sen voittajalle aiheutuneisiin kustannuksiin.
5. Jos toiminnan tai työohjelman toteuttaminen edellyttää, että unionin avustuksen saaja myöntää palkintoja kolmansille osapuolille, kyseinen tuensaaja voi myöntää tällaisia palkintoja, jos 2 kohdassa tarkoitettu kilpailun sääntöjen vähimmäissisältö on määritelty täsmällisesti tuensaajan ja komission välisessä avustuspäätöksessä tai -sopimuksessa, ja niissä ei anneta mahdollisuutta käyttää harkintavaltaa.
6. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat palkintoja, mukaan lukien ohjelmasuunnittelu, kilpailun säännöt, julkaiseminen etukäteen, arviointi sekä ilmoittaminen ja tiedoksianto voittajille.
VIII OSASTO
RAHOITUSVÄLINEET
139 artikla
Soveltamisala
1. Rahoitusvälineet hyväksytään perussäädöksellä.
Sen estämättä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, rahoitusvälineitä voidaan perustaa asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa hyväksymättä niitä perussäädöksellä, jos tällaiset rahoitusvälineet sisällytetään talousarvioon 49 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaisesti.
2. Jos unionin tukea annetaan rahoitusvälineillä ja ne yhdistetään yksittäisessä toimenpiteessä rahoitusvälineisiin välittömästi liittyviin tekijöihin, joiden kohteena ovat samat varojen lopulliset saajat, myös tekniseen apuun, korkotukilainoihin ja vakuuspalkkiohyvityksiin, tätä osastoa sovelletaan kaikkiin tämän toimenpiteen muodostaviin tekijöihin.
3. Jos rahoitusvälineitä yhdistetään unionin talousarviosta ensimmäisen osan VI osaston mukaisesti rahoitettuihin avustuksiin, rahoitusvälineisiin välittömästi liittymättömien tekijöiden osalta kustakin rahoituslähteestä pidetään kirjaa erikseen.
4. Komissio voi noudattaa rahoitusvälineiden täytäntöönpanossa suoraa hallinnointia tai, jos näin säädetään perussäädöksessä, välillistä hallinnointia siirtämällä tehtäviä yhteisöille 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan ii, iii, v ja vi alakohdan nojalla.
Kun yhteisöt, joille on siirretty tehtäviä 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan ii, iii, v ja vi alakohdan nojalla, panevat rahoitusvälineitä täytäntöön, ne voivat edelleen siirtää omalla vastuullaan täytäntöönpanon osittain rahoituksen välittäjille, jos nämä yhteisöt varmistavat, että rahoituksen välittäjät täyttävät 140 artiklan 1, 3 ja 5 kohdassa säädetyt perusteet. Rahoituksen välittäjät valitaan avointen, läpinäkyvien, oikeasuhteisten ja syrjimättömien menettelyjen avulla eturistiriitoja välttäen.
Komissio vastaa edelleen siitä, että rahoitusvälineiden täytäntöönpanossa noudatetaan moitteettoman varainhoidon periaatetta ja että täytäntöönpano edistää määriteltyjä ajallisesti määrättyjä toimintapoliittisia tavoitteita, joiden hyödyt ja tulokset ovat mitattavissa. Komissio on vastuussa rahoitusvälineiden täytäntöönpanosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta niiden yhteisöjen, joille tehtäviä on siirretty, sovellettavan lainsäädännön mukaista oikeudellista tai sopimukseen perustuvaa vastuuta.
5. Kun rahoitusvälineitä hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, näihin rahoitusvälineisiin sovellettavat säännökset, mukaan lukien tämän osaston mukaisesti suoraan tai välillisesti hallinnoituihin rahoitusvälineisiin maksettavia rahoitusosuuksia koskevat säännöt, annetaan 175 artiklassa tarkoitetuissa asetuksissa.
6. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat rahoitusvälineitä, mukaan lukien niiden yhteisöjen valinta, joille rahoitusvälineiden täytäntöönpano siirretään, valtuutussopimusten sisältö, hallinnointikustannukset ja -palkkiot, varainhoitotilejä koskevat erityiset säännöt, rahoitusvälineiden suora hallinnointi sekä hallinnoijien, rahoituksen välittäjien ja varojen lopullisten saajien valinta.
140 artikla
Rahoitusvälineisiin sovellettavat periaatteet ja edellytykset
1. Rahoitusvälineitä käytetään moitteettoman varainhoidon, avoimuuden, suhteellisuuden, syrjimättömyyden, tasapuolisen kohtelun ja toissijaisuuden periaatteiden mukaisesti sekä näihin rahoitusvälineisiin sovellettavassa perussäädöksessä niille vahvistettujen tavoitteiden ja soveltuvin osin voimassaoloaikojen mukaisesti.
2. Rahoitusvälineiden on täytettävä seuraavat ehdot:
a)
niitä käytetään markkinahäiriöiden yhteydessä tai optimaalista heikommissa investointitilanteissa, jotka ovat osoittautuneet taloudellisesti toteuttamiskelpoisiksi mutta joihin ei ole saatu riittävää rahoitusta markkinoilta;
b)
täydentävyys: rahoitusvälineillä ei pyritä korvaamaan jäsenvaltioiden rahoitusvälineitä, yksityistä rahoitusta tai unionin muita rahoitustoimia;
c)
ne eivät vääristä kilpailua sisämarkkinoilla ja ovat valtiontukisääntöjen mukaisia,
d)
vipuvaikutus: unionin osallistumisella rahoitusvälineeseen pyritään saamaan aikaan unionin rahoitusosuutta määrällisesti suurempi kokonaisinvestointi ennalta määriteltyjen indikaattoreiden mukaisesti;
e)
etujen yhteensovittaminen: komissio varmistaa rahoitusvälineitä täytäntöön pannessaan, että rahoitusvälineelle määriteltyjen toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttaminen on yhteisen edun mukaista ja tätä yhteistä etua voidaan mahdollisesti vahvistaa yhteissijoituksiin, riskinjakovaatimuksiin tai taloudellisiin kannustimiin liittyvillä säännöksillä, samalla kun estetään eturistiriidat kyseisen yhteisön muiden toimien kanssa;
f)
rahoitusvälineet perustetaan ennakkoarvioinnin perusteella ja arvioinnissa tarkastellaan myös 8 kohdan f alakohdassa tarkoitettujen ylimääräisten varojen mahdollista uudelleenkäyttöä;
3. Rahoitusvälineeseen liittyvät talousarviomenot ja unionin rahoitusvastuu eivät saa missään tapauksessa ylittää sitä varten tehtyä määrärahasitoumusta, jolloin suljetaan pois mahdollisuus, että talousarvioon kohdistuisi ehdollisia velkoja.
4. Yhteisöjen, joille on siirretty tehtäviä 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan ii, iii, v ja vi alakohdan nojalla, ja kaikkien rahoitustoimien toteuttamiseen osallistumaan valittujen rahoituksen välittäjien on noudatettava rahanpesun ehkäisemiseen ja terrorismin ja veropetosten torjuntaan sovellettavia vaatimuksia ja lainsäädäntöä. Rahoitusvälineiden panemiseksi täytäntöön tämän osaston mukaisesti yhteisöt, joille o siirretty tehtäviä 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan ii, iii, v ja vi alakohdan nojalla, eivät saa olla sijoittautuneita alueille, joiden tuomioistuimet eivät tee unionin kanssa yhteistyötä kansainvälisesti sovittujen veromääräysten soveltamisessa, tai olla liikesuhteissa tällaisille alueille rekisteröityneiden yhteisöjen kanssa, ja niiden on sisällytettävä nämä vaatimukset valittujen rahoituksen välittäjien kanssa tekemiinsä hankintasopimuksiin.
5. Yhteisöjen, joille on siirretty tehtäviä 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan ii, iii, v ja vi alakohdan nojalla, ja tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen unionin rahoitusvälineiden hallinnointiin osallistuvien rahoituksen välittäjien sekä tässä osastossa tarkoitettujen unionin tuen lopullisten saajien on annettava tilintarkastustuomioistuimen käyttöön kaikki välineet ja tiedot, jotka tämä katsoo tarvitsevansa tehtävänsä suorittamisessa 161 artiklan mukaisesti.
Asetusta (Euratom, EY) N:o 2185/96 ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1073/1999 (23) sovelletaan tässä osastossa tarkoitettuun unionin tukeen.
6. Vähintään unionin rahoitusosuutta vastaavat määrät ja soveltuvin osin näiden määrien kerrannaiset käytetään kyseiselle rahoitusvälineelle määritellyn toimintapoliittisen tavoitteen edistämiseen eivätkä ne saa tuottaa kolmansille osapuolille perusteetonta etua etenkään perusteettomien osinkojen tai voittojen muodossa.
Rajoittamatta varojen hallinnointia yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa koskevia alakohtaisia sääntöjä, sellaiset tulot kuin osingot, pääomavoitot, vakuuspalkkiot sekä lainakorot ja varainhoitotileillä oleviin määriin liittyvät korot, jotka palautetaan komissiolle tai rahoitusvälineitä varten avatuille varainhoitotileille ja jotka liittyvät rahoitusvälineen mukaiseen talousarviosta maksettavaan tukeen, otetaan talousarvioon sen jälkeen, kun hallinnointikustannukset ja -palkkiot on vähennetty.
Sellaiset vuotuiset palautukset kuin pääoman palautukset, vapautuneet vakuudet ja lainojen lyhennykset, jotka palautetaan komissiolle tai rahoitusvälineitä varten avatuille varainhoitotileille ja jotka liittyvät rahoitusvälineen mukaiseen talousarviosta maksettavaan tukeen, ovat 21 artiklassa tarkoitettuja sisäisiä käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja, ja ne on käytettävä samaan rahoitusvälineeseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän artiklan 9 kohdan soveltamista, aikana, joka ei ylitä määrärahojen maksusitoumuksen kestoa jatkettuna kahdella vuodella, jollei perussäädöksessä toisin säädetä.
7. Komissio suorittaa maksut varainhoitotileille maksuennusteiden avulla asianmukaisesti perusteltujen maksupyyntöjen perusteella ottaen huomioon varainhoitotileillä käytettävissä olevat varat ja tarpeen välttää näiden tilien saldojen liiallinen kasvaminen. Jos varainhoitotileillä olevat määrät riittävät kattamaan sopimuksella määrätyn varainhoitotilien vähimmäisvarannon, johon on lisätty kyseisen varainhoitovuoden maksuennusteet ja ehdollisten vastuiden poissulkemiseen tarvittavat määrät suhteessa maksuvelvoitteisiin, joiden valuuttayksikkönä ei ole euro, varainhoitotileille ei suoriteta muita maksuja. Maksuennusteet laaditaan vuosittain tai tarvittaessa puolivuosittain.
8. Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain kertomuksen rahoitusvälineitä koskevista toimista. Kertomukseen on sisällyttävä kunkin tukea saavan rahoitusvälineen osalta:
a)
rahoitusvälineen ja perussäädöksen yksilöinti;
b)
rahoitusvälineen, täytäntöönpanojärjestelyjen ja unionin rahoitusosuuden tuoman lisäarvon kuvaus;
c)
täytäntöönpanoon osallistuvat rahoituslaitokset, myös 5 kohdan soveltamiseen liittyvät asiat;
d)
kuhunkin rahoitusvälineeseen liittyvien talousarviositoumusten ja talousarviosta suoritettujen maksujen yhteismäärä;
e)
rahoitusvälineen ja tehtyjen sijoitusten tuloksellisuus;
f)
arviointi rahoitusvälineeseen palautettujen määrien käytöstä sisäisenä käyttötarkoitukseensa sidottuna tulona 6 kohdan mukaisesti;
g)
sijoitustilin saldo;
h)
6 kohdassa tarkoitetut tulot ja palautukset;
i)
pääomasijoitusten arvo edeltävinä vuosina;
j)
oman pääoman ehtoisten välineiden tai riskinjakovälineiden omaisuuserien arvon alentumista ja vakuusvälineiden maksettavaksi vaadittuja vakuuksia koskevat kumulatiiviset luvut;
k)
tavoiteltu vipuvaikutus ja saavutettu vipuvaikutus;
l)
sen vaikutus kyseisen ohjelman tavoitteiden saavuttamiseen; vaikutusta mitataan hyväksytyillä indikaattoreilla, tapauksen mukaan myös maantieteellisellä hajonnalla.
9. Kun Euroopan parlamentti ja neuvosto katsovat, että rahoitusväline ei ole saavuttanut tavoitteitaan tehokkaasti, ne voivat pyytää komissiota esittämään ehdotuksen tarkistetuksi perussäädökseksi rahoitusvälineen lakkauttamiseksi. Jos rahoitusväline lakkautetaan, 6 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetut rahoitusvälineeseen liittyvät uudet palautukset katsotaan yleisiksi tuloiksi.
10. Rahoitusvälineiden tarkoitus ja tarvittaessa niiden erityinen oikeudellinen muoto ja rekisteröity kotipaikka julkaistaan komission verkkosivustolla.
11. Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä varmistaa rahoitusvälineiden osalta, että yhteisöt, joille on siirretty tehtäviä 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan ii, iii, v ja vi alakohdan nojalla, antavat viimeistään seuraavan vuoden 15 päivänä helmikuuta tilinpäätöslaskelmat, jotka kattavat tammikuun 1 päivän ja joulukuun 31 päivän välisen ajan ja ovat 143 artiklassa tarkoitettujen kirjanpitosääntöjen ja julkisen sektorin kansainvälisten tilinpäätösstandardien (International Public Sector Accounting Standard) mukaiset, sekä kaikki tiedot, joita tarvitaan 68 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen tilinpäätöslaskelmien laatimisessa. Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä varmistaa myös, että mainitut yhteisöt antavat rahoitusvälineitä koskevat tarkastetut tilinpäätöslaskelmat viimeistään seuraavan vuoden 15 päivänä toukokuuta.
12. Komissio varmistaa, että rahoitusvälineitä hallinnoidaan yhdenmukaisesti erityisesti kirjanpidon, raportoinnin, seurannan ja taloudellisen riskinhallinnan alalla.
13. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat rahoitusvälineiden täytäntöönpanoa, mukaan lukien niiden käytön edellytykset, vipuvaikutus, ennakkoarviointi sekä 175 artiklassa tarkoitetuista rahastoista maksettavien rahoitusosuuksien seuranta ja käsittely.
IX OSASTO
TILINPÄÄTÖS JA KIRJANPITO
1 LUKU
Tilinpäätös
141 artikla
Tilinpäätöksen rakenne
Tilinpäätökseen sisältyvät:
a)
konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat, joissa esitetään talousarviosta rahoitettavien toimielinten, 208 artiklassa tarkoitettujen elinten sekä sellaisten muiden elinten konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat, joiden tilinpäätökset on konsolidoitava 143 artiklassa tarkoitettujen kirjanpitosääntöjen mukaisesti;
b)
yhdistellyt talousarviotilit, joissa esitetään toimielinten talousarviokirjanpitoon sisältyvät tiedot.
142 artikla
Selvitys varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta
1. Kukin 141 artiklassa tarkoitettu toimielin ja elin laatii selvityksen varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta.
Ne toimittavat selvityksensä Euroopan parlamentille ja neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään seuraavan varainhoitovuoden 31 päivänä maaliskuuta.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa selvityksessä on esitettävä sekä absoluuttisina lukuina että prosenttiosuuksina ainakin tiedot määrärahojen toteuttamisasteesta ja yhteenveto määrärahasiirroista eri budjettikohtien välillä.
3. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat selvitystä varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta.
143 artikla
Tilinpäätökseen sovellettavat säännöt
1. Komission tilinpitäjä vahvistaa kansainvälisesti hyväksyttyjen julkisen sektorin tilinpäätösstandardien mukaisesti laaditut säännöt. Tilinpitäjä voi poiketa näistä standardeista, jos hän katsoo sen olevan tarpeen, jotta voidaan antaa oikea ja riittävä kuva varoista ja veloista, kuluista ja tuotoista sekä rahavirrasta. Jos kirjanpitosääntö poikkeaa olennaiselta osin näistä standardeista, tilinpäätöslaskelmien liitetiedoissa ilmoitetaan tästä seikasta ja annetaan perustelut sille.
2. Edellä 141 artiklassa tarkoitettujen talousarviotilien laatimisessa on noudatettava tässä asetuksessa esitettyjä budjettiperiaatteita. Talousarviotilien on annettava oikea ja riittävä kuva talousarvion toteuttamisesta tuloina ja menoina.
144 artikla
Kirjanpitoperiaatteet
1. Edellä 141 artiklassa tarkoitettuihin tilinpäätöslaskelmiin sisältyvät tiedot, myös tilinpäätöksen laatimisperiaatteita koskevat tiedot, on esitettävä tavalla, joka varmistaa, että ne ovat merkityksellisiä, luotettavia, vertailukelpoisia ja ymmärrettäviä. Tilinpäätöslaskelmien laadinnassa on noudatettava 143 artiklassa tarkoitettuihin kirjanpitosääntöihin sisältyviä yleisesti hyväksyttyjä kirjanpitoperiaatteita.
2. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan puitteet tulojen ja menojen hyväksyjän tehtävien hoitamiseksi tämän artiklan ja 145, 146, 148, 151, 154, 156 ja 157 artiklan mukaisesti.
145 artikla
Tilinpäätöslaskelmat
1. Tilinpäätöslaskelmat laaditaan miljoonina euroina ja ne sisältävät:
a)
taseen ja tuotto- ja kululaskelman, joista käyvät ilmi kaikki varat ja velat, taloudellinen asema sekä taloudellinen tulos edellisen vuoden 31 päivältä joulukuuta; ne esitetään 143 artiklassa tarkoitettujen kirjanpitosääntöjen mukaisesti;
b)
rahavirtalaskelman, josta käyvät ilmi varainhoitovuoden kassaan- ja kassastamaksut sekä kassatilanne varainhoitovuoden lopussa;
c)
nettovarojen muutoslaskelman, jossa esitetään yhteenveto vuoden aikana tapahtuneista muutoksista ja kertyneestä tuloksesta.
2. Tilinpäätöslaskelmien liitetiedoissa täydennetään ja tulkitaan 1 kohdassa tarkoitetuissa tilinpäätöslaskelmissa esitettyjä tietoja ja annetaan kaikki muut kansainvälisesti hyväksytyn kirjanpitokäytännön edellyttämät lisätiedot, joilla on merkitystä unionin toimintojen kannalta.
146 artikla
Talousarvion toteuttamista koskeva selvitys
1. Talousarvion toteuttamista koskeva selvitys laaditaan miljoonina euroina. Siihen kuuluu:
a)
selvitys, johon yhdistellään kaikki varainhoitovuoden talousarviotapahtumat tuloina ja menoina;
b)
liitetiedot, joissa täydennetään ja tulkitaan toteuttamisselvityksessä esitettyjä tietoja.
2. Talousarvion toteuttamisselvityksen laatimisessa noudatetaan talousarvion rakennetta.
147 artikla
Alustava tilinpäätös
1. Edellä 141 artiklassa tarkoitettujen muiden toimielinten ja elinten tilinpitäjät toimittavat alustavan tilinpäätöksensä komission tilinpitäjälle ja tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään seuraavan vuoden 1 päivänä maaliskuuta.
2. Edellä 141 artiklassa tarkoitettujen muiden toimielinten ja elinten tilinpitäjät toimittavat komission tilinpitäjälle viimeistään seuraavan vuoden 1 päivänä maaliskuuta lisäksi komission tilinpitäjän esittämään määrämuotoon laaditun selvityspaketin konsolidointia varten.
3. Komission tilinpitäjä konsolidoi nämä alustavat tilinpäätökset komission alustavaan tilinpäätökseen ja toimittaa tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään seuraavan vuoden 31 päivänä maaliskuuta komission alustavan tilinpäätöksen ja unionin alustavan konsolidoidun tilinpäätöksen.
148 artikla
Lopullisen konsolidoidun tilinpäätöksen hyväksyminen
1. Tilintarkastustuomioistuin esittää viimeistään 1 päivänä kesäkuuta huomautuksensa 141 artiklassa tarkoitettujen muiden toimielinten kuin komission ja kunkin mainitussa artiklassa tarkoitetun elimen alustavista tilinpäätöksistä sekä viimeistään 15 päivänä kesäkuuta huomautuksensa komission alustavasta tilinpäätöksestä ja unionin alustavasta konsolidoidusta tilinpäätöksestä.
2. Kukin 141 artiklassa tarkoitettu toimielin komissiota lukuun ottamatta ja kukin kyseisessä artiklassa tarkoitettu elin laatii lopullisen tilinpäätöksensä ja toimittaa sen viimeistään 1 päivänä heinäkuuta komission tilinpitäjälle, tilintarkastustuomioistuimelle, Euroopan parlamentille ja neuvostolle lopullisen konsolidoidun tilinpäätöksen laatimista varten.
Edellä 141 artiklassa tarkoitettujen muiden toimielinten ja elinten tilinpitäjät toimittavat komission tilinpitäjälle viimeistään 1 päivänä heinäkuuta lisäksi komission tilinpitäjän esittämään määrämuotoon laaditun selvityspaketin konsolidointia varten.
3. Kunkin 141 artiklassa tarkoitetun toimielimen ja elimen tilinpitäjä toimittaa tilinpäätöstä koskevan vahvistuskirjeen tilintarkastustuomioistuimelle sekä tiedoksi komission tilinpitäjälle samana päivänä kuin lopullisen tilinpäätöksen.
Lopulliseen tilinpäätökseen liitetään tilinpitäjän ilmoitus, jonka mukaan tilinpäätös on laadittu tämän osaston säännösten sekä sovellettavien kirjanpitoperiaatteiden, -sääntöjen ja -menetelmien mukaisesti.
4. Komission tilinpitäjä laatii lopullisen konsolidoidun tilinpäätöksen muilta toimielimiltä kuin komissiolta ja 141 artiklassa tarkoitetuilta elimiltä tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti saamiensa tietojen perusteella. Lopulliseen konsolidoituun tilinpäätökseen liitetään komission tilinpitäjän ilmoitus, jonka mukaan lopullinen konsolidoitu tilinpäätös on laadittu tämän osaston säännösten sekä tilinpäätöslaskelmien liitteessä esitettyjen kirjanpitoperiaatteiden, -sääntöjen ja -menetelmien mukaisesti.
5. Komissio hyväksyy lopullisen konsolidoidun tilinpäätöksen ja oman lopullisen tilinpäätöksensä ja toimittaa ne viimeistään 31 päivänä heinäkuuta Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle.
Komission tilinpitäjä toimittaa samaan päivään mennessä tilintarkastustuomioistuimelle lopullista konsolidoitua tilinpäätöstä koskevan vahvistuskirjeen.
6. Lopullinen konsolidoitu tilinpäätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä viimeistään 15 päivänä marraskuuta yhdessä tilintarkastustuomioistuimen SEUT-sopimuksen 287 artiklan ja Euratomin perustamissopimuksen 106 a artiklan mukaisesti toimittaman tarkastuslausuman kanssa.
2 LUKU
Talousarvion toteuttamisesta toimitettavat tiedot
149 artikla
Kertomus talousarviosta myönnetyistä takuista ja niihin liittyvistä riskeistä
Edellä 145 ja 146 artiklassa säädettyjen laskelmien ja selvitysten lisäksi komissio laatii Euroopan parlamentille ja neuvostolle kerran vuodessa kertomuksen 49 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetuista talousarviosta myönnetyistä takuista ja niihin liittyvistä riskeistä.
Nämä tiedot toimitetaan samaan aikaan tilintarkastustuomioistuimelle.
150 artikla
Talousarvion toteuttamista koskevat tiedot
1. Edellä 145 ja 146 artiklassa säädettyjen laskelmien ja selvitysten lisäksi komission tilinpitäjä toimittaa kerran kuukaudessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle sekä tulojen että määrärahoja koskevien menojen osalta talousarvion toteuttamista koskevat numerotiedot, jotka on yhdistelty ainakin luvuittain.
Näihin tietoihin sisältyvät myös tiedot edellisiltä varainhoitovuosilta siirrettyjen määrärahojen käytöstä.
Numerotiedot toimitetaan kunkin kuukauden päättymistä seuraavien kymmenen arkipäivän kuluessa.
2. Komission tilinpitäjä toimittaa kolme kertaa vuodessa, kolmenkymmenen arkipäivän kuluessa 31 päivästä toukokuuta, elokuuta ja joulukuuta, Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen talousarvion toteuttamisesta sekä tulojen että menojen osalta; tiedot jaotellaan luvuittain, momenteittain ja alamomenteittain.
Näissä kertomuksissa esitetään myös tiedot edellisiltä varainhoitovuosilta siirrettyjen määrärahojen käytöstä.
3. Numerotiedot sekä kertomus talousarvion toteuttamisesta toimitetaan samaan aikaan tilintarkastustuomioistuimelle ja julkaistaan komission verkkosivustolla.
4. Viimeistään kunkin vuoden 15 päivänä syyskuuta tulojen ja menojen hyväksyjä toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, joka sisältää tietoja merkille pannuista ajankohtaisista riskeistä, yleistä kehitystä koskevista havainnoista, uusista kirjanpitoon liittyvistä ongelmista, kirjanpidossa saavutetusta edistyksestä, mukaan lukien tilintarkastustuomioistuimen esiin nostamat asiat, sekä tietoja takaisin perityistä määristä.
3 LUKU
Kirjanpito
1 jakso
Yhteiset säännökset
151 artikla
Kirjanpitojärjestelmä
1. Toimielinten kirjanpito on järjestelmä, johon järjestetään talousarviota ja rahoitusta koskevat tiedot ja jonka avulla voidaan kirjata, luokitella ja tallentaa numerotietoja.
2. Kirjanpitojärjestelmä muodostuu liikekirjanpidosta ja talousarviokirjanpidosta. Molempia hoidetaan kalenterivuosittain ja euromääräisinä.
3. Valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä voi myös suorittaa sisäistä laskentaa.
152 artikla
Toimielinten kirjanpitojärjestelmään sovellettavat yhteiset vaatimukset
Komission tilinpitäjä vahvistaa 143 artiklan mukaisesti 141 artiklassa tarkoitettujen muiden toimielinten ja elinten tilinpitäjiä kuultuaan kirjanpidossa noudatettavat säännöt ja yhdenmukaistetun tililuettelon, jota kaikkien toimielinten, toisen osan V osastossa tarkoitettujen virastojen ja 141 artiklassa tarkoitettujen elinten on noudatettava.
2 jakso
Liikekirjanpito
153 artikla
Liikekirjanpito
Liikekirjanpitoon merkitään aikajärjestyksessä kahdenkertaista kirjanpitoa noudattaen tapahtumat ja toimenpiteet, jotka vaikuttavat 141 artiklassa tarkoitettujen toimielinten ja elinten taloudelliseen asemaan ja rahoitustilanteeseen sekä varoihin ja velkoihin.
154 artikla
Liikekirjanpidon kirjaukset
1. Saldot ja eri tilitapahtumat viedään kirjanpitoon.
2. Kirjausten, myös niiden oikaisujen, on perustuttava tositteisiin, joilla kirjaukset voidaan todentaa.
3. Kirjanpitojärjestelmän avulla on kyettävä selkeästi jäljittämään kaikki kirjaukset.
155 artikla
Kirjanpidon oikaisut
Tilinpitäjä tekee varainhoitovuoden päätyttyä ja tilinpäätöksen esittämiseen saakka oikaisut, jotka ovat tarpeen oikeat ja riittävät tiedot sisältävän tilinpäätöksen laatimiseksi mutta jotka eivät aiheuta kyseistä varainhoitovuotta koskevia kassastamaksuja tai kassaanmaksuja. Tällaisten oikaisujen on oltava 143 artiklassa tarkoitettujen kirjanpitosääntöjen mukaisia.
3 jakso
Talousarviokirjanpito
156 artikla
Talousarviokirjanpito
1. Talousarviokirjanpidon avulla voidaan seurata yksityiskohtaisesti talousarvion toteuttamista.
2. Edellä olevan 1 kohdan soveltamiseksi talousarviokirjanpitoon kirjataan kaikki ensimmäisen osan IV osastossa säädetyt talousarvion toteuttamistoimet tuloina ja menoina.
4 LUKU
Omaisuusluettelo
157 artikla
Omaisuusluettelo
1. Kukin 141 artiklassa tarkoitettu toimielin ja elin laatii kaikista unionin varallisuuden perustana olevista aineellisista ja aineettomista hyödykkeistä sekä rahoitusomaisuudesta komission tilinpitäjän laatiman mallin mukaiset omaisuusluettelot, joihin merkitään omaisuuden määrä ja arvo.
Kunkin 141 artiklassa tarkoitetun toimielimen ja elimen on tarkistettava, että omaisuusluetteloon tehdyt merkinnät vastaavat todellisuutta.
2. Unionin aineellisten hyödykkeiden myymisestä on tiedotettava asianmukaisesti.
X OSASTO
ULKOINEN TARKASTUS JA VASTUUVAPAUS
1 LUKU
Ulkoinen tarkastus
158 artikla
Tilintarkastustuomioistuimen toimittama ulkoinen tarkastus
Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission on ilmoitettava tilintarkastustuomioistuimelle viipymättä kaikki päätökset ja säädökset, jotka ne ovat antaneet 13, 16, 21, 25, 26, 29 ja 40 artiklan soveltamiseksi.
159 artikla
Tarkastusta koskevat säännöt ja tarkastusmenettely
1. Tilintarkastustuomioistuin toimittaa tulojen ja menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden tarkastuksen perussopimuksiin, talousarvioon, tähän asetukseen, tämän asetuksen nojalla annettuihin delegoituihin säädöksiin ja kaikkiin muihin perussopimusten soveltamiseksi annettuihin säädöksiin nähden.
2. Tehtäväänsä suorittaessaan tilintarkastustuomioistuin voi 161 artiklassa määritetyin ehdoin perehtyä kaikkiin niihin yksiköiden ja elinten taloushallintoon liittyviin asiakirjoihin ja tietoihin, jotka koskevat unionin kokonaan tai osittain rahoittamia toimia. Sillä on toimivalta kuulla jokaista henkilöä, joka on vastuussa meno- tai tulotapahtumasta, ja käyttää kaikkia edellä tarkoitetuissa yksiköissä ja elimissä soveliaita tarkastusmenetelmiä. Tarkastukset toimitetaan jäsenvaltioissa yhdessä kansallisten tilintarkastuselinten kanssa tai, jos näillä ei ole tarvittavia valtuuksia, toimivaltaisten kansallisten viranomaisten kanssa. Tilintarkastustuomioistuin ja kansalliset tilintarkastuselimet toimivat luottamuksellisessa yhteistyössä riippumattomuutensa säilyttäen.
Tilintarkastustuomioistuin voi omasta pyynnöstään olla läsnä tarkastustoimenpiteissä, jotka jokin toimielin suorittaa talousarvion toteuttamisen yhteydessä tai jotka suoritetaan tässä yhteydessä jonkin toimielimen lukuun, saadakseen kaikki tiedot, jotka ovat välttämättömiä sille perussopimuksissa tai niiden soveltamiseksi annetuissa säädöksissä uskottujen tehtävien suorittamiseksi.
Toimielimet valtuuttavat tilintarkastustuomioistuimen pyynnöstä rahoituslaitokset, joissa on talletettuna unionin varoja, varaamaan tilintarkastustuomioistuimelle tilaisuuden varmistaa, että ulkopuolelta saadut tiedot täsmäävät kirjanpidon kanssa.
3. Tehtävänsä suorittamiseksi tilintarkastustuomioistuin ilmoittaa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluville toimielimille ja viranomaisille niiden henkilöiden nimet, joilla on toimivalta toimittaa tarkastus kyseisissä toimielimissä tai kyseisten viranomaisten luona.
160 artikla
Arvopaperien ja varojen tarkastukset
Tilintarkastustuomioistuin huolehtii siitä, että kaikki talletetut ja kassassa olevat arvopaperit ja varat tarkastetaan talletusten vastaanottajien allekirjoittamia kuitteja taikka kassaa ja arvopapereita koskevia virallisia asiakirjoja vastaan. Se voi toimittaa tällaisia tarkastuksia itse.
161 artikla
Tilintarkastustuomioistuimen oikeus saada tietoja
1. Komissio, muut toimielimet, unionin puolesta tuloja ja menoja hoitavat elimet ja varojen saajat avustavat tilintarkastustuomioistuinta kaikin tavoin ja antavat sille kaikki tiedot, jotka se katsoo tarvitsevansa tehtäviään suorittaessaan. Niiden on annettava tilintarkastustuomioistuimen käyttöön kaikki talousarviosta rahoitettavien hankintasopimusten tekemistä ja niiden toteuttamista koskevat asiakirjat ja kaikki rahavaroja ja aineellista omaisuutta koskevat tilit, kaikki kirjanpitotositteet ja muut kirjanpitoa koskevat asiakirjat sekä niitä koskevat hallinnolliset asiakirjat, kaikki tuloja ja menoja koskevat asiakirjat, omaisuusluettelot ja hallintokaaviot, jotka tilintarkastustuomioistuin katsoo tarpeellisiksi tarkastaakseen talousarvion toteuttamista ja taloudellista tulosta koskevat kertomukset asiakirjojen tai paikan päällä tehtyjen tarkastusten perusteella sekä samaa tarkoitusta varten kaikki asiakirjat ja tiedot, jotka on laadittu tai joita säilytetään sähköisessä muodossa.
Asianomaisten kansallisten hallintojen sisäisen tarkastuksen yksiköiden ja muiden yksiköiden on annettava tilintarkastustuomioistuimelle kaikki välineet, joita tämä katsoo tarvitsevansa tehtävänsä suorittamisessa.
2. Henkilöstön, jonka toimintaa tilintarkastustuomioistuin tarkastaa, on
a)
avattava kassansa ja esitettävä rahavarat, muut varat ja kaikenlainen aineellinen omaisuus sekä kaikki hallussaan olevat tositteet, tilikirjat, luettelot ja muut asianomaiset asiakirjat;
b)
esitettävä 159 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tarkastuksen täydelliseksi toimittamiseksi tarvittava kirjeenvaihto ja kaikki muut tarpeelliset asiakirjat.
Ainoastaan tilintarkastustuomioistuin saa pyytää ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitettuja tietoja.
3. Tilintarkastustuomioistuimella on toimivalta tarkastaa sellaiset unionin tuloja ja menoja koskevat asiakirjat, jotka ovat toimielinten yksiköiden ja erityisesti tuloja ja menoja koskevista päätöksistä vastuussa olevien yksiköiden, tuloja ja menoja unionin puolesta hoitavien elinten tai talousarviosta maksuja saavien luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden hallussa.
4. Tulojen ja menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden sekä varainhoidon moitteettomuuden tarkastus koskee myös toimielinten ulkopuolisten elinten avustuksina saamien unionin varojen käyttöä.
5. Unionin rahoitus edellyttää toimielinten ulkopuolisilta varojen saajilta tai - jos ne eivät tähän suostu - toimeksisaajilta ja alihankkijoilta kirjallista suostumusta siihen, että tilintarkastustuomioistuin tarkastaa, miten myönnettyä rahoitusta on käytetty.
6. Komissio toimittaa tilintarkastustuomioistuimelle tämän pyynnöstä kaikki tiedot, jotka koskevat lainanotto- ja lainanantotoimenpiteitä.
7. Integroitujen tietojenkäsittelyjärjestelmien käyttö ei saa heikentää tilintarkastustuomioistuimen oikeuksia tutustua tositteisiin.
162 artikla
Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus
1. Tilintarkastustuomioistuin toimittaa komissiolle ja asianomaisille toimielimille viimeistään 30 päivänä kesäkuuta huomautukset, jotka sen mielestä ovat sen laatuisia, että ne on esitettävä vuosikertomuksessa. Näiden huomautusten on säilyttävä luottamuksellisina, ja niihin sovelletaan kuulemismenettelyä. Kaikki toimielimet toimittavat vastauksensa tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään 15 päivänä lokakuuta. Muut toimielimet kuin komissio toimittavat vastauksensa samanaikaisesti komissiolle.
2. Vuosikertomus sisältää arvion siitä, onko varainhoito ollut moitteetonta.
3. Vuosikertomuksessa on jakso kutakin toimielintä varten. Tilintarkastustuomioistuin voi lisätä siihen yhteenvedon tai yleisluonteisia huomautuksia.
Tilintarkastustuomioistuin toteuttaa tarpeelliset toimenpiteet, jotta toimielinten vastaukset sen huomautuksiin julkaistaan kunkin huomautuksen yhteydessä.
4. Tilintarkastustuomioistuin toimittaa vastuuvapauden myöntämisestä vastaaville viranomaisille ja muille toimielimille vuosikertomuksensa viimeistään 15 päivänä marraskuuta yhdessä toimielinten vastausten kanssa ja varmistaa, että ne julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
5. Komissio antaa heti tilintarkastustuomioistuimen toimitettua vuosikertomuksen asianomaisille jäsenvaltioille tiedoksi sellaisten varojen hallinnointia koskevat tilintarkastustuomioistuimen huomautukset, joihin nähden jäsenvaltioilla on toimivaltaa asiaan sovellettavien sääntöjen nojalla.
Kunkin jäsenvaltion on vastattava komissiolle 60 päivän kuluessa näiden tietojen vastaanottamisesta. Komissio toimittaa yhteenvedon näistä tiedoista tilintarkastustuomioistuimelle, Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 28 päivänä helmikuuta.
163 artikla
Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomukset
1. Tilintarkastustuomioistuin toimittaa asianomaiselle toimielimelle tai elimelle huomautukset, jotka sen mielestä ovat sen laatuisia, että ne on esitettävä erityiskertomuksessa. Näiden huomautusten on säilyttävä luottamuksellisina, ja niihin sovelletaan kuulemismenettelyä.
Asianomainen toimielin tai elin toimittaa kahden ja puolen kuukauden kuluessa näiden huomautusten toimittamisesta tilintarkastustuomioistuimelle vastauksensa kyseisiin huomautuksiin.
Saatuaan asianomaisen toimielimen tai elimen vastaukset tilintarkastustuomioistuin vahvistaa seuraavan kuukauden kuluessa erityiskertomuksen lopullisen tekstin.
Erityiskertomukset ja niiden mukana olevat asianomaisten toimielinten tai elinten vastaukset toimitetaan viipymättä Euroopan parlamentille ja neuvostolle, jotka päättävät kumpikin osaltaan jatkotoimenpiteistä, mahdollisesti yhdessä komission kanssa.
Tilintarkastustuomioistuin toteuttaa tarpeelliset toimenpiteet, jotta kaikkien asianomaisten toimielinten tai elinten vastaukset sen huomautuksiin julkaistaan erityiskertomuksen yhteydessä.
2. Tilintarkastustuomioistuin voi julkaista Euroopan unionin virallisessa lehdessä ne SEUT-sopimuksen 287 artiklan 4 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetuista lausunnoista, jotka eivät liity ehdotuksiin tai hankkeisiin, joihin sovelletaan lakisääteistä kuulemismenettelyä. Tilintarkastustuomioistuin päättää julkaisemisesta kuultuaan toimielintä, joka on pyytänyt lausunnon tai jota tilintarkastustuomioistuimen lausunto koskee. Julkaistaviin lausuntoihin liitetään asianomaisten toimielinten mahdolliset huomiot.
2 LUKU
Vastuuvapaus
164 artikla
Vastuuvapausmenettelyn aikataulu
1. Ennen vuoden n + 2 15 päivää toukokuuta Euroopan parlamentti myöntää neuvoston määräenemmistöllä antamasta suosituksesta komissiolle vastuuvapauden varainhoitovuoden n talousarvion toteuttamisesta.
2. Jos 1 kohdassa säädettyä määräaikaa ei voida noudattaa, Euroopan parlamentti tai neuvosto antaa komissiolle tiedon siitä, miksi päätöstä on täytynyt lykätä.
3. Jos Euroopan parlamentti lykkää vastuuvapauden myöntämistä koskevaa päätöstä, komissio pyrkii viipymättä toteuttamaan kaikki toimenpiteet helpottaakseen tämän päätöksen tiellä olevien esteiden poistamista.
165 artikla
Vastuuvapausmenettely
1. Päätös vastuuvapauden myöntämisestä koskee unionin kaikkien tulojen ja menojen tilejä sekä niiden saldoa ja unionin taseessa esitettyjä varoja ja velkoja.
2. Vastuuvapauden myöntämistä varten Euroopan parlamentti tutkii neuvoston jälkeen SEUT-sopimuksen 318 artiklassa ja Euratomin perustamissopimuksen 106 a artiklassa tarkoitetut tilit, tilinpäätöksen, taseen ja arviointikertomuksen. Se tutkii myös tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen, jonka liitteinä ovat tarkastettujen toimielinten vastaukset, sekä asian kannalta merkitykselliset tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomukset kyseiseltä varainhoitovuodelta ja tilintarkastustuomioistuimen antaman tarkastuslausuman tilitietojen luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.
3. Komissio antaa Euroopan parlamentille tämän pyynnöstä kaikki asianomaista varainhoitovuotta koskevan vastuuvapausmenettelyn moitteettomaksi toteuttamiseksi tarvittavat tiedot SEUT-sopimuksen 319 artiklan mukaisesti.
166 artikla
Jatkotoimenpiteet
1. SEUT-sopimuksen 319 artiklan ja Euratomin perustamissopimuksen 106 a artiklassa mukaisesti komissio ja muut toimielimet pyrkivät kaikin tavoin toimimaan vastuuvapauden myöntämistä koskevaan Euroopan parlamentin päätökseen liitettyjen huomautusten sekä neuvoston vastuuvapaussuosituksiin liitettyjen huomioiden mukaisesti.
2. Toimielimet antavat Euroopan parlamentin tai neuvoston pyynnöstä selvityksen toimenpiteistä, jotka on toteutettu näiden huomautusten ja huomioiden perusteella, ja erityisesti ohjeista, jotka ne ovat antaneet talousarvion toteuttamiseen osallistuville yksiköilleen. Jäsenvaltioiden on tehtävä yhteistyössä komission kanssa ilmoittamalla sille näiden huomautusten perusteella toteuttamansa toimenpiteet, jotta komissio voi ottaa ne huomioon omassa selvityksessään. Toimielinten selvitykset toimitetaan myös tilintarkastustuomioistuimelle.
167 artikla
Ulkosuhdehallintoa koskevat erityissäännökset
Ulkosuhdehallintoon sovelletaan SEUT-sopimuksen 319 artiklassa määrättyjä ja tämän asetuksen 164, 165 ja 166 artiklassa säädettyjä menettelyjä. Ulkosuhdehallinto toimii täydessä yhteistyössä vastuuvapausmenettelyyn osallistuvien toimielinten kanssa ja tarvittaessa toimittaa tarpeelliset lisätiedot, myös osallistumalla asiaankuuluvien elinten kokouksiin.
TOINEN OSA
ERITYISSÄÄNNÖKSET
I OSASTO
EUROOPAN MAATALOUDEN TUKIRAHASTO
168 artikla
Euroopan maatalouden tukirahastoon sovellettavat erityissäännökset
1. Euroopan maatalouden tukirahastoon, jäljempänä ‧maataloustukirahasto‧, sovellettavissa säännöksissä tarkoitettujen viranomaisten ja elinten toteuttamiin menoihin sekä tuloihin sovelletaan ensimmäisen ja kolmannen osan säännöksiä, jollei tässä osastossa toisin säädetä.
2. Komission suoraan hallinnoimat toimet toteutetaan ensimmäisessä ja kolmannessa osassa vahvistettuja sääntöjä noudattaen.
169 artikla
Maataloustukirahaston määrärahoja koskevat sitoumukset
1. Maataloustukirahastossa on jokaisena varainhoitovuonna jaksottamattomia määrärahoja, lukuun ottamatta asetuksen (EY) N:o 1290/2005 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin liittyviä menoja, jotka katetaan jaksotetuista määrärahoista.
2. Siirretyt määrärahat, joita ei ole käytetty ennen varainhoitovuoden loppua, peruutetaan.
3. Asetuksen (EY) N:o 1290/2005 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin toimiin liittyviä sitomatta olevia määrärahoja voidaan siirtää yksinomaan seuraavan varainhoitovuoden aikana käytettäväksi.
Siirron määrä ei saa olla enempää kuin kaksi prosenttia alkuperäisistä määrärahoista, eikä se saa ylittää maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä 19 päivänä tammikuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 (24) 11 artiklassa tarkoitetun, edellisen varainhoitovuoden aikana suorasta tuesta tehdyn mukautuksen määrää.
Siirretyt määrärahat palautetaan yksinomaan sellaisiin budjettikohtiin, jotka koskevat asetuksen (EY) N:o 1290/2005 3 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja toimia.
Tällaiset siirrot voivat johtaa lisäsuorituksiin ainoastaan sellaisille varojen lopullisille saajille, joille maksetusta suorasta tuesta on tehty mukautus asetuksen (EY) N:o 73/2009 11 artiklan mukaisesti edellisen varainhoitovuoden aikana.
Komissio tekee siirtopäätöksen viimeistään 15 päivänä helmikuuta sinä varainhoitovuonna, jolle määrärahoja aiotaan siirtää, ja ilmoittaa asiasta Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
170 artikla
Maataloustukirahaston määrärahoja koskevat alustavat kokonaissitoumukset
1. Komissio korvaa jäsenvaltioille aiheutuneet maataloustukirahaston menot.
2. Komission päätökset, joissa vahvistetaan korvattavien menojen määrä, ovat alustavia kokonaissitoumuksia, joiden määrä ei saa ylittää maataloustukirahastoon otettuja kokonaismäärärahoja.
3. Maataloustukirahaston juoksevista hallintomenoista voidaan tehdä varainhoitovuoden 15 päivästä marraskuuta alkaen seuraavan varainhoitovuoden määrärahoja koskevia ennakkositoumuksia. Tällaiset sitoumukset eivät saa kuitenkaan olla enemmän kuin kolme neljäsosaa varainhoitovuoden vastaavista määrärahoista. Ne saavat koskea ainoastaan menoja, jotka perustuvat voimassa olevaan perussäädökseen.
171 artikla
Maataloustukirahaston talousarviositoumusten aikataulu
1. Menoista, joita maataloustukirahastoon sovellettavissa säännöksissä tarkoitetut viranomaiset ja elimet toteuttavat, tehdään kahden kuukauden kuluessa jäsenvaltioiden toimittamien yhteenvetojen vastaanottamisesta maksusitoumukset luvuittain, momenteittain ja alamomenteittain. Tällaiset sitoumukset voidaan tehdä vielä kahden kuukauden määräajan päättymisen jälkeen, jos tarvitaan asianomaisten budjettikohtien välistä määrärahasiirtomenettelyä. Määrät kirjataan maksuiksi samassa kahden kuukauden määräajassa, lukuun ottamatta tapauksia, joissa jäsenvaltiot eivät vielä ole suorittaneet maksua tai menojen tukikelpoisuudesta ei ole varmuutta.
Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu talousarviositoumus vähennetään 170 artiklassa tarkoitetusta alustavasta kokonaissitoumuksesta.
2. Jos varainhoitovuodelle tehdyt alustavat kokonaissitoumukset eivät ole ennen seuraavan varainhoitovuoden 1 päivää helmikuuta johtaneet budjettinimikkeistön mukaisesti eriteltyihin maksusitoumuksiin, ne peruutetaan kyseisen varainhoitovuoden osalta.
3. Edellä olevia 1 ja 2 kohtaa sovelletaan, jollei tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä muuta johdu.
172 artikla
Maataloustukirahaston menoja koskeva kirjanpito
Menot kirjataan talousarviokirjanpidossa varainhoitovuoden tileille niiden maksujen perusteella, jotka komissio suorittaa jäsenvaltioille viimeistään kyseisen varainhoitovuoden 31 päivänä joulukuuta, edellyttäen, että tilinpitäjä saa maksumääräykset viimeistään seuraavan varainhoitovuoden 31 päivänä tammikuuta.
173 artikla
Maataloustukirahaston määrärahasiirrot
1. Silloin kun komissio voi tehdä 26 artiklan 1 kohdan mukaisesti määrärahasiirtoja, se tekee päätöksensä viimeistään seuraavan varainhoitovuoden 31 päivänä tammikuuta ja ilmoittaa siitä 26 artiklan 1 kohdassa säädetyn mukaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
2. Muissa kuin 1 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle määrärahasiirrot viimeistään seuraavan varainhoitovuoden 10 päivänä tammikuuta.
Euroopan parlamentti ja neuvosto päättävät tällaisista määrärahasiirroista 27 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti, mutta tämän artiklan soveltamiseksi määräaika on kolme viikkoa.
174 artikla
Maataloustukirahaston käyttötarkoitukseensa sidotut tulot
1. Tämän osaston käyttötarkoitukseensa sidotut tulot kohdennetaan lajeittain 21 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
2 Asetuksen (EY) N:o 1290/2005 30 artiklassa tarkoitettujen päätösten tulos kirjataan yhdelle momentille.
II OSASTO
RAKENNERAHASTOT, KOHEESIORAHASTO, EUROOPAN KALATALOUSRAHASTO, EUROOPAN MAASEUDUN KEHITTÄMISEN MAATALOUSRAHASTO SEKÄ YHTEISTYÖSSÄ HALLINNOIDUT VAPAUS-, TURVALLISUUS- JA OIKEUSASIOIDEN PIIRIIN KUULUVAT RAHASTOT
175 artikla
Erityissäännökset
1. Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen 20 päivänä syyskuuta 2005 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1698/2005 (25), Euroopan aluekehitysrahastosta 5 päivänä heinäkuuta 2006 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1080/2006 (26), Euroopan sosiaalirahastosta 5 päivänä heinäkuuta 2006 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1081/2006 (27), Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä 11 päivänä heinäkuuta 2006 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1083/2006 (28), koheesiorahastosta 11 päivänä heinäkuuta 2006 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1084/2006 (29) ja Euroopan kalatalousrahastosta 27 päivänä heinäkuuta 2006 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1198/2006 (30) tarkoitettujen viranomaisten ja elinten toteuttamiin menoihin sekä 59 artiklan mukaisesti yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitaviin vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen piiriin kuuluviin rahastoihin, myös yhteisvastuuta ja muuttovirtojen hallintaa koskevan ohjelman mukaisiin rahastoihin, sekä kaikkien edellä mainittujen rahastojen, jäljempänä ‧rahastot‧, tuloihin sovelletaan ensimmäistä ja kolmatta osaa, jollei tässä osastossa toisin säädetä.
2. Myös komission suoraan hallinnoimat toimenpiteet toteutetaan ensimmäisessä ja kolmannessa osassa vahvistettuja sääntöjä noudattaen.
176 artikla
Maksusitoumusmäärärahojen jaon noudattaminen
Euroopan parlamentti ja neuvosto noudattavat maksusitoumusmäärärahojen jakoa, josta säädetään rakennetoimia, maaseudun kehittämistä ja Euroopan kalatalousrahastoa koskevissa perussäädöksissä.
177 artikla
Rahoitusosuuksien, välimaksujen ja palautusten maksaminen
1. Komissio maksaa rahoitusosuutensa rahastoista 175 artiklassa tarkoitettujen asetusten mukaisesti.
2. Määräaika, jonka kuluessa komission on maksettava välimaksut, vahvistetaan 175 artiklassa tarkoitettujen asetusten mukaisesti.
3. Tietyn toimenpiteen yhteydessä suoritettujen ennakkomaksujen täydellinen tai osittainen palauttaminen ei 175 artiklassa tarkoitettujen asetusten mukaisesti aiheuta rahastojen kyseistä toimenpidettä varten maksettavan rahoitusosuuden supistamista.
Palautetut määrät ovat 21 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja sisäisiä käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja.
Edellä 175 artiklassa tarkoitetuissa asetuksissa säädetään siitä, miten jäsenvaltiot palauttavat maksuja ja miten palautukset vaikuttavat rahastoista maksettaviin rahoitusosuuksiin.
4. Poiketen siitä, mitä 14 artiklassa säädetään, ennakkomaksujen palautuksesta saadut, 31 päivänä joulukuuta käytettävissä olevat maksusitoumusmäärärahat voidaan siirtää ohjelman päättymiseen asti ja tarvittaessa käyttää sillä edellytyksellä, että muita maksusitoumusmäärärahoja ei enää ole käytettävissä.
5. Menot kirjataan talousarviokirjanpidossa varainhoitovuoden tileille niiden maksujen perusteella, jotka komissio on suorittanut jäsenvaltioille viimeistään kyseisen varainhoitovuoden 31 päivänä joulukuuta, mukaan lukien viimeistään seuraavan varainhoitovuoden 31 päivänä tammikuuta 179 artiklassa tarkoitettujen määrärahasiirtojen jälkeisen kuukauden aikana käyttöön otettuja maksusitoumuksia vastaavasti kirjatut menot.
178 artikla
Määrärahojen vapautuminen
1. Komissio vapauttaa sidotut määrärahat ilman eri toimenpiteitä 175 artiklassa tarkoitetuissa asetuksissa säädettyjen edellytysten mukaisesti.
2. Vapautetut määrärahat voidaan ottaa uudelleen käyttöön, jos asiaan liittyy yksin komission tekemä ilmeinen virhe.
Tätä varten komissio tarkastelee edellisen varainhoitovuoden aikana purettuja maksusitoumuksia ja päättää viimeistään kuluvan varainhoitovuoden 15 päivänä helmikuuta, tarvitseeko niitä vastaavat määrärahat ottaa uudelleen käyttöön.
179 artikla
Määrärahojen siirto
1. Komissio voi tehdä tässä osastossa tarkoitettujen toimintamenojen osalta, lukuun ottamatta Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston toimintamenoja, määrärahasiirtoja talousarvion osastosta toiseen edellyttäen, että määrärahat on tarkoitettu saman tavoitteen toteuttamiseen 175 artiklassa tarkoitettujen asetusten tarkoittamassa merkityksessä tai teknisestä avusta aiheutuviin menoihin. Komissio tekee päätöksensä viimeistään seuraavan varainhoitovuoden 31 päivänä tammikuuta.
2. Muissa kuin 1 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa komissio voi esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksia maksumäärärahojen siirrosta rahastoille viimeistään seuraavan varainhoitovuoden 10 päivänä tammikuuta. Maksumäärärahoja voidaan siirtää mistä tahansa budjettikohdasta. Euroopan parlamentti ja neuvosto päättävät tällaisista määrärahasiirroista 27 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti, mutta tämän artiklan soveltamiseksi määräaika on kolme viikkoa.
3. Jos Euroopan parlamentti ja neuvosto eivät hyväksy määrärahasiirtoa tai hyväksyvät sen ainoastaan osittain, vastaava osa 177 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuista menoista otetaan seuraavan varainhoitovuoden maksumäärärahoihin.
180 artikla
Hallinnointi, valintamenettelyt ja tilintarkastus
Hankkeiden hallinnoinnista ja valinnasta sekä niiden tilintarkastuksesta säädetään 175 artiklassa tarkoitetuissa asetuksissa.
III OSASTO
TUTKIMUS
181 artikla
Tutkimusmäärärahat
1. Tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen osoitettuihin määrärahoihin sovelletaan ensimmäisen ja kolmannen osan säännöksiä, jollei tässä osastossa toisin säädetä.
Tällaiset määrärahat otetaan joko johonkin tutkimuspolitiikan toimintalohkon epäsuoraa tai suoraa tutkimustoimintaa koskevaan talousarvion osastoon tai johonkin toiseen osastoon kuuluvaan tutkimustoimintaa koskevaan lukuun.
Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tutkimuksen alan toimintamuotoja koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.
2. Määrärahat, jotka liittyvät Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen taloudellisista seurauksista ja hiili- ja terästutkimusrahastosta SEU-sopimukseen ja SEUT-sopimukseen liitetyllä pöytäkirjalla N:o 37 perustetun hiili- ja terästutkimusrahaston tuottamiin tuloihin, rinnastetaan 21 artiklan mukaisesti käyttötarkoitukseensa sidottuihin tuloihin. Tällaisista tuloista saatavat maksusitoumusmäärärahat ovat käytettävissä, kun saamisesta on laadittu ennuste, ja vastaavat maksumäärärahat ovat käytettävissä, kun tulot on vastaanotettu.
3. Komissio voi tehdä tässä osastossa tarkoitettujen toimintamenojen osalta määrärahasiirtoja talousarvion osastosta toiseen edellyttäen, että määrärahat käytetään samaan tarkoitukseen.
4. Euroopan parlamentti ja neuvosto vahvistavat tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen osoitetuilla määrärahoilla palkattavien asiantuntijoiden palvelukseenottomenettelyt, kun ne hyväksyvät kunkin tutkimusta koskevan puiteohjelman, tai vastaavien yritysten, tutkimuskeskusten ja yliopistojen osallistumista koskevien sääntöjen mukaisesti.
182 artikla
Tutkimusrahoitusta koskevat maksusitoumukset
1. Osittain tai kokonaan toteutumatta jääneisiin tutkimushankkeisiin osoitetuista maksusitoumusmäärärahoista osuus, joka vastaa hankkeiden toteutumatta jäämisen vuoksi purettujen maksusitoumusten määrää, voidaan asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa ottaa uudelleen käyttöön, kun tämä on tarpeen ohjelman toteuttamiseksi alun perin suunnitellulla tavalla, jollei kyseisen varainhoitovuoden (vuosi n) talousarviossa ole tähän tarkoitukseen osoitettuja määrärahoja.
2. Edellä olevaa 1 kohtaa sovellettaessa komissio tarkastelee kunkin varainhoitovuoden alussa edellisen varainhoitovuoden (vuosi n - 1) aikana purettuja maksusitoumuksia ja arvioi tarpeiden perusteella tarvetta ottaa määrärahat uudelleen käyttöön.
Tämän arvion perusteella komissio voi esittää kunkin varainhoitovuoden 15 päivään helmikuuta mennessä aiheelliset ehdotukset Euroopan parlamentille ja neuvostolle ja liittää niihin budjettikohdittain perustelut näiden määrärahojen ottamiselle käyttöön uudelleen.
3. Euroopan parlamentti ja neuvosto päättävät komission ehdotuksesta kuuden viikon kuluessa. Jos päätöstä ei tehdä tässä määräajassa, ehdotukset katsotaan hyväksytyiksi.
Vuoden n aikana uudelleen käyttöön otettavat maksusitoumusmäärärahat eivät missään tapauksessa saa ylittää 25:tä prosenttia samasta budjettikohdasta vuonna n - 1 purettujen maksusitoumusten kokonaismäärästä.
4. Uudelleen käyttöön otettuja maksusitoumusmäärärahoja ei saa siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle.
Uudelleen käyttöön otettuja maksusitoumusmäärärahoja koskevat oikeudelliset sitoumukset on tehtävä vuoden n 31 päivään joulukuuta mennessä.
Jos uudelleen käyttöön otettuja maksusitoumusmäärärahoja jää käyttämättä, toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä vapauttaa ne lopullisesti vuoden n lopussa.
183 artikla
Yhteinen tutkimuskeskus
1. Yhteinen tutkimuskeskus, jäljempänä ‧YTK‧, voi saada rahoitusta myös muista kuin 181 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin osastoihin ja lukuihin otetuista määrärahoista osallistuessaan ensimmäisen osan V ja VI osaston mukaiseen hankinta- tai avustusmenettelyyn, joka rahoitetaan kokonaan tai osittain talousarviosta.
Tällaisen hankinta- tai avustusmenettelyyn osallistumisen osalta YTK katsotaan jäsenvaltioon sijoittautuneeksi oikeushenkilöksi.
Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä Yhteistä tutkimuskeskusta koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.
2. Määrärahat, jotka liittyvät seuraaviin, rinnastetaan käyttötarkoitukseensa sidottuihin tuloihin 21 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä:
a)
avustus- ja hankintamenettelyt, joihin YTK osallistuu;
b)
YTK:n toiminta kolmansien lukuun; tai
c)
toiminta, joka toteutetaan muiden toimielinten tai muiden komission yksiköiden kanssa teknis-tieteellisten palvelujen tarjoamisesta tehdyn hallinnollisen sopimuksen mukaisesti.
Ensimmäisen alakohdan a ja c alakohdassa tarkoitetuista tuloista saatavat maksusitoumusmäärärahat ovat käytettävissä, kun saamisesta on laadittu ennuste.
Ensimmäisen alakohdan c alakohdassa tarkoitettujen toimintojen määrärahat, joita ei ole käytetty viiden vuoden kuluessa, peruutetaan.
3. Määrärahojen toteutus esitetään talousarvion toteutumalaskelmaan sisältyvässä, sisäiseen laskentaan perustuvassa selvityksessä niiden toimintaluokkien osalta, joihin se liittyy; se erotetaan (julkisten tai yksityisten) kolmansien osapuolten rahoituksesta saaduista tuloista sekä tuloista, jotka on saatu muista komission kolmansille osapuolille suorittamista palveluista.
4. Kun YTK osallistuu avustus- tai hankintamenettelyihin tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti, siihen ei sovelleta 106 artiklan, 107 artiklan ensimmäisen kohdan b ja c alakohdan, 108 ja 109 artiklan 1 kohdan sekä 131 artiklan 4 ja 5 kohdan säännöksiä hankinta- tai avustusmenettelyn ulkopuolelle sulkemisesta tai seuraamuksista.
Lisäksi YTK:n oletetaan täyttävän vakavaraisuuteen ja luottokelpoisuuteen liittyvät vaatimukset.
YTK vapautetaan 115 ja 134 artiklassa tarkoitetusta vakuuden asettamista koskevasta vaatimuksesta.
5. Ensimmäisen osan V osaston sääntöjä julkisista hankinnoista ei sovelleta tehtäviin, joita YTK suorittaa kolmansille osapuolille.
6. Komissio voi tehdä 26 artiklasta poiketen suoran tutkimustoiminnan toimintalohkoa koskevassa talousarvion osastossa määrärahasiirtoja luvusta toiseen siten, että siirrettävien määrärahojen määrä on enintään 15 prosenttia sen budjettikohdan määrärahoista, josta siirto tehdään.
IV OSASTO
ULKOISET TOIMET
1 LUKU
Yleiset säännökset
184 artikla
Ulkoiset toimet
1. Talousarviosta rahoitettujen ulkoisten toimien menoihin sovelletaan ensimmäisen ja kolmannen osan säännöksiä, jollei tässä osastossa toisin säädetä.
Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat ulkoisia toimia koskevien säännösten mukaisesti rahoitettavia toimia.
2. Komissio ottaa 1 kohdassa tarkoitettuja toimia koskevat määrärahat käyttöön
a)
joko omana avustuksena myönnettynä tukena; tai
b)
yhteistyössä 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan i alakohdassa tarkoitetun kolmannen maan kanssa allekirjoittamalla rahoitussopimuksen.
3. Jos ulkoiset toimet rahoitetaan yhteisesti sekä talousarvioon otetuista määrärahoista että 18 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetuista ulkoisista käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista, varat, jotka ovat yhä sitomatta, kun asianmukaista toimea koskeva 189 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu sopimuskausi päättyy, maksetaan takaisin määräsuhteessa kunkin osuuden mukaisesti, kun niistä on vähennetty tarkastusta, arviointia ja satunnaisia tapahtumia vastaava kertakorvaus; tämä vähennys voidaan tehdä myöhemmin.
4. Tässä osastossa tarkoitettuihin toimiin ei sovelleta 90 artiklan 4 kohdan toista alakohtaa.
Kun ulkoisia toimia rahoittavat, suoraan hallinnoitavat avustukset ovat arvoltaan yli 5 000 000 euroa, enintään kaksi niitä koskevaa ennakkomaksua saa jäädä selvittämättä toimen koko keston aikana.
2 LUKU
Toimien toteuttaminen
1 jakso
Yleiset säännökset
185 artikla
Ulkoisten toimien toteuttaminen
Tässä osastossa tarkoitetut toimet voidaan toteuttaa suoraan komission toimesta 58 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tai yhteistyössä 58 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti hallinnoiden taikka toimien toteuttamisesta voivat vastata välillisesti yhteisöt tai henkilöt, joille on siirretty tehtäviä 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan nojalla, 58-63 artiklan asiaa koskevia säännöksiä noudattaen. Ulkoisiin toimiin tarkoitetut määrärahat voidaan yhdistää muista lähteistä tuleviin varoihin yhteisen tavoitteen toteuttamiseksi.
2 jakso
Budjettituki ja monenväliset rahastot
186 artikla
Budjettituen käyttö
1. Jos asianomaisissa perussäädöksissä niin säädetään, komissio voi myöntää budjettitukea kolmannelle maalle, jos tämän maan julkisen talouden hoito on riittävän avointa, luotettavaa ja tehokasta.
Siirretään komissiolle valta antaa budjettituen käyttöä ja varojen saajien velvoitteita koskevista yksityiskohtaisista säännöistä delegoituja säädöksiä 210 artiklan mukaisesti.
2. Edellä 84 artiklassa tarkoitetussa rahoituspäätöksessä on esitettävä yksityiskohtaisesti tukea saavalle kolmannelle maalle myönnettävän budjettituen tavoitteet ja siltä odotetut tulokset. Unionin rahoitusosuuden suorittaminen perustuu 1 kohdassa tarkoitettujen edellytysten täyttymiseen, mukaan lukien julkisen talouden hoidon tehostaminen, sekä selkeisiin ja objektiivisiin tulosindikaattoreihin, joiden perusteella mitataan kyseisellä alalla ajan mittaan tapahtuvaa edistystä.
3. Komissio sisällyttää vastaaviin, 184 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti tehtäviin rahoitussopimuksiin asianmukaiset määräykset, joiden mukaan tukea saava kolmas maa sitoutuu palauttamaan toimintarahoituksen välittömästi kokonaan tai osittain, jos voidaan osoittaa, että tämä maa on syyllistynyt vakaviin sääntöjenvastaisuuksiin, jotka tekevät kyseisten unionin varojen maksamisen pätemättömäksi.
Varojen palauttamiseksi ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetulla tavalla voidaan soveltaa 80 artiklan 1 kohdan toista alakohtaa.
4. Komissio tukee parlamentaarisen valvonnan ja tilintarkastusvalmiuksien kehittämistä sekä avoimuuden ja yleisön tiedonsaantimahdollisuuksien lisäämistä tukea saavissa kolmansissa maissa.
187 artikla
Ulkoisia toimia koskevat unionin erityisrahastot
1. Komissio voi perustaa hätätoimia, hätätilaa seuraavia toimia ja aihekohtaisia toimia varten erityisrahastoja päästyään asiasta ensin sopimukseen muiden rahoittajien kanssa. Kunkin erityisrahaston perustamisasiakirjassa määritellään rahaston tavoitteet.
2. Unionin erityisrahastoja hallinnoidaan moitteettoman varainhoidon, avoimuuden, suhteellisuuden, syrjimättömyyden ja tasapuolisen kohtelun periaatteiden sekä kussakin perustamissäädöksessä määriteltyjen erityistavoitteiden mukaisesti.
Komissio hallinnoi unionin erityisrahastoja suoraan 58 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti, lukuun ottamatta hätätoimia tai hätätilaa seuraavia toimia varten perustettuja unionin erityisrahastoja, joita voidaan hallinnoida myös välillisesti siirtämällä talousarvion toteuttamistehtäviä yhteisöille 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan i, ii, v ja vi alakohdan nojalla.
3. Unionin erityisrahastojen on täytettävä seuraavat edellytykset:
a)
unionin osallistumisesta on saatava lisäarvoa: erityisrahastoja perustetaan ja otetaan unionin tasolla käyttöön vain, jos niiden tavoitteet voidaan erityisesti niiden laajuuden tai vaikutusten takia saavuttaa paremmin unionin tasolla kuin kansallisella tasolla;
b)
unionin erityisrahastojen on tuotava unionille selvää poliittista näkyvyyttä ja hallinnointiin liittyviä etuja sekä parannettava unionin mahdollisuuksia sen ja muiden rahoittajien rahoitusosuuksiin liittyvien riskien ja niiden maksamisen valvontaan. Rahastoja ei olisi perustettava, jos ne ovat muiden olemassa olevien rahoituskanavien tai samankaltaisten välineiden kanssa päällekkäisiä, näitä mitenkään täydentämättä.
4. Jokaista unionin erityisrahastoa varten perustetaan hallitus, jonka puheenjohtajana toimii komissio, jotta voidaan varmistaa paitsi rahoittajien myös tarkkailijoina toimivien, rahastoon osallistumattomien jäsenvaltioiden edustus, ja päättää rahaston varojen käytöstä.
5. Unionin erityisrahastot perustetaan määräajaksi, joka määritetään niiden perustamissäädöksessä. Tätä ajanjaksoa voidaan pidentää kyseisen erityisrahaston hallituksen pyynnöstä komission päätöksellä.
Euroopan parlamentti ja/tai neuvosto voi pyytää komissiota tarvittaessa lopettamaan erityisrahaston määrärahat tai tarkistamaan erityisrahaston perustamissäädöstä sen purkamiseksi. Tässä tapauksessa jäljellä olevat varat palautetaan määräsuhteessa kunkin osuuden mukaisesti unionin talousarvioon yleisinä tuloina sekä osallistuville jäsenvaltioille ja muille rahoittajille.
6. Unioni ja muut rahoittajat maksavat rahoitusosuutensa tätä varten avatulle pankkitilille. Unionin rahoitusosuudet siirretään tälle tilille maksuennusteiden avulla asianmukaisesti perusteltujen maksupyyntöjen perusteella ottaen huomioon tilillä käytettävissä olevat varat ja tästä johtuva lisämaksujen tarve. Maksuennusteet laaditaan vuosittain tai tarvittaessa puolivuosittain.
Rahoitusosuuksia ei oteta talousarvioon, ja niitä hallinnoi komissio siten, että hallinnointi on valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän vastuulla.
Unionin erityisrahaston tilinpitäjänä toimii komission tilinpitäjä. Hän vastaa kaikille unionin erityisrahastoille yhteisten kirjanpitomenettelyjen ja tililuettelon määrittelystä.
Komission sisäisellä tarkastajalla ja tilintarkastustuomioistuimella on erityisrahaston osalta samat valtuudet kuin muiden komission toteuttamien toimien osalta.
Erityisrahaston pankkitilin avaa ja sulkee tilinpitäjä.
Komissio varmistaa, että tilinpitäjän sekä tulojen ja menojen hyväksyjien tehtävät pidetään tiukasti erillään.
Komission taloushallinnon toimijat huolehtivat varojen sitomisesta ja maksamisesta ensimmäisen osan IV osaston 3 luvun mukaisesti.
7. Komissio voi käyttää enintään viisi prosenttia erityisrahaston varoista kattaakseen sen hallinnoinnista aiheutuvat kustannukset niinä vuosina, joina 6 kohdassa tarkoitettuja määrärahoja on alettu käyttää. Tällaiset hallinnointikustannukset katsotaan koko erityisrahaston voimassaoloajan 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetuiksi käyttötarkoitukseensa sidotuiksi tuloiksi.
Tilinpitäjä on vastuussa erityisrahastosta rahoitettaviin toimiin liittyvien perintämääräysten toteuttamisesta. Perintämääräysten nojalla takaisin maksettavista summista saatavat tulot palautetaan erityisrahastoa varten avatulle pankkitilille. Perintämääräysten peruuttamisessa ja perinnästä luopumisessa noudatetaan 80 artiklan sääntöjä.
8. Komissio toimittaa unionin erityisrahaston perustamista, pidentämistä ja purkamista koskevat päätösehdotuksensa siinä perussäädöksessä säädetylle toimivaltaiselle komitealle, jossa säädetään unionin rahoitusosuuksien maksamisesta unionin erityisrahastolle.
9. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat ulkoisia toimia koskevien erityisrahastojen hallinnointia, raportointikäytäntöjä ja hallintoa.
10. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain kattavan ja yksityiskohtaisen selvityksen unionin erityisrahastoista tuetuista toimista, rahastojen hallinnoinnista, niille asetettujen tavoitteiden saavuttamisasteesta ja niiden tilinpäätöksistä. Komissio liittää selvityksensä 66 artiklan 9 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettuun vuosittaisten toimintakertomusten yhteenvetokertomukseen.
3 jakso
Muut hallinnointimenettelyt
188 artikla
Ulkoisten toimien toteuttaminen välillisen hallinnoinnin kautta
1. Edellä olevan 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan nojalla välillisesti hallinnoitujen toimien toteuttamista valvovat komissio ja unionin edustustot 56 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Valvonta voidaan suorittaa joko ennakkohyväksyntänä tai jälkikäteistarkastuksina taikka näiden yhdistelmänä.
2. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat ulkoisten toimien toteuttamista välillisen hallinnoinnin kautta.
189 artikla
Ulkoisten toimien toteuttamista koskevat rahoitussopimukset
1. Toteutettavista ulkoisista toimista tehdään vähintään yksi seuraavista asiakirjoista:
a)
komission ja 185 artiklassa tarkoitetun yhteisön tai henkilön välinen rahoitussopimus;
b)
komission ja toimien toteuttamisesta vastaavien luonnollisten tai oikeushenkilöiden välinen sopimus tai avustussopimus.
Ulkoisen avun myöntämisen edellytyksistä määrätään välineessä, jonka mukaisesti hallinnoidaan ensimmäisen alakohdan a ja b alakohdassa säädettyjä rahoitussopimuksia ja avustussopimuksia.
2. Rahoitussopimukset 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettujen yhteisöjen kanssa tehdään viimeistään vuoden n + 1 joulukuun 31 päivänä vuoden n ollessa se vuosi, jonka aikana talousarviositoumus on tehty.
Rahoitussopimuksissa määrätään ajankohdasta, johon mennessä 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettujen yhteisöjen on tehtävä kaikki yksittäiset sopimukset ja myönnettävä kaikki yksittäiset avustussopimukset, joilla toimet pannaan täytäntöön. Tällainen ajankohta on viimeistään kolmen vuoden kuluttua siitä päivämäärästä, jona rahoitussopimus on tehty, paitsi jos on kyseessä:
a)
toimi, jolla on useita rahoittajia;
b)
tarkastusta ja arviointia koskeva yksittäinen sopimus;
c)
jokin seuraavista poikkeustapauksista:
i)
lisäykset aiemmin tehtyihin sopimuksiin;
ii)
yksittäiset sopimukset, joita tehdään voimassa olevan sopimuksen päätyttyä ennenaikaisesti;
iii)
toteuttamistehtävistä vastaavassa yhteisössä tapahtuneet muutokset.
3. Edellä olevaa 2 kohtaa ei sovelleta monivuotisiin ohjelmiin, joihin sovelletaan maksusitoumusten jakamista, seuraavissa tapauksissa:
a)
liittymistä valmisteleva tukiväline;
b)
eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden väline.
Näissä tapauksissa komissio purkaa määrärahoja koskevat sitoumukset automaattisesti noudattaen alakohtaisia sääntöjä.
4. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat ulkoisten toimien toteuttamisesta tehtäviä rahoitussopimuksia.
3 LUKU
Julkiset hankinnat
190 artikla
Ulkoisiin toimiin liittyvät hankinnat
1. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä ulkoisiin toimiin liittyviä hankintoja koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.
2. Tässä osastossa tarkoitettuihin julkisiin hankintoihin sovelletaan ensimmäisen osan V osaston 1 luvun säännöksiä julkisiin hankintoihin sovellettavista yleisistä säännöistä, jollei tämän asetuksen nojalla annettavissa delegoiduissa säädöksissä annetuista, Euroopan unionin ulkopuolella tehtäviin julkisiin hankintoihin sovellettavia kynnysarvoja ja yksityiskohtaisia menettelysääntöjä koskevista erityissäännöksistä muuta johdu. Tässä luvussa hankintaviranomaisella tarkoitetaan:
a)
komissiota, joka toimii yhden tai useamman kolmannen maan nimissä ja lukuun;
b)
185 artiklassa tarkoitettuja yhteisöjä ja henkilöitä, joille on siirretty vastaavia talousarvion toteuttamistehtäviä.
3. Hankintamenettelyistä on määrättävä 189 artiklan mukaisissa rahoitussopimuksissa.
4. Tämän luvun säännöksiä ei sovelleta sellaisiin alakohtaisten perussäädösten soveltamisalaan kuuluviin toimiin, jotka liittyvät hätäapuun, pelastuspalvelutoimiin tai humanitaarisiin avustustoimiin.
191 artikla
Säännöt tarjouskilpailuihin osallistumisesta
1. Tarjouskilpailuun voivat osallistua tasapuolisin edellytyksin kaikki perussopimusten soveltamisalaan kuuluvat luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt sekä kyseistä yhteistyöalaa koskevissa perussäädöksissä olevien erityissäännösten mukaisesti kaikki muut luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt.
2. Edellä 54 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa voidaan toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän asianmukaisesti perustelemissa poikkeusolosuhteissa päättää, että tarjouskilpailuun voivat osallistua myös muut kuin 1 kohdassa tarkoitetut kolmansien maiden luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt.
3. Jos on aiheellista soveltaa tavara- ja palveluhankintojen avaamista koskevaa sopimusta, jossa unioni on osallisena, avataan talousarviosta rahoitettavat hankinnat myös muille kuin 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuille kolmansien maiden kansalaisille kyseisessä sopimuksessa määrätyin edellytyksin.
4. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat sääntöjä tarjouskilpailuihin osallistumisesta.
4 LUKU
Avustukset
192 artikla
Ulkoisen toimen täysimääräinen rahoittaminen
Toimi voidaan rahoittaa kokonaan talousarviosta vain siinä tapauksessa, että se on toimen toteuttamisen kannalta välttämätöntä.
Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat ulkoisen toimen täysimääräistä rahoittamista.
193 artikla
Ulkoisiin toimiin liittyviin avustuksiin sovellettavat säännöt
Edellä 185 artiklassa tarkoitettujen yhteisöjen toteuttaman välillisen hallinnoinnin yhteydessä sovellettavista avustusmenettelyistä määrätään komission ja kyseisten yhteisöjen välillä tehtävissä sopimuksissa.
Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat välillisen hallinnoinnin yhteydessä sovellettavia avustusmenettelyjä.
5 LUKU
Tilintarkastus
194 artikla
Unionin toimittama ulkoisten toimien tilintarkastus
Jokaisessa komission ja 185 artiklassa tarkoitetun yhteisön välillä tehtävässä sopimuksessa ja jokaisessa avustussopimuksessa tai avustuspäätöksessä on määrättävä erikseen komission ja tilintarkastustuomioistuimen valtuudesta toimittaa kaikkien unionilta varoja saaneiden toimeksisaajien ja alihankkijoiden osalta asiakirjoihin ja tarkastuskäynteihin perustuvia tarkastuksia.
V OSASTO
UNIONIN VIRASTOT
195 artikla
Unionin virastot
1. "Unionin virastoilla" tarkoitetaan tätä osastoa sovellettaessa yhden tai useamman toimielimen eri alojen erityistehtävien suorittamista varten perustamia hallintorakenteita.
Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat unionin virastojen tehtäväalaa ja toimielinten toimivaltuuksien siirtämistä unionin virastoille.
2. Tätä osastoa sovelletaan OLAFin toimintaan, lukuun ottamatta 198, 199 ja 200 artiklaa.
3. Unionin virastojen toimintaan sovelletaan ensimmäisen ja kolmannen osan säännöksiä, jollei tässä osastossa toisin säädetä.
196 artikla
Unionin virastojen määrärahat
1. Kunkin unionin viraston määrärahat otetaan sille tarkoitettuun budjettikohtaan komissiota koskevaan talousarvion pääluokkaan ja eritellään yksityiskohtaisesti tähän pääluokkaan kuuluvassa liitteessä.
Liite esitetään tulo- ja menotaulukkona, joka jaotellaan samalla tavoin kuin talousarvion pääluokat.
Liitteeseen otetut määrärahat kattavat unionin virastojen rahoitustarpeet niiden suorittaessa tehtäviään toimielinten puolesta.
Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat unionin virastojen määrärahoja, mukaan lukien joidenkin tehtävien siirtäminen tilinpitäjän toimesta, kassavarat ja pankkitilit.
2. Unionin virastojen henkilöstötaulukot ovat komission henkilöstötaulukon liitteenä.
3. Unionin viraston johtaja päättää 1 kohdassa säädetyn liitteen sisällä tehtävistä määrärahasiirroista. Komissio ilmoittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle tällaisista määrärahasiirroista.
4. Unionin virastojen tilinpäätökset ovat kiinteä osa 141 artiklassa tarkoitettua unionin tilinpäätöstä.
197 artikla
Unionin virastojen tulojen ja menojen hyväksyjä
Komissio siirtää tulojen ja menojen hyväksyjälle kuuluvan toimivallan liitteeseen otettujen unionin viraston määrärahojen osalta asianomaisen unionin viraston johtajalle 65 artiklan mukaisesti.
198 artikla
Toimielinten yhteisten unionin virastojen tilinpäätökset
1. Kukin toimielinten yhteinen unionin virasto laatii menoistaan sisäiseen laskentaan perustuvan selvityksen, jonka avulla voidaan määrittää sen kullekin toimielimelle suorittamien palvelujen osuus. Viraston johtaja vahvistaa johtokunnan hyväksynnän saatuaan perusteet, joiden mukaan menoista pidetään kirjaa.
2. Sen budjettikohdan selvitysosassa, johon toimielinten yhteisen unionin viraston kokonaismäärärahat otetaan, esitetään alustava arvio viraston kullekin toimielimelle suorittamien palvelujen kustannuksista. Tämä perustuu 1 kohdassa säädettyyn selvitykseen.
3. Kukin toimielinten yhteinen unionin virasto ilmoittaa sisäiseen laskentaan perustuvan selvityksensä tulokset asianomaisille toimielimille.
199 artikla
Toimivaltuuksien siirtäminen toimielinten yhteisille unionin virastoille
1. Kukin toimielin voi valtuuttaa toimielinten yhteisen unionin viraston johtajan toimimaan tulojen ja menojen hyväksyjänä toimielintä koskevaan pääluokkaan otettujen määrärahojen hallinnoimiseksi ja vahvistaa tämän valtuutuksen rajat ja ehdot.
Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat tulojen ja menojen hyväksyjän toimivaltuuksien siirtämistä toimielinten yhteisten unionin virastojen johtajille.
2. Komission sisäinen tarkastaja hoitaa kaikki ensimmäisen osan IV osaston 9 luvussa säädetyt tehtävät.
200 artikla
Kolmansille tarjotut palvelut
Jos unionin viraston tehtävä edellyttää maksullisten palvelujen tarjoamista kolmansille, johtaja vahvistaa johtokunnan hyväksynnän saatuaan erityissäännökset näiden palvelujen tarjoamisedellytyksistä ja niiden kirjanpidosta.
VI OSASTO
HALLINTOMÄÄRÄRAHAT
201 artikla
Yleiset säännökset
1. Hallintomäärärahoihin sovelletaan ensimmäisen ja kolmannen osan säännöksiä, jollei tässä osastossa toisin säädetä.
2. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä hallintomäärärahojen ja vuokravakuuksien soveltamisalaa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.
202 artikla
Sitoumukset
1. Juoksevista hallintomenoista voidaan kunkin vuoden 15 päivästä lokakuuta alkaen tehdä seuraavan varainhoitovuoden määrärahoja koskevia ennakkositoumuksia. Tällaiset sitoumukset eivät saa kuitenkaan ylittää neljäsosaa Euroopan parlamentin ja neuvoston päättämistä vastaavan budjettikohdan määrärahoista kuluvana varainhoitovuonna. Ne eivät saa kohdistua uusiin menoihin, joiden perustetta ei ole hyväksytty viimeksi säännönmukaisesti vahvistetussa talousarviossa.
2. Oikeudellisten säännösten tai sopimukseen perustuvien määräysten nojalla ennalta suoritettavat menot, kuten vuokrat, voidaan maksaa 1 päivästä joulukuuta alkaen seuraavan varainhoitovuoden määrärahoista. Tässä tapauksessa 1 kohdassa tarkoitettua enimmäismäärää ei sovelleta.
203 artikla
Hallintomäärärahoja koskevat erityissäännökset
1. Hallintomäärärahat ovat jaksottamattomia määrärahoja.
Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat erityisiä hallintomäärärahoja, mukaan lukien kiinteistöt sekä toimielinten henkilöstölle maksettavat palkkaennakot.
2. Hallintomenot sopimuksista, jotka ylittävät varainhoitovuoden keston joko paikallisen käytännön takia tai kaluston hankkimiseen liittyvistä syistä, otetaan sen varainhoitovuoden talousarvioon, jonka aikana ne on suoritettu.
3. Kunkin toimielimen on toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään kunkin vuoden 1 päivänä kesäkuuta kiinteistöpolitiikkaansa koskeva valmisteluasiakirja, johon sisältyvät seuraavat tiedot:
a)
kunkin kiinteistön osalta vastaavien budjettikohtien määrärahojen kattamat menot ja pinta-alat;
b)
pinta-aloja ja kohteita koskevan yleissuunnitelman tulevina vuosina odotettavissa olevat muutokset sekä kuvaus suunnitteluvaiheessa olevista kiinteistöhankkeista, jotka on jo yksilöity;
c)
sellaisten uusien kiinteistöhankkeiden lopulliset ehdot ja kustannukset sekä hanketoteutusta koskevat tiedot, joista on aiemmin ilmoitettu Euroopan parlamentille ja neuvostolle 4 ja 5 kohdassa vahvistetun menettelyn mukaisesti mutta jotka eivät ole sisältyneet edellisen vuoden valmisteluasiakirjoihin;
4. Toimielimen on ilmoitettava mahdollisimman aikaisessa vaiheessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle jokaista talousarvioon merkittävästi vaikuttavaa kiinteistöhanketta koskevat tiedot tarvittavasta rakennuspinta-alasta ja alustavat suunnitelmat ennen paikallisten markkinoiden kartoittamista, kun on kyse kiinteistöhankintasopimuksista, tai ennen tarjouspyyntömenettelyn käynnistämistä tai toteuttamista, kun on kyse rakennuskohteista.
5. Toimielimen on esitettävä kukin talousarvioon todennäköisesti merkittävästi vaikuttava kiinteistöhanke ja sen yksityiskohtainen kustannusarvio sekä rahoitustiedot ja luettelo luonnoksista hankintasopimuksiksi, joita on tarkoitus käyttää, ja pyydettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston hyväksyntää ennen sopimusten tekemistä. Toimielimen pyynnöstä niiden toimittamia kiinteistöhankkeeseen liittyviä asiakirjoja käsitellään luottamuksellisina.
Ylivoimaisia esteitä lukuun ottamatta Euroopan parlamentti ja neuvosto käsittelevät kiinteistöhanketta koskevaa esitystä neljän viikon kuluessa päivästä, jona ne molemmat vastaanottivat esityksen.
Kiinteistöhanke katsotaan hyväksytyksi tämän neljän viikon määräajan päättyessä, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto tee esityksen vastaista päätöstä kyseisen määräajan kuluessa.
Jos Euroopan parlamentti ja/ tai neuvosto ottavat esille perusteltuja ongelmakohtia tämän neljän viikon määräajan kuluessa, määräaikaa pidennetään kerran kahdella viikolla.
Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto tekee kiinteistöhankeen vastaisen päätöksen, asianomainen toimielin peruuttaa esityksensä ja voi toimittaa uuden esityksen.
6. Ylittämättömän esteen sattuessa 4 kohdassa säädetyt tiedot voidaan toimittaa yhdessä kiinteistöhanke-esityksen kanssa. Euroopan parlamentti ja neuvosto käsittelevät kiinteistöhanke-esitystä kahden viikon kuluessa päivästä, jona ne molemmat vastaanottivat esityksen. Kiinteistöhanke katsotaan hyväksytyksi tämän kahden viikon määräajan päättyessä, jollei Euroopan parlamentti ja/tai neuvosto tee esityksen vastaista päätöstä kyseisen määräajan kuluessa.
7. Kiinteistöhankkeina, jotka todennäköisesti vaikuttavat merkittävästi talousarvioon, pidetään seuraavia:
i)
maan hankinta;
ii)
arvoltaan yli 3 000 000 euroa olevat kiinteistöjen hankinta-, myynti-, rakennekorjaus- tai rakennushankkeet tai useita tällaisia hanke-elementtejä samanaikaisesti toteutettuina yhdistävät hankkeet;
iii)
uudet vuosikustannuksiltaan vähintään 750 000 euron kiinteistösopimukset (mukaan lukien käyttöoikeudet, pitkäaikaiset vuokrasopimukset ja nykyisten kiinteistösopimusten uusimiset aikaisempaa epäedullisemmin ehdoin), jotka eivät kuulu ii alakohdan soveltamisalaan;
iv)
nykyisten vuosikustannuksiltaan vähintään 3 000 000 euron kiinteistösopimusten (mukaan lukien käyttöoikeudet ja pitkäaikaiset vuokrasopimukset) pidentäminen tai uusiminen samoin tai aikaisempaa epäedullisimmin ehdoin.
Tätä kohtaa sovelletaan myös luonteeltaan toimielinten välisiin kiinteistöhankkeisiin sekä unionin edustustoihin.
8. Kiinteistöhankintahanke voidaan rahoittaa lainalla, jonka Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat ennakolta hyväksyneet, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 17 artiklan soveltamista.
Lainasopimukset tehdään ja lainat maksetaan takaisin ottaen asianmukaisesti huomioon moitteettoman varainhoidon periaate ja unionin taloudelliset edut.
Kun toimielin ehdottaa hankinnan rahoittamista lainalla, tämän toimielimen toimittamassa rahoitussuunnitelmassa, jonka kanssa toimielin toimittaa myös ennakkohyväksyntää koskevan pyyntönsä, on erityisesti esitettävä rahoituksen enimmäistaso, rahoituskausi, rahoitusmuoto, rahoitusehdot ja muun tyyppisiin sopimukseen perustuviin järjestelyihin nähden saavutettava säästö.
Euroopan parlamentti ja neuvosto käsittelevät ennakkohyväksyntäpyyntöä neljän viikon kuluessa päivästä, jona ne molemmat vastaanottivat esityksen, ja tätä määräaikaa voidaan pidentää kerran kahdella viikolla. Lainan avulla tapahtuva hankinta katsotaan hylätyksi, jos Euroopan parlamentti ja neuvosto eivät ole nimenomaisesti hyväksyneet sitä kyseisen määräajan kuluessa.
VII OSASTO
ASIANTUNTIJAT
204 artikla
Palkatut ulkopuoliset asiantuntijat
Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat palkattuja ulkopuolisia asiantuntijoita, mukaan lukien säännöt erityisestä menettelystä, jonka mukaisesti valitaan luonnollisia henkilöitä palkatuiksi ulkopuolisiksi asiantuntijoiksi avustamaan toimielimiä avustushakemusten, hankkeiden ja tarjousten arvioinnissa ja antamaan lausuntoja ja neuvontaa erityistapauksissa.
Tällaisille asiantuntijoille maksetaan etukäteen ilmoitettuun kiinteämääräiseen summaan perustuva korvaus ja heidät valitaan heidän ammatillisen pätevyytensä perusteella. Valinta suoritetaan käyttämällä valintaperusteita, jotka ovat syrjimättömyyden, tasapuolisen kohtelun ja eturistiriitojen pois sulkemisen periaatteiden mukaisia.
KOLMAS OSA
LOPPU- JA SIIRTYMÄSÄÄNNÖKSET
205 artikla
Siirtymäsäännökset
1. Niiden 175 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen rahastojen, joiden perussäädökset on kumottu ennen 1 päivää tammikuuta 2013, 178 artiklan mukaisesti vapautetut määrärahat voidaan ottaa uudelleen käyttöön, jos asiaan liittyy yksin komission tekemä ilmeinen virhe tai ylivoimainen este, joka vaikeuttaa vakavasti kyseisistä rahastoista tuettujen toimenpiteiden toteuttamista.
2. Komissio voi siirtää osastosta toiseen sellaisia määrärahoja, jotka koskevat asetuksissa (EY) N:o 1260/1999, (EY) N:o 1290/2005, (EY) N:o 1080/2006, (EY) N:o 1081/2006, (EY) N:o 1083/2006, (EY) N:o 1084/2006 ja (EY) N:o 1198/2006 tarkoitettuja toimintamenoja, joiden osalta unionin on vielä suoritettava maksuja maksattamatta olevien unionin sitoumusten selvittämiseksi tukitoimien päättämiseen asti, edellyttäen, että kyseiset määrärahat on tarkoitettu samaa tavoitetta varten tai että ne liittyvät unionin aloitteisiin tai tekniseen apuun ja innovatiivisiin toimiin ja että ne siirretään vastaavanlaisiin toimiin.
3. Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat siirtymäsäännöksiä, mukaan lukien takuutilin selvittäminen sekä kynnysarvojen ja rahamäärien ajantasaistaminen.
206 artikla
Euroopan parlamentin ja neuvoston esittämät tietopyynnöt
Euroopan parlamentilla ja neuvostolla on oikeus saada ilmoitus kaikista niiden toimivaltaan kuuluvista talousarvioasioihin liittyvistä tiedoista ja selvityksistä.
207 artikla
Kynnysarvot ja määrät
Siirretään komissiolle valta antaa 210 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä kaikista tässä asetuksessa säädetyistä kynnysarvoista ja määristä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 118 artiklan soveltamista.
208 artikla
Varainhoidon puiteasetus SEUT-sopimuksen ja Euratomin perustamissopimuksen mukaisesti perustettuja elimiä varten
1. Siirretään komissiolle valta hyväksyä varainhoidon puiteasetus antamalla delegoidun säädöksen 210 artiklan mukaisesti sellaisia SEUT-sopimuksen ja Euratomin perustamissopimuksen mukaisesti perustettuja elimiä varten, joilla on oikeushenkilöllisyys ja jotka saavat rahoitusta talousarviosta.
Varainhoidon puiteasetus perustuu tässä asetuksessa säädettyihin periaatteisiin ja sääntöihin.
Näiden elinten varainhoitoa koskevat säännöt voivat poiketa varainhoidon puiteasetuksesta ainoastaan, jos se on välttämätöntä elinten erityistarpeiden vuoksi ja jos komissio antaa siihen ennalta suostumuksen.
2. Euroopan parlamentti antaa neuvoston suosituksesta vastuuvapauden 1 kohdassa tarkoitettujen elinten talousarvioiden toteuttamisesta. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut elimet toimivat täydessä yhteistyössä vastuuvapausmenettelyyn osallistuvien toimielinten kanssa ja toimittavat tarvittaessa tarpeelliset lisätiedot, mukaan lukien osallistumalla asiaankuuluvien elinten kokouksiin.
3. Komission sisäisellä tarkastajalla on 1 kohdassa tarkoitettujen elinten osalta samat toimivaltuudet kuin komission osalta.
4. Riippumaton ulkopuolinen tarkastaja varmistaa, että kunkin 1 kohdassa tarkoitetun elimen vuotuisessa kirjanpidossa esitetään asianmukaisesti asianomaisen elimen tulot, menot ja taloudellinen tilanne ennen niiden konsolidointia komission lopulliseen tilinpäätökseen. Jollei 1 kohdassa tarkoitetussa perussäädöksessä toisin säädetä, tilintarkastustuomioistuin laatii kutakin elintä koskevan erityisvuosikertomuksen SEUT-sopimuksen 287 artiklan 1 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukaisesti. Tilintarkastustuomioistuin ottaa vuosikertomusta laatiessaan huomioon riippumattoman ulkopuolisen tarkastajan suorittaman tarkastustyön sekä tarkastajan havaintojen perusteella toteutetut toimet.
209 artikla
Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen perustuvien elinten varainhoidon malliasetus
Perussäädöksellä perustetut elimet, joilla on oikeushenkilöllisyys ja joille on annettu tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden täytäntöönpano, antavat omat varainhoitoa koskevat sääntönsä.
Näiden sääntöjen on sisällettävä unionin varojen moitteettoman hoidon varmistamiseksi tarvittavat periaatteet.
Siirretään komissiolle valta hyväksyä varainhoidon malliasetus antamalla delegoidun säädöksen 210 artiklan mukaisesti; malliasetus sisältää unionin varojen moitteettoman hoidon varmistamiseksi tarvittavat periaatteet ja se perustuu 60 artiklaan.
Näiden elinten varainhoitoa koskevat säännöt voivat poiketa varainhoidon malliasetuksesta ainoastaan, jos se on välttämätöntä elinten erityistarpeiden vuoksi ja jos komissio antaa siihen ennalta suostumuksen.
210 artikla
Siirretyn säädösvallan käyttäminen
1. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.
2. Siirretään 8, 11, 13, 19, 21, 22, 23, 25, 26, 29, 30, 31, 34, 35, 38, 41, 44, 49, 53, 54, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 92, 93, 98, 99, 100, 101, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 137, 138, 139, 140, 142, 144, 181, 183, 184, 186, 187, 188, 189, 190, 191, 192, 193, 195, 196, 199, 201, 203, 204, 205, 207, 208 ja 209 artiklassa tarkoitettu valta antaa säädöksiä komissiolle SEUT-sopimuksen 312 artiklassa tarkoitetun ensimmäisen vuoden 2013 jälkeisen monivuotisen rahoituskehyksen voimassaolon loppuun saakka. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään kaksi vuotta ennen ensimmäisen vuoden 2013 jälkeisen monivuotisen rahoituskehyksen voimassaolon päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä seuraavia vuoden 2013 jälkeisiä monivuotisia rahoituskehyksiä vastaavasti, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin vastaavan monivuotisen rahoituskehyksen kauden päättymistä.
3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 8, 11, 13, 19, 21, 22, 23, 25, 26, 29, 30, 31, 34, 35, 38, 41, 44, 49, 53, 54, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 92, 93, 98, 99, 100, 101, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 137, 138, 139, 140, 142, 144, 181, 183, 184, 186, 187, 188, 189, 190, 191, 192, 193, 195, 196, 199, 201, 203, 204, 205, 207, 208 and 209 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.
4. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
5. Edellä olevien 8, 11, 13, 19, 21, 22, 23, 25, 26, 29, 30, 31, 34, 35, 38, 41, 44, 49, 53, 54, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 92, 93, 98, 99, 100, 101, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 137, 138, 139, 140, 142, 144, 181, 183, 184, 186, 187, 188, 189, 190, 191, 192, 193, 195, 196, 199, 201, 203, 204, 205, 207, 208 and 209 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.
211 artikla
Uudelleentarkastelu
Tätä asetusta tarkastellaan uudelleen aina tarpeen mukaan ja joka tapauksessa viimeistään kaksi vuotta ennen ensimmäisen vuoden 2013 jälkeisen monivuotisen rahoituskehyksen voimassaolon päättymistä.
Tällainen uudelleentarkastelu koskee muun muassa ensimmäisen osan VIII osaston säännösten täytäntöönpanoa.
212 artikla
Kumoaminen
Kumotaan asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002 1 päivästä tammikuuta 2013 lukuun ottamatta:
a)
53-57 artiklaa, joita sovelletaan kaikkiin viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2013 tehtyihin sitoumuksiin;
b)
166 artiklan 3 kohdan a alakohtaa, jota sovelletaan kaikkiin viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2012 tehtyihin sitoumuksiin; ja
c)
166 artiklan 3 kohdan b alakohtaa, jota sovelletaan kaikkiin 1 päivän tammikuuta 2013 ja 31 päivän joulukuuta 2013 välisenä aikana tehtyihin sitoumuksiin.
Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 ensimmäisen osan VI osastoa voidaan soveltaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2013 allekirjoitettuihin avustussopimuksiin ja tiedoksi annettuihin avustuspäätöksiin vuoden 2012, tai aikaisempien vuosien, jos toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä ottaen asianmukaisesti huomioon yhtäläisen kohtelun ja avoimuudenperiaatteet niin päättää, talousarvion mukaisten kokonaissitoumusten rajoissa.
Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen liitteessä olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.
213 artikla
Ulkosuhdehallintoa koskeva uudelleentarkastelu
Edellä olevaa 68 artiklan 1 kohdan kolmatta alakohtaa ja 98 artiklan 2 kohdan toista alakohtaa tarkastellaan uudelleen vuonna 2013 ottaen asianmukaisesti huomioon ulkosuhdehallinnon ja varsinkin unionin edustustojen erityisluonteen sekä tarvittaessa ulkosuhdehallinnon riittävän taloushallintokapasiteetin.
214 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2013, lukuun ottamatta:
a)
58-63 artiklaa, joita sovelletaan ainoastaan sellaisiin sitoumuksiin, jotka tehdään 1 päivänä tammikuuta 2014 tai sen jälkeen.
b)
50 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan c alakohtaa sekä 82, 139 ja 140 artiklaa, joita sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014;
c)
177, 179 ja 210 artiklaa, joita sovelletaan 27 päivästä lokakuuta 2012.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Strasbourgissa 25 päivänä lokakuuta 2012.