ДЕЛЕГИРАН РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 480/2014 НА КОМИСИЯТА
от 3 март 2014 година
за допълнение на Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство
ЕВРОПЕЙСКАТA КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (1), и по-специално член 22, параграф 7, член 37, параграф 13, член 38, параграф 4, член 40, параграф 4, член 41, параграф 3, член 42, параграфи 1 и 6, член 61, параграф 3, член 68, параграф 1, член 101, член 125, параграфи 8 и 9, член 127, параграфи 7 и 8 и член 144, параграф 6 от него,
като има предвид, че:
(1)
Във втора част от Регламент (ЕС) № 1303/2013 се установяват общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР), Европейския социален фонд (ЕСФ), Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) и Европейския фонд за морско дело и рибарство (ЕФМДР) („европейските структурни и инвестиционни фондове“, или „ЕСИФ“), които вече функционират въз основа на обща нормативна уредба. Освен това в трета част от посочения регламент се съдържат общи разпоредби, които се прилагат за ЕФРР, ЕСФ и Кохезионния фонд, но не се прилагат за ЕЗФРСР и ЕФМДР, а в четвърта част от посочения регламент се съдържат общи разпоредби, които се прилагат за ЕФРР, ЕСФ, Кохезионния фонд и ЕФМДР, но не се прилагат за ЕЗФРСР. Ето защо с настоящия регламент се установяват разпоредби, които се прилагат за всички ЕСИФ, както и разпоредби, които се прилагат само за ЕЗФРСР и Кохезионния фонд или само за ЕФРР, ЕСФ, Кохезионния фонд и ЕФМДР.
(2)
Необходимо е да се установят подробни разпоредби относно критериите за определяне на размера на финансовата корекция, която Комисията може да наложи съгласно рамката на изпълнението за всеки приоритет, включен в програмите, подкрепяни от ЕСИФ.
(3)
Такива финансови корекции може да се налагат само ако едновременно са изпълнени няколко условия. Размерът на финансовата корекция следва да се определя въз основа на единни ставки, свързани със съотношение, изчислено по отношение на нивото на физическото изпълнение и усвояването на финансовите средства. Външните фактори, допринасящи за висока степен на неизпълнение на целите по рамката на изпълнението до 2023 г., различни от факторите, изключващи финансовата корекция, следва да се разглеждат поотделно за всеки отделен случай и биха могли да бъдат основание за по-ниския размер на корекцията в сравнение с размера, който иначе би бил приложим въз основа на съотношението.
(4)
В разпоредбите относно критериите за определяне на размера на финансовите корекции, които трябва да се налагат съгласно рамката на изпълнението, специално разпределените средства за инициативата за младежка заетост следва да се разглеждат поотделно.
(5)
Чрез специални правни норми следва да бъдат пояснени разпоредбите за закупуването на земя с подкрепа от финансовите инструменти.
(6)
За осигуряването на съгласувана нормативна уредба за съчетаването на безвъзмездни средства за техническа помощ с финансов инструмент в единна операция е необходимо да се предвиди, че това е възможно само с цел техническа подготовка на предстоящата инвестиция в полза на крайния получател.
(7)
За да се гарантира, че прилагането на финансовите инструменти се възлага на организации, които имат подходящ капацитет за тяхното прилагане в съответствие с целите и приоритетите на ЕСИФ и по-най-ефикасния начин, следва да се определят критериите за избора на тези организации и да бъдат определени ролята, задълженията и отговорностите им.
(8)
За да се гарантира доброто финансово управление на финансовите инструменти, чрез които се предоставят гаранции, средствата от програмите следва да бъдат определени въз основа на предпазлива предварителна оценка на риска, при която се взема предвид подходящо съотношение.
(9)
За да се гарантира, че финансовите инструменти се прилагат в съответствие с приложимото право, следва да се установят специални разпоредби за управлението им и контрола върху тях, в т.ч. за одит.
(10)
За да се осигури доброто финансово управление на средствата от дадена програма за финансовите инструменти, всяка отмяна на тези плащания следва да бъде отразявана по подходящ начин в съответните заявления за плащане.
(11)
За да се осигури съгласуваност при изчисляването на допустимите капитализирани лихвени субсидии и субсидии за гаранционни такси, следва да се установят специални разпоредби за тяхното изчисляване.
(12)
За да се насърчи бързото и ефективно вливане на средства в реалната икономика и доброто финансово управление, като същевременно се гарантира разумно възнаграждение за организациите, прилагащи финансови инструменти, следва да се установят критериите за определяне на разходите и таксите за управление въз основа на изпълнението, приложимите прагове и разпоредби относно възстановяването на капитализираните разходи и такси за управление за инструментите с дялово участие и микрокредитите.
(13)
В съответствие с принципа за добро финансово управление генерираните от операциите приходи следва да бъдат взети предвид при изчисляването на размера на публичните средства.
(14)
Необходимо е да се определи методът за изчисляване на дисконтираните нетни приходи от всяка операция при отчитане на приложимите за сектора на операцията референтни периоди, обичайно очакваната рентабилност за съответния вид инвестиция, прилагането на принципа „замърсителят плаща“ и - при необходимост - съображенията за справедливост, свързани с относителното благосъстояние на съответната държава членка или регион.
(15)
Следва да се определят приложимите за секторите референтни периоди въз основа на записаните и съхранявани исторически данни за генериращите приходи проекти през програмния период 2007-2013 г.
(16)
Необходимо е да се определят разходите и приходите, които да бъдат отчитани при изчисляването на дисконтираните нетни приходи, както и условията за определяне на остатъчната стойност и финансовата норма на дисконтиране.
(17)
Нормата на дисконтиране от 4 %, предложена като индикативен целеви показател, следва да се основава на текущата дългосрочна норма на възвръщаемост от международен портфейл от инвестиции, изчислена като средната стойност на възвръщаемостта на активите в размер на 3 %, увеличена с 1 процентен пункт, което се равнява на процента, с който средната доходност по дългосрочните държавни ценни книжа в Съюза е намаляла от определянето на финансовата норма на дисконтиране за програмния период 2007-2013 г. насам.
(18)
Принципът „замърсителят плаща“ изисква екологичните разходи, свързани със замърсяването и предпазните мерки, да се поемат от тези, които замърсяват, а системите за налагане на такси да отразяват всички разходи, включително капиталовите разходи, разходите за екологични услуги, екологичните разходи, свързани със замърсяването и с прилаганите предпазни мерки, както и разходите, свързани с недостига на използваните ресурси.
(19)
За да бъде намалена административната тежест, на бенефициерите следва да се позволи да използват съществуващите методи и съответните ставки, приложими в рамките на други политики на Съюза, за да изчисляват непреките разходи, ако операциите и бенефициерите са от сходни категории.
(20)
За да се гарантира, че подкрепяните от ЕСИФ операции, за които може да се прилага единна ставка за непреките разходи, установена в рамките на други политики на Съюза, са подобни на операциите, финансирани в рамките на другите съответни политики, трябва да бъдат определени категориите интервенции и инвестиционните приоритети или мерки, в чийто обхват попадат те.
(21)
Следва да се установи методиката, която трябва да се използва при извършването на преглед на качеството на големите проекти. Извършването на преглед на качеството от независими експерти е предварително условие за представянето пред Комисията на голям проект от държава членка по процедурата за уведомяване, предвидена в Регламент (ЕС) № 1303/2013.
(22)
Когато държава членка реши да използва процедурата за уведомяване, тя следва да реши дали големият проект трябва да бъде оценяван от независими експерти, на които Комисията оказва техническа помощ, или - със съгласието на Комисията - от други независими експерти.
(23)
Капацитетът, компетентността и безпристрастността на независимите експерти, които извършват прегледа на качеството, са сред основните фактори, определящи качеството и надеждността на резултата от прегледа. Поради това за тези независими експерти следва да се определят изисквания, които да гарантират, че работата им по прегледа на качеството е надеждна и висококачествена. Всички независими експерти следва да отговарят на тези изисквания, независимо дали за работата им се предоставя техническа помощ по инициатива на Комисията или от държава членка. Държавата членка следва да бъде задължена да провери дали независимите експерти отговарят на изискванията, преди да поиска съгласието на Комисията за избора на независими експерти.
(24)
Тъй като само големи проекти, които са били оценени положително от независимите експерти, могат да бъдат избрани за представяне пред Комисията по процедурата за уведомяване, е необходимо да се определят ясни критерии за тази цел. Освен това е необходимо да се определят етапите на този процес на преглед и параметрите за оценяване на качеството, които да бъдат използвани при прегледа, за да се гарантира, че прегледът на качеството на всеки голям проект се основава на един и същи методически подход и се извършва по начин, който допринася за подобряване на качеството на големите проекти - обект на преглед.
(25)
С Регламент (ЕС) № 1303/2013 от управляващия орган се изисква да създаде система за записване и съхраняване в електронна форма на данни за всяка операция, необходими за мониторинга, оценяването, финансовото управление, проверката и одита, включително данни за отделните участници. Затова е необходимо да се състави списък на данните, които трябва да се записват и съхраняват в тази система.
(26)
Някои данни са от значение за определени типове операции или само за някои от ЕСИФ; поради това следва да се уточни приложимостта на изискванията относно данните. В Регламент (ЕС) № 1303/2013 и Регламент (ЕС) № 1304/2013 на Европейския парламент и на Съвета (2) се установяват специални изисквания за записването и съхраняването на данни за отделните участници в подкрепяните от ЕСФ операции, които трябва да бъдат взети под внимание.
(27)
При съставянето на списъка на данните следва да се вземат предвид изискванията за докладване, установени по силата на Регламент (ЕС) № 1303/2013 и регламентите за отделните фондове, за да се гарантира, че данните, необходими за финансовото управление и мониторинга, включително данните, необходими за изготвянето на заявления за плащане, финансови отчети и доклади за изпълнението, са налични за всяка операция във форма, която позволява лесно обобщаване и равняване. При съставянето на списъка следва да се вземе предвид, че за ефективното финансово управление на операциите и за изпълнението на изискването за публикуване на основна информация относно операциите са необходими някои основни съхранявани в електронна форма данни за операциите. За ефективното планиране и извършване на проверките и одитната дейност са необходими и други данни.
(28)
Съставянето на списъка на данните, които трябва да се записват и съхраняват, следва да не засяга техническите характеристики или структурата на компютризираните системи, създадени от управляващите органи, и да не предопределя формата на записваните и съхраняваните данни, освен ако това изрично е посочено в настоящия регламент. То също така следва да не засяга средствата, чрез които данните се въвеждат или генерират в рамките на системата; в някои случаи за данните, включени в списъка, може да се окаже необходимо въвеждането на множество стойности. При все това е необходимо да се установят определени разпоредби относно естеството на тези данни, за да се гарантира, че управляващият орган може да изпълнява отговорностите си за мониторинг, оценяване, финансово управление, проверки и одит, включително когато това изисква обработването на данни за отделните участници.
(29)
За да се осигури възможност за проверяване и одитиране на разходите, извършвани по оперативните програми, е необходимо да се определят критериите, на които следва да отговаря одитната следа, за да бъде счетена за подходяща.
(30)
Във връзка с одитната дейност по реда на Регламент (ЕС) № 1303/2013 е необходимо да се предвиди, че Комисията и държавите членки следва да предотвратяват разкриването или получаването на достъп до лични данни без разрешение, и да се определи за какви цели Комисията и държавите членки имат право да обработват такива данни.
(31)
Одитният орган отговаря за одитите на операциите. За да се гарантира, че обхватът и ефективността на тези одити са подходящи, както и че тези одити се извършват по едни и същи стандарти във всички държави членки, е необходимо да се определят изискванията, на които следва да отговарят тези одити.
(32)
Необходимо е да се определят подробно основните правила за формирането на извадки от операциите за одитиране, които одитният орган следва да съблюдава при установяването или одобряването на метода за формиране на извадките, включително определянето на статистическата единица, някои технически критерии, които трябва да се използват за извадката, и при нужда факторите, които трябва да бъдат взети под внимание при формиране на допълнителни извадки.
(33)
Одитният орган следва да изготвя одитно становище, обхващащо отчетите по Регламент (ЕС) № 1303/2013. За да се гарантира, че обхватът и съдържанието на одитите на отчети са подходящи, както и че тези одити се извършват по едни и същи стандарти във всички държави членки, е необходимо да се определят изискванията, на които следва да отговарят тези одити.
(34)
За да се гарантират правната сигурност и еднаквото третиране на всички държави членки при налагането на финансови корекции в съответствие с принципа на пропорционалността, е необходимо да се определят критериите за установяване на сериозни недостатъци във функционирането на системите за управление и контрол, основните видове такива недостатъци, критериите за определяне на размера на приложимата финансова корекция и критериите за налагане на финансови корекции с единни ставки или на екстраполирани финансови корекции.
(35)
За да се създадат условия за своевременното прилагане на предвидените в настоящия регламент мерки, той следва да влезе в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет
С настоящия регламент се установяват следните разпоредби за допълнение на Регламент (ЕС) № 1303/2013:
а)
разпоредби за допълнение на втора част от посочения регламент, които се прилагат за ЕФРР, ЕСФ, Кохезионния фонд, ЕЗФРСР и ЕФМДР (наричани по-нататък „европейските структурни и инвестиционни фондове“, или „ЕСИФ“) и които се отнасят до:
i)
критериите за определяне на размера на финансовата корекция, която трябва да бъде приложена съгласно рамката на изпълнението;
ii)
правилата относно финансовите инструменти, по-конкретно:
-
допълнителни специални разпоредби относно закупуването на земя и относно съчетаването на техническа подкрепа с финансови инструменти;
-
допълнителни специални разпоредби относно ролята, задълженията и отговорността на организациите, прилагащи финансовите инструменти, съответните критерии за подбор и продуктите, които могат да се доставят чрез финансови инструменти;
-
разпоредби относно управлението и контрола на определени финансови инструменти, включително относно проверките, които трябва да бъдат извършвани от управляващите и одитните органи, изискванията за съхранението на разходооправдателни документи, елементите, които трябва да бъдат доказвани с разходооправдателните документи, както и изискванията за управлението, контрола и одита;
-
разпоредби за отмяната на плащанията, направени за финансови инструменти, и за последващите корекции по отношение на заявленията за плащане;
-
специални разпоредби относно създаването на система за капитализиране на годишните вноски за лихвени субсидии и субсидии за гаранционни такси;
-
специални разпоредби, с които се установяват критериите за определяне на разходите и таксите за управление въз основа на изпълнението и приложимите прагове, както и разпоредби относно възстановяването на капитализираните разходи и такси за управление за инструменти с дялово участие и микрокредити;
iii)
метода за изчисляване на дисконтираните нетни приходи от операциите, които след приключване генерират нетни приходи;
iv)
единната ставка за непреките разходи и съответните методи, които се прилагат в рамките на други политики на Съюза;
б)
разпоредби за допълнение на трета част от посочения регламент, приложими за ЕФРР и Кохезионния фонд и отнасящи се до методиката, която трябва да се използва при извършването на преглед на качеството на големи проекти;
в)
разпоредби за допълнение на четвърта част от посочения регламент, които се прилагат за ЕФРР, ЕСФ, Кохезионния фонд и ЕФМДР и които се отнасят до:
i)
правилата за определяне на данните, които трябва да се записват и съхраняват в електронна форма в рамките на системата за мониторинг, създадена от управляващия орган;
ii)
подробните минимални изисквания за одитната следа по отношение на счетоводните регистри, които трябва да се водят, и разходооправдателните документи, които трябва да се съхраняват на равнището на сертифициращия орган, управляващия орган, междинните звена и бенефициерите;
iii)
обхвата и съдържанието на одитите на операциите и одитите на отчетите, както и методиката за формиране на извадката от операции;
iv)
подробните правила за използването на данните, които се събират по време на одитите, извършвани от длъжностни лица на Комисията или от упълномощени представители на Комисията;
v)
подробните правила относно критериите за установяване на сериозни недостатъци във функционирането на системите за управление и контрол, включително основните видове такива недостатъци, критериите за определяне на размера на приложимата финансова корекция и критериите за прилагане на единни ставки или екстраполирани финансови корекции.
ГЛАВА II
РАЗПОРЕДБИ ЗА ДОПЪЛНЕНИЕ НА ВТОРА ЧАСТ ОТ РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1303/2013, КОИТО СЕ ПРИЛАГАТ ЗА ЕСИФ
РАЗДЕЛ I
Критерии за определяне на размера на финансовата корекция, която трябва да бъде наложена съгласно рамката на изпълнението
(Член 22, параграф 7, четвърта алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
Член 2
Определяне на размера на финансовата корекция
(Член 22, параграф 7, четвърта алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Размерът на финансовата корекция, която се трябва да бъде наложена от Комисията по силата на член 22, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, се изчислява по единна ставка, която се определя въз основа на съотношението на средния краен процент на изпълнение по всички показатели за крайните продукти и ключови етапи на изпълнението съгласно дадена рамка на изпълнението спрямо крайния процент на изпълнение по финансовия показател съгласно тази рамка на изпълнението („съотношение изпълнение/усвояване“).
2. Съотношението изпълнение/усвояване се изчислява по следния начин:
а)
крайната постигната стойност по всеки показател за крайните продукти и всеки ключов етап на изпълнението, избран за рамката на изпълнението по даден приоритет, се разделя на съответните целеви стойности, за да се получи крайният им процент на изпълнение, изразен като процентен дял от целта;
б)
определя се средната величина на крайните проценти на изпълнение за всички показатели за крайните продукти и ключови етапи на изпълнението, избрани за рамката на изпълнението по даден приоритет. За тази цел когато крайният процент на изпълнение бъде изчислен в размер над 100 %, той се приема за равен на 100 %.
в)
крайната постигната стойност по финансовия показател, избран за рамката на изпълнението по даден приоритет, се разделя на съответната целева стойност, за да се получи крайният му процент на изпълнение, изразен като процентен дял от целта. За тази цел когато крайният процент на изпълнение бъде изчислен в размер над 100 %, той се приема за равен на 100 %.
г)
средната величина на крайните проценти на изпълнение по всички показатели за крайните резултати и ключови етапи на изпълнението, избрани за рамката на изпълнението по даден приоритет, се разделя на крайния процент на изпълнение по финансовия показател, избран за рамката на изпълнението по даден приоритет.
3. Ако приоритетът се отнася до повече от един ЕСИФ или повече от една категория региони, съотношението изпълнение/усвояване се изчислява поотделно за всеки ЕСИФ и/или категория региони.
Член 3
Размер на финансовата корекция
(Член 22, параграф 7, четвърта алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Размерът на финансовата корекция се определя по следния начин:
а)
за съотношение изпълнение/усвояване под 65 %, но не по-малко от 60 %, се прилага единна ставка от 5 %;
б)
за съотношение изпълнение/усвояване под 60 %, но не по-малко от 50 %, се прилага единна ставка от 10 %;
в)
за съотношение изпълнение/усвояване под 50 % се прилага единна ставка от 25 %.
2. Единната ставка се прилага спрямо размера на средствата от съответния ЕСИФ, определени въз основа на разходите, декларирани от държавата членка по този приоритет, отговарящ на условията по член 22, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, след прилагането на евентуалните други финансови корекции.
За приоритетите, които се отнасят до повече от един ЕСИФ или повече от една категория региони, единната ставка се прилага за всеки ЕСИФ и/или категория региони.
3. Външните фактори, допринасящи за високата степен на неизпълнение на целите, различни от посочените в член 22, параграф 7, трета алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013, се разглеждат за всеки отделен случай. Корекцията с единна ставка по параграф 1 може да бъде намалена с до 50 %, като се отчита степента, в която тези фактори са допринесли за високата степен на неизпълнение.
4. Когато прилагането на единната ставка, определена по реда на параграф 1, би било непропорционално, размерът на корекцията се намалява.
РАЗДЕЛ II
Финансови инструменти
Член 4
Специални разпоредби относно закупуването на земя
(Член 37, параграф 13 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Чрез финансовите инструменти, финансирани от ЕФРР, Кохезионния фонд и ЕЗФРСР, може да се оказва подкрепа за инвестиции, които включват закупуването на незастроена и застроена земя, в размер най-много 10 % от изплатените на крайния получател средства от програмата. По отношение на гаранциите този процент се прилага спрямо размера на базовия заем или на други рискови инструменти.
2. Когато чрез финансовите инструменти се предоставя подкрепа на крайни получатели за инвестиции в инфраструктура с цел подпомагане на развитието или възстановяването на градските райони, максималният размер по параграф 1 е 20 %.
3. По изключение и при надлежна обосновка управляващият орган може да не спази максималните размери по параграфи 1 и 2 по отношение на операции, свързани с опазването на околната среда.
Член 5
Съчетаване на техническа подкрепа с финансови инструменти
(Член 37, параграф 13 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
Безвъзмездните средства за техническа подкрепа могат да бъдат съчетавани с финансов инструмент в единна операция съгласно член 37, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 само с цел техническа подготовка на предстоящата инвестиция в полза на крайния получател, който ще получи подкрепа чрез тази операция.
Член 6
Специални разпоредби относно ролята, задълженията и отговорността на организациите, прилагащи финансови инструменти
(Член 38, параграф 4, трета алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Организациите, прилагащи финансови инструменти, изпълняват задълженията си в съответствие с приложимото право и действат с професионално старание, ефикасност, прозрачност и дължима грижа в степента, която се очаква от специализирана организация с опит в прилагането на финансови инструменти. Те гарантират, че:
а)
крайните получатели, получаващи подкрепа чрез финансовите инструменти, се избират при надлежно отчитане на естеството на финансовия инструмент и на потенциалната икономическа жизнеспособност на инвестиционните проекти, които трябва да бъдат финансирани. Подборът трябва да бъде прозрачен и обективно обоснован и да не поражда конфликт на интереси;
б)
крайните получатели биват информирани, че финансирането се предоставя по програми, съфинансирани от ЕСИФ, в съответствие с изискванията по член 115 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 за ЕФРР, ЕСФ и Кохезионния фонд, по член 66, параграф 1, буква в), подточка i) от Регламент (ЕС) № 1305/2013 на Европейския парламент и на Съвета (3) за ЕЗФРСР и в бъдещия законодателен акт на Съюза за определяне на условията за финансовата подкрепа за политиката в областта на морското дело и рибарството за програмния период 2014-2020 г. (Регламента за ЕФМДР) за ЕФМДР;
в)
чрез финансовите инструменти се предоставя подкрепа по начин, който е пропорционален и има възможно най-малко нарушаващо конкуренцията въздействие;
г)
преференциалното възнаграждение за частните инвеститори или публичните инвеститори, работещи съгласно принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика, както е посочено в член 37, параграф 2, буква в) и член 44, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, е пропорционално спрямо рисковете, поети от тези инвеститори, и е ограничено до необходимия минимум за привличането на такива инвеститори, като това се гарантира чрез определени условия и предпазни процедури.
2. Тъй като пряката финансова отговорност на управляващия орган спрямо организациите, прилагащи финансови инструменти, или крайните получатели, както и отговорността му във връзка с всеки друг дълг или задължение по финансовия инструмент не могат да надвишават сумата, за която управляващият орган е поел задължение по финансовия инструмент по силата на съответните споразумения за финансиране, прилагащите финансови инструменти организации гарантират, че към управляващия орган не може да се предявяват искове за вземания в размер, надвишаващ сумата, за която той е поел задължение по финансовия инструмент.
3. Организациите, прилагащи финансови инструменти, отговарят за възстановяването на средства от програмата, във връзка с които са установени нередности, заедно с лихвите и всякакви други приходи, генерирани от тези средства.
Въпреки това организациите, прилагащи финансови инструменти, не отговарят за възстановяването на сумите по първа алинея, ако докажат, че във връзка с дадена нередност са изпълнени всички посочени по-долу условия:
а)
нередността е възникнала на равнището на крайните получатели или - в случай на фонд на фондове - на равнището на финансовите посредници или крайните получатели;
б)
организациите, прилагащи финансови инструменти, са спазили изискванията по параграф 1 от настоящия член по отношение на средствата от програмата, във връзка с които е установена тази нередност;
в)
не е било възможно да бъдат възстановени средствата, във връзка с които е установена тази нередност, независимо че организациите, прилагащи финансови инструменти, са предприели всички предвидени по договора и по закон мерки с дължимата грижа.
Член 7
Критерии за подбор на организациите, прилагащи финансови инструменти
(Член 38, параграф 4, трета алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Когато избира организация, която да прилага даден финансов инструмент по силата на член 38, параграф 4, буква а) и буква б), подточки ii) и iii) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, управляващият орган се уверява, че тази организация отговаря на следните минимални изисквания:
а)
има право да изпълнява съответните задачи по прилагането на финансовите инструменти съгласно правото на Съюза и националното право;
б)
има подходяща икономическа и финансова жизнеспособност;
в)
има подходящ капацитет за прилагане на финансовия инструмент, включително организационна структура и рамка за управление, осигуряващи необходимата увереност за управляващия орган;
г)
разполага с ефективна и ефикасна система за вътрешен контрол;
д)
използва счетоводна система, осигуряваща своевременно точна, пълна и надеждна информация;
е)
споразумението трябва да бъде одитирано от одитните органи на държавата членка, Комисията и Европейската сметна палата.
2. При избора на организация по параграф 1 управляващият орган надлежно взема под внимание естеството на финансовия инструмент, който трябва да се прилага, опита на тази организация в прилагането на подобни финансови инструменти, експертните знания и опита на предвидените членове на екипа, както и оперативния и финансовия капацитет на организацията. Изборът трябва да бъде прозрачен и обективно обоснован и да не поражда конфликт на интереси. Използват се най-малко следните критерии за подбор:
а)
стабилността и надеждността на методиката за определяне и оценяване на финансовите посредници или крайните получатели, според случая;
б)
равнището на разходите и таксите за управление за прилагането на финансовия инструмент и предвидената за тяхното изчисляване методика;
в)
редът и условията, прилагани по отношение на подкрепата за крайните получатели, включително ценообразуването;
г)
способността да се набират средства за инвестиции за крайните получатели в допълнение към средствата от програмите;
д)
способността да се извършва допълнителна дейност в сравнение със сегашната дейност;
е)
в случаите, когато организацията, прилагаща финансовия инструмент, отпуска собствени финансови ресурси за финансовия инструмент или споделя риска - предвидените мерки за хармонизиране на интересите и за ограничаване на евентуалните конфликти на интереси.
3. Когато дадена организация, която изпълнява фонд на фондове, включително Европейската инвестиционна банка (ЕИБ), допълнително възлага на финансов посредник задачи по прилагането, тя гарантира, че изискванията и критериите по параграфи 1 и 2 са изпълнени по отношение на този финансов посредник.
Член 8
Специални разпоредби за гаранциите, предоставяни чрез финансови инструменти
(Член 38, параграф 4, трета алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
Когато чрез финансови инструменти се предоставят гаранции, трябва да бъдат изпълнени следните изисквания:
а)
трябва да бъде постигнато подходящо съотношение между размера на средствата от програмата, които са отделени за покриване на очаквани и неочаквани загуби от нови заеми или други инструменти за споделяне на риска, подлежащи на покриване от гаранциите, и размера на съответните преведени средства по нови заеми или други инструменти за споделяне на риска;
б)
определянето на съотношението се извършва чрез разумна предварителна оценка на риска за конкретния предлаган гаранционен продукт, като се отчитат специфичните пазарни условия, инвестиционната стратегия на финансовия инструмент и принципите на икономичност и ефикасност. Предварителната оценка на риска може да се преразгледа, ако това се налага поради последвали промени в пазарните условия;
в)
средствата от програмата, отделени за гаранции, отразяват предварителната оценка на риска;
г)
ако финансовият посредник или ползващото се лице по гаранциите не е превело на крайните получатели планираните средства по новите заеми или други инструменти за споделяне на риска, допустимите разходи се намаляват пропорционално.
Член 9
Управление и контрол на финансовите инструменти, създадени на национално, регионално, транснационално или трансгранично равнище
(Член 40, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. За операциите, включващи подкрепа от програми за финансовите инструменти, създадени на национално, регионално, транснационално или трансгранично равнище по силата на член 38, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, управляващият орган гарантира, че:
а)
всяка операция е съобразена с приложимото право, съответната програма и съответното споразумение за финансиране както по време на процеса на оценяване и подбор на операцията, така и по време на създаването и прилагането на финансовия инструмент;
б)
споразуменията за финансиране съдържат разпоредби относно изискванията за одит и одитната следа в съответствие с точка 1, буква д) от приложение IV към Регламент (ЕС) № 1303/2013;
в)
през целия програмен период и по време на създаването и прилагането на финансовите инструменти по реда на член 125, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 за ЕФРР, ЕСФ, Кохезионния фонд и ЕФМДР и по реда на член 58, параграфи 1 и 2 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 за ЕЗФРСР се извършват проверки на управлението;
г)
за разходите, декларирани като допустими:
i)
по отношение на операцията управляващият орган, финансовият посредник или организацията, която изпълнява фонда на фондовете в случаите, когато финансовият инструмент се прилага чрез фонд на фондове, съхраняват разходооправдателни документи с цел осигуряване на доказателства за използването на средствата от фондовете по предназначение и за съответствие с приложимото право и с критериите и условията за финансиране по съответните програми;
ii)
има разходооправдателни документи, въз основа на които може да се извърши проверка на законосъобразността и редовността на разходите, декларирани пред Комисията;
д)
разходооправдателните документи, осигуряващи възможност за проверка на съответствието с правото на Съюза и националното право и с условията за финансирането включват най-малко:
i)
документи относно създаването на финансовия инструмент;
ii)
документи, в които се посочват средствата, предоставени за финансовия инструмент по всяка програма и по всяка приоритетна ос, разходите, които са допустими по програмите, както и лихвите и други приходи, генерирани от подкрепата от ЕСИФ, и повторното използване на средствата, които могат да бъдат отнесени към ЕСИФ по реда на членове 43 и 44 от Регламент (ЕС) № 1303/2013;
iii)
документи относно функционирането на финансовия инструмент, включително документи, свързани с мониторинга, докладването и проверките;
iv)
документи, доказващи съответствието с членове 43, 44 и 45 от Регламент (ЕС) № 1303/2013;
v)
документи относно случаите на спиране на средствата от програмата за финансовия инструмент и ликвидацията на финансовия инструмент;
vi)
документи относно разходите и таксите за управление;
vii)
заявления или равностойни документи, подадени от крайните получатели заедно с разходооправдателните документи, в т.ч. бизнес планове, а при необходимост - и предходни годишни отчети;
viii)
контролни списъци и отчети от организациите, прилагащи финансови инструменти - когато има такива;
ix)
декларации, представени във връзка с минималната помощ - в съответните случаи;
х)
споразумения, сключени във връзка с подкрепата, предоставена чрез финансовия инструмент, включително за дялово участие, заеми, гаранции или други форми на инвестиции за крайните получатели;
xi)
доказателства, че подкрепата, предоставена чрез финансовия инструмент, е била използвана по предназначение;
xii)
регистрирани данни за финансовите потоци между управляващия орган и финансовия инструмент, както и в рамките на финансовия инструмент на всички равнища, а по отношение на гаранциите - доказателства, че средствата по базовите заеми са били преведени;
xiii)
отделни регистри или счетоводни сметки за платените средства от програмата или за учредената гаранция по финансовия инструмент в полза на крайния получател.
2. За операциите, включващи подкрепа за финансовите инструменти от програми в рамките на ЕФРР, ЕСФ, Кохезионния фонд и ЕФМДР, одитните органи гарантират, че финансовите инструменти се одитират през целия програмен период до приключването в рамките на одитите на системите и одитите на операциите по реда на член 127, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
За операциите, включващи подкрепа за финансовите инструменти от програми в рамките на ЕЗФРСР, одитните органи гарантират, че финансовите инструменти се одитират през целия програмен период до приключването в рамките на одитите на системите и одитите на операциите по реда на член 59 от Регламент (ЕС) № 1306/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4).
3. Когато финансовите инструменти се прилагат от ЕИБ по силата на член 38, параграф 4, буква б), подточка i) от Регламент (ЕС) № 1303/2013:
а)
за извършването на проверки на място по отношение на операцията по смисъла на член 125, параграф 5, буква б) от Регламент (ЕС) № 1303/2013 управляващият орган оправомощава дружество, което извършва дейността си съгласно обща нормативна уредба, установена от Комисията;
б)
за извършването на одити на операцията одитният орган оправомощава дружество, което извършва дейността си съгласно обща нормативна уредба, установена от Комисията.
Одитният орган изготвя одитното си становище въз основа на информацията, предоставена от оправомощеното дружество.
4. При липсата на установена от Комисията обща нормативна уредба по смисъла на параграф 3 управляващият орган представя на Комисията за одобрение предвидената от него методика за извършване на проверките на място, а одитният орган ѝ представя предвидената от него методика за одитите.
Член 10
Разпоредби за отмяната на плащанията за финансови инструменти и за последващите корекции по отношение на заявленията за плащане
(Член 41, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
Държавите членки и управляващите органи могат да отменят плащания от програмите за финансовите инструменти по член 38, параграф 1, буква а) и финансовите инструменти по член 38, параграф 1, буква б), прилагани по реда на член 38, параграф 4, букви а) и б) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, само ако средствата все още не са били включени в заявление за плащане по член 41 от посочения регламент. Въпреки това по отношение на финансовите инструменти, подкрепяни от ЕФРР, ЕСФ, Кохезионния фонд и ЕФМДР, плащанията могат да бъдат отменени и ако следващото заявление за плащане бъде изменено с цел отмяна или заместване на съответния разход.
Член 11
Система за капитализиране на годишните вноски за лихвени субсидии и субсидии за гаранционни такси
(Член 42, параграф 1, трета алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Капитализираните лихвени субсидии и субсидии за гаранционни такси по член 42, параграф 1, буква в) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, се изчисляват в края на периода на допустимост като сбор на дисконтираните задължения за плащане за целите и периодите, определени в посочения член, и в съответствие със съответните споразумения за финансиране.
2. Всички остатъчни средства по гаранционната блокирана сметка след изтичането на срока по член 42, параграф 1, буква в) от Регламент (ЕС) № 1303/2013 или в резултат на неочаквана ликвидация на финансовия инструмент преди края на този срок, се използват по реда на член 45 от посочения регламент.
Член 12
Критерии за определяне на разходите и таксите за управление въз основа на изпълнението
(Член 42, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Управляващият орган изчислява разходите и таксите за управление, които могат да бъдат декларирани като допустими разходи по член 42, параграф 1, буква г) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, по следните критерии, базирани на изпълнението, както е посочено в член 42, параграф 5 от споменатия регламент:
а)
преведените средства, осигурени по програмата в рамките на ЕСИФ;
б)
изплатените средства от инвестиции или от освобождаване на средства, за които е поето задължение по договори за гаранции;
в)
качеството на мерките, предприемани заедно с инвестицията преди решението за инвестиране да максимизира въздействието си и след това; и
г)
приноса на финансовия инструмент за постигането на целите и крайните продукти на програмата.
2. Управляващият орган информира мониторинговия комитет, създаден по силата на член 47 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, за разпоредбите относно базираното на изпълнението изчисление на извършените разходи за управление или на таксите за управление на финансовия инструмент. Мониторинговият комитет получава ежегодно доклади за разходите и таксите за управление, които са били действително платени през предходната календарна година.
Член 13
Прагове за разходите и таксите за управление
(Член 42, параграфи 5 и 6 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. По отношение на организация, изпълняваща фонд на фондове, разходите и таксите за управление, които може да бъдат декларирани като допустими разходи по силата на член 42, параграф 1, буква г) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, не надвишават сбора от следните елементи:
а)
3 % за първите 12 месеца след подписването на споразумението за финансиране, 1 % за следващите 12 месеца и след това по 0,5 % годишно от средствата от програмата, платени на фонда на фондове, изчислени пропорционално на изминалото време от момента на действителното плащане към фонда на фондове до най-ранната от следните дати - края на периода на допустимост, датата на изплащането на средствата обратно на управляващия орган или датата на ликвидацията; и
б)
0,5 % годишно от средствата от програмата, платени от фонда на фондове на финансовите посредници, изчислени пропорционално на изминалото време от момента на действителното плащане от фонда на фондове до най-ранната от следните дати - датата на изплащането на средствата обратно на управляващия орган, края на периода на допустимост или датата на ликвидацията;
2. По отношение на организациите, прилагащи финансови инструменти, чрез които се предоставят дялови участия, заеми, гаранции и микрокредити, в т.ч. когато са съчетани с безвъзмездни средства, лихвени субсидии или субсидии за гаранционни такси по силата на член 37, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, разходите и таксите за управление, които може да бъдат декларирани като допустими разходи по силата на член 42, параграф 1, буква г) от посочения регламент, не надвишават сбора от следните елементи:
а)
основно възнаграждение, което се изчислява по следния начин:
i)
за финансов инструмент за осигуряване на дялово участие: по 2,5 % годишно за първите 24 месеца след подписването на споразумението за финансиране и след това по 1 % годишно от средствата от програмата, за които е поето задължение за финансовия инструмент съгласно съответното споразумение за финансиране, изчислени пропорционално на изминалото време от датата на подписването на съответното споразумение за финансиране до най-ранната от следните дати - края на периода на допустимост, датата на изплащането на средствата обратно на управляващия орган или фонда на фондове или датата на ликвидацията;
ii)
за финансов инструмент във всички други случаи: по 0,5 % годишно от средствата от програмата, платени за финансовия инструмент, изчислени пропорционално на изминалото време от датата на действителното плащане към финансовия инструмент до най-ранната от следните дати - края на периода на допустимост, датата на изплащането на средствата обратно на управляващия орган или фонда на фондове или датата на ликвидацията; и
б)
възнаграждение въз основа на изпълнението, което се изчислява по следния начин:
i)
за финансов инструмент за осигуряване на дялово участие: по 2,5 % годишно от средствата от програмата, платени по смисъла на член 42, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на крайните получатели под формата на дялово участие, както и от реинвестираните средства, относими към средствата от програмата, които все още предстои да бъдат изплатени обратно на финансовия инструмент, изчислени пропорционално на изминалото време от датата на плащането към крайния получател до най-ранната от следните дати - датата на изплащането на инвестицията, края на процедурата по възстановяване в случай на отписване на активи, съответно пасиви, или края на периода на допустимост;
ii)
за финансов инструмент за отпускане на заеми: по 1 % годишно от средствата от програмата, платени по смисъла на член 42, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на крайните получатели под формата на заеми, и от реинвестираните средства, относими към средствата от програмата, които все още предстои да бъдат изплатени обратно на финансовия инструмент, изчислени пропорционално на изминалото време от датата на плащането към крайния получател до най-ранната от следните дати - датата на изплащането на инвестицията, края на процедурата по възстановяване в случай на неизпълнение на задълженията или края на периода на допустимост;
iii)
за финансов инструмент за предоставяне на гаранции: по 1,5 % годишно от средствата от програмата, за които е поето задължение по договори за гаранции с ненастъпил падеж по смисъла на член 42, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, както и от повторно използване на средствата, относими към средствата от програмата, изчислени пропорционално на изминалото време от датата на поемането на задължението до най-ранната от следните дати - падежа по договора за гаранция, края на процедурата по възстановяване в случай на неизпълнение на задълженията или края на периода на допустимост;
iv)
за финансов инструмент за отпускане на микрокредити: по 1,5 % годишно от средствата от програмата, платени по смисъла на член 42, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на крайните получатели под формата на микрокредити, и от реинвестираните средства, относими към средствата от програмата, които все още предстои да бъдат изплатени обратно на финансовия инструмент, изчислени пропорционално на изминалото време от датата на плащането към крайния получател до най-ранната от следните дати - датата на изплащането на инвестицията, края на процедурата по възстановяване в случай на неизпълнение на задълженията или края на периода на допустимост;
v)
за финансов инструмент за отпускане на безвъзмездни средства, лихвени субсидии или субсидии за гаранционни такси по силата на член 37, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013: 0,5 % от размера на безвъзмездните средства, платени по смисъла на член 42, параграф 1, буква а) от посочения регламент в полза на крайни получатели.
Разпоредбите на настоящия параграф се прилагат за всяка организация, прилагаща финансов инструмент за предоставяне на гаранции, независимо че същата организация изпълнява фонд на фондове, при спазване на разпоредбите на параграф 4.
3. Общият размер на разходите и таксите за управление за целия период на допустимост по член 65, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 не може да превишава следните максимални размери:
а)
за фонд на фондове - 7 % от общия размер на средствата от програмата, платени на фонда на фондове;
б)
за финансов инструмент за осигуряване на дялово участие - 20 % от общия размер на средствата от програмата, платени за финансовия инструмент;
в)
за финансов инструмент за отпускане на заеми - 8 % от общия размер на средствата от програмата, платени за финансовия инструмент;
г)
за финансов инструмент за предоставяне на гаранции - 10 % от общия размер на средствата от програмата, платени за финансовия инструмент;
д)
за финансов инструмент за отпускане на микрокредити - 10 % от общия размер на средствата от програмата, платени за финансовия инструмент;
е)
за финансов инструмент за отпускане на безвъзмездни средства, лихвени субсидии или субсидии за гаранционни такси по силата на член 37, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 - 6 % от общия размер на средствата от програмата, платени за финансовия инструмент.
4. Когато една и съща организация изпълнява фонд на фондове и прилага финансов инструмент, нито размерите на допустимите разходи и такси за управление по параграфи 1 и 2, нито максималните размери по параграф 3 могат да се събират с натрупване за същите средства по програмата или за същите реинвестирани ресурси, относими към средствата по програмата.
5. Когато по-голямата част от капитала, инвестиран във финансови посредници, които осигуряват дялово участие, е предоставен от частни инвеститори или публични инвеститори, работещи съгласно принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика, а средствата от програмата са предоставени при равни условия спрямо частните инвеститори, разходите и таксите за управление се привеждат в съответствие с пазарните условия и не превишават разходите и таксите, платими от частните инвеститори.
6. Праговете по параграфи 1, 2 и 3 може да бъдат превишени, когато разходите и таксите се начисляват от организация, прилагаща финансовия инструмент (в т.ч. когато тя изпълнява фонд на фондове в съответните случаи), която е избрана чрез състезателна тръжна процедура съгласно приложимите разпоредби, и при тази тръжна процедура е доказана необходимостта от по-високи разходи и такси за управление.
Член 14
Възстановяване на капитализираните разходи и такси за управление за инструменти с дялово участие и микрокредити
(Член 42, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Капитализираните разходи и такси за управление, които трябва да бъдат възстановени като допустими разходи по силата на член 42, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, се изчисляват в края на периода на допустимост като сбор на дисконтираните разходи и такси за управление, които трябва да бъдат платени след периода на допустимост за срока по член 42, параграф 2 от посочения регламент, и съобразно със съответните споразумения за финансиране.
2. Капитализираните разходи и такси за управление, които трябва да бъдат платени след периода на допустимост за финансов инструмент за отпускане на микрокредити, не могат да превишават годишно 1 % от средствата от програмата, които са платени на крайните получатели по смисъла на член 42, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1303/2013 под формата на заеми и които все още предстои да бъдат изплатени обратно на финансовия инструмент, изчислени пропорционално на изминалото време от края на периода на допустимост до най-ранната от следните дати - датата на изплащането на инвестицията, края на процедурата по възстановяване в случай на неизпълнение на задълженията или края на срока по член 42, параграф 2 от посочения регламент.
3. Капитализираните разходи и такси за управление, които трябва да бъдат платени след периода на допустимост за финансов инструмент за осигуряване на дялово участие, не могат да превишават годишно 1,5 % от средствата от програмата, които са платени на крайните получатели по смисъла на член 42, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1303/2013 под формата на дялово участие и които все още предстои да бъдат изплатени обратно на финансовия инструмент, изчислени пропорционално на изминалото време от края на периода на допустимост до най-ранната от следните дати - датата на изплащането на инвестицията, края на процедурата по възстановяване в случай на неизпълнение на задълженията или края на срока по член 42, параграф 2 от посочения регламент.
4. Всички остатъчни средства по гаранционната блокирана сметка след изтичането на срока по член 42, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 или в резултат на неочаквана ликвидация на финансовия инструмент преди края на този срок се използват по реда на член 45 от посочения регламент.
РАЗДЕЛ III
Метод за изчисляване на дисконтираните нетни приходи от операции, които генерират нетни приходи
Член 15
Метод за изчисляване на дисконтираните нетни приходи
(Член 61, параграф 3, седма алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. За прилагането на метода по член 61, параграф 3, първа алинея, буква б) от Регламент (ЕС) № 1303/2013 дисконтираните нетни приходи от всяка операция се изчисляват чрез приспадане на дисконтираните разходи от дисконтираните приходи и чрез прибавяне на остатъчната стойност на инвестицията в съответните случаи.
2. Дисконтираните нетни приходи от дадена операция се изчисляват за определен референтен период, приложим за сектора на тази операция съгласно приложение I. Референтният период включва периода на изпълнение на операцията.
3. Приходите и разходите се определят чрез прилагане на метода на пределните величини, основаващ се на съпоставяне на приходите и разходите при варианта за новата инвестиция с приходите и разходите при вариант без инвестиция.
Когато дадена операция се състои от нов актив, приходите и разходите са тези на новата инвестиция.
4. Когато данъкът върху добавената стойност (ДДС) не е допустим разход по силата на член 69, параграф 3, буква в) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, изчислението на дисконтираните нетни приходи се извършва въз основа на стойностите без ДДС.
Член 16
Определяне на приходите
(Член 61, параграф 3, седма алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
За изчисляването на дисконтираните нетни приходи приходите се определят въз основа на следното:
а)
в съответните случаи таксите за ползвателите се установяват въз основа на принципа „замърсителят плаща“, като се отчитат съображенията за поносимост, когато това е целесъобразно;
б)
в приходите не се включват трансферите от националните или регионалните бюджети или от националните системи за обществено осигуряване;
в)
когато с дадена операция се добавят нови активи за допълване на съществуваща услуга или инфраструктура, се взема под внимание както допълнителният принос от старите потребители, така и приносът от новите потребители на новата или разширената услуга или инфраструктура.
Член 17
Определяне на разходите
(Член 61, параграф 3, седма алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
За изчисляването на дисконтираните нетни приходи се отчитат следните разходи, възникващи през референтния период по член 15, параграф 2:
а)
разходите за замяна на краткотрайното оборудване, осигуряваща техническото осъществяване на операцията;
б)
постоянните оперативни разходи, в т.ч. разходите за поддръжка, например разходите за персонал, поддръжка и ремонт, общо управление и администрация, застраховки;
в)
променливите оперативни разходи, в т.ч. разходите за поддръжка, например разходите за суровини, енергия и други материали за производството, както и разходите за поддръжка и ремонт, необходими за удължаване на срока на операцията.
Член 18
Остатъчна стойност на инвестицията
(Член 61, параграф 3, седма алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Когато активите по дадена операция имат проектен срок на годност, който надвишава референтния период по член 15, параграф 2, остатъчната им стойност се определя чрез изчисляване на нетната настояща стойност на паричните потоци в оставащите години от жизнения цикъл на операцията. Други методи за изчисляване на остатъчната стойност могат да се използват при надлежно обосновани обстоятелства.
2. Остатъчната стойност на инвестицията се включва в изчислението на дисконтираните нетни приходи от операцията само ако приходите превишават разходите по член 17.
Член 19
Дисконтиране на паричните потоци
(Член 61, параграф 3, седма алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. При изчисляването на разходите и приходите се отчитат само предвижданите изходящи и входящи парични потоци по операцията. Паричните потоци се определят за всяка година, през която се плащат или получават паричните средства по операцията, за целия референтен период по член 15, параграф 2.
2. Непаричните счетоводни елементи като амортизация, резерви за бъдещи разходи за замяна и резерви за непредвидени разходи се изключват от изчислението.
3. Паричните потоци се дисконтират към текущия настоящ момент, като се използва финансова норма на дисконтиране от 4 % в реално изражение като индикативен целеви показател за публичните инвестиционни операции, съфинансирани от ЕСИФ.
4. Държавите членки могат да използват финансова норма на дисконтиране, различна от 4 %, ако обосноват избора на този целеви показател и гарантират, че се използва последователно за всички сходни операции в същия сектор.
5. Стойности, различни от 4 %, могат да бъдат обосновани с оглед на:
а)
специфичните макроикономически условия в държавата членка и международните макроикономически тенденции и конюнктура; или
б)
характерните особености на инвеститора или структурата на изпълнение, например публично-частни партньорства; или
в)
характерните особености на сектора.
6. За да установят собствени финансови норми на дисконтиране, държавите членки изчисляват средната дългосрочна възвръщаемост от алтернативна, безрискова кошница от инвестиции, независимо дали местни или международни, които те считат за най-подходящи. На бенефициерите се предоставя информация за различните финансови норми на дисконтиране.
РАЗДЕЛ IV
Определяне на единните ставки за непреките разходи и съответните методи, които се прилагат в рамките на други политики на Съюза
Член 20
Финансиране на непреките разходи с единна ставка въз основа на Регламент (ЕС) № 1290/2013
(Член 68, параграф 1, втора алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
Непреките разходи може да бъдат изчислявани чрез прилагане на единна ставка, установена в съответствие с член 29, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1290/2013, за следните видове операции или проекти, които са част от операции:
а)
операциите, подкрепяни от ЕФРР по кодове за областта на интервенцията 056, 057 или 060-065 съгласно таблица 1 от приложението към Регламент за изпълнение (ЕС) № 215/2014 на Комисията (5) и осъществени по един от инвестиционните приоритети по член 5, параграф 1, букви а) и б), параграф 2, буква б), параграф 3, букви а) и в) и параграф 4, буква е) от Регламент (ЕС) №.1301/2013 на Европейския парламент и на Съвета (6);
б)
операциите, подкрепяни от ЕСФ по код за областта на интервенцията 04 съгласно таблица 6 от приложение I към Регламент за изпълнение (ЕС) № 215/2014 и допринасящи за засилване на научните изследвания, развойната дейност в областта на технологиите и иновациите в съответствие с член 3, параграф 2, буква в) от Регламент (ЕС) № 1304/2013 на Европейския парламент и на Съвета;
в)
операциите, подкрепяни от ЕЗФРСР по реда на членове 17, 26 или 35 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 и допринасящи за постигането на целите по приоритета на Съюза по член 5, параграф 1 от посочения регламент. Когато операцията е програмирана по реда на членове 17 и 26 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, се вземат предвид само операциите, изпълнявани от оперативна група в рамките на Европейското партньорство за иновации с финансиране по силата на член 35, параграф 1, буква в) от посочения регламент;
г)
операциите, подкрепяни от ЕФМДР и програмирани по реда на член 28, член 37 или член 41, параграф 5 от бъдещия законодателен акт на Съюза за определяне на условията за финансовата подкрепа за политиката в областта на морското дело и рибарството за програмния период 2014-2020 г.
Член 21
Финансиране на непреките разходи с единна ставка въз основа на Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012
(Член 68, параграф 1, втора алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
Непреките разходи може да бъдат изчислявани чрез прилагане на единната ставка, установена по силата на член 124, параграф 4 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (7) за следните видове операции или проекти, които са част от операции:
а)
операциите, подкрепяни от ЕФРР по кодове за областта на интервенцията 085, 086 или 087 съгласно таблица 1 от приложението към Регламент за изпълнение (ЕС) № 215/2014 и осъществени по един от инвестиционните приоритети по член 5, параграф 5, буква а) и параграф 6, буква г) от Регламент (ЕС) № 1301/2013;
б)
операциите, подкрепяни от ЕСФ по код за областта на интервенцията 01 съгласно таблица 6 от приложение I към Регламент за изпълнение (ЕС) № 215/2014 и допринасящи за подкрепата за прехода към икономика, която е нисковъглеродна, устойчива на изменението на климата, екологично устойчива и използваща ефикасно ресурсите, по силата на член 3, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕС) № 1304/2013;
в)
операциите, подкрепяни от ЕЗФРСР по реда на член 17 и член 25 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 и допринасящи за постигането на целите по приоритет на Съюза, определен в член 5, параграфи 4 и 5 от посочения регламент;
г)
операциите, подкрепяни от ЕФМДР и програмирани по реда на член 36, член 38, член 39, параграф 1, член 46, параграф 1, букви д) и и), член 54 и член 79в, параграф 1, буква б) от бъдещия законодателен акт на Съюза за определяне на условията за финансовата подкрепа за политиката в областта на морското дело и рибарството за програмния период 2014-2020 г.
ГЛАВА III
РАЗПОРЕДБИ ЗА ДОПЪЛНЕНИЕ НА ТРЕТА ЧАСТ ОТ РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1303/2013, ПРИЛОЖИМИ ЗА ЕФРР И КОХЕЗИОННИЯ ФОНД И ОТНАСЯЩИ СЕ ДО МЕТОДИКАТА, КОЯТО ТРЯБВА ДА СЕ ИЗПОЛЗВА ПРИ ИЗВЪРШВАНЕТО НА ПРЕГЛЕДА НА КАЧЕСТВОТО НА ГОЛЕМИ ПРОЕКТИ
Член 22
Изисквания за независимите експерти, извършващи прегледа на качеството
(Член 101, четвърта алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Прегледът на качеството на големи проекти по член 101, трета алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013 се извършва от независими експерти, които:
а)
имат значителен технически опит по отношение на всички етапи от проектния цикъл;
б)
имат богат международен опит в съответните инвестиционни сектори;
в)
притежават значителни експертни знания в анализа и оценката на социално-икономическите ползи;
г)
имат значителни знания и опит в правото, политиката и процедурите на Съюза в съответните области;
д)
са независими по отношение на всички органи, участващи пряко или косвено в одобряването или изпълнението на големия проект или в експлоатацията на реализирания по проекта обект;
е)
не са в конфликт на интереси на никое равнище във връзка с големия проект;
ж)
нямат търговски интереси във връзка с големия проект;
з)
притежават необходимите езикови знания и умения.
2. Когато държава членка предвижда да упълномощи независими експерти, различни от онези, които получават техническа подкрепа по инициатива на Комисията по силата на член 58 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, тя трябва да поиска съгласието на Комисията съгласно член 101, трета алинея от посочения регламент. Това съгласие се дава въз основа на документи, доказващи, че експертите отговарят на изискванията по параграф 1 от настоящия член.
В срок от три месеца от подаване на искането Комисията съобщава на държавата членка дали е съгласна с упълномощаването на предложените независими експерти.
Член 23
Преглед на качеството на големи проекти
(Член 101, четвърта алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Независимите експерти извършват оценка въз основа на информацията по член 101, първа алинея, букви а)-и) от Регламент (ЕС) № 1303/2013. Независимите експерти могат да поискат допълнителни сведения, които смятат за необходими за прегледа на качеството.
Държавата членка и независимите експерти могат да се договорят тази работа да се допълва от посещения на място.
За целите на оценката независимите експерти могат - по договорка с държавите членки - да се допитват до Комисията по въпроси, свързани с държавните помощи.
2. За целите на прегледа на качеството независимите експерти извършват следното:
а)
проверяват дали операцията представлява голям проект по смисъла на член 100 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, дали големият проект не е приключена операция по смисъла на член 2, параграф 14 и член 65, параграф 6 от посочения регламент и дали големият проект е включен в съответната оперативна програма;
б)
проверяват пълнотата, последователността и точността на информацията по член 101, първа алинея, букви а)-и) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, представена във формата по член 101, пета алинея от посочения регламент;
в)
оценяват качеството на големия проект въз основа на критериите по приложение II към настоящия регламент;
г)
изготвят доклад за независимия преглед на качеството (наричан по-нататък „доклад за НПК“) във формата по член 102, параграф 1, трета алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013. В доклада за НПК независимите експерти излагат и обосновават по недвусмислен начин своите констатации за елементите по настоящия параграф.
3. Оценката въз основа на прегледа на качеството на голям проект е положителна по смисъла на член 102, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, ако независимите експерти заключат, че са изпълнени всички критерии по приложение II към настоящия регламент.
ГЛАВА IV
РАЗПОРЕДБИ ЗА ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЧЕТВЪРТА ЧАСТ ОТ РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1303/2013, КОИТО СЕ ПРИЛАГАТ ЗА ЕФРР, ЕСФ, КОХЕЗИОННИЯ ФОНД И ЕФМДР
РАЗДЕЛ I
Данни, които трябва да се записват и съхраняват в електронна форма
Член 24
Данни, които трябва да се записват и съхраняват в електронна форма
(Член 125, параграф 8 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Данните, които трябва да се записват и съхраняват в електронна форма за всяка операция в рамките на системата за мониторинг, установена по член 125, параграф 2, буква г) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, са посочени в приложение III към настоящия регламент.
2. За всяка операция се записват и съхраняват съответните данни, включително данни за отделните участници в съответните случаи, за да се осигури възможност за обобщаване, когато това е необходимо за целите на мониторинга, оценяването, финансовото управление, проверките и одита. Тези данни също така трябва да позволяват обобщаването им чрез натрупване за целия програмен период. За ЕСФ данните се записват и се съхраняват по начин, който позволява на управляващите органи да изпълняват задачите, свързани с мониторинга и оценяването, в съответствие с изискванията по член 56 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 и членове 5 и 19 от Регламент (ЕС) № 1304/2013, както и приложения I и II към същия регламент.
3. Когато дадена операция получава подкрепа по няколко оперативни програми, няколко приоритета или няколко фонда или по отношение на повече от една категория региони, информацията, посочена в полета 23-113 от приложение III, се записва по начин, който позволява данните да бъдат извличани разпределени по оперативни програми, приоритети, фондове или региони. Трябва да има възможност и за извличане на данните за показателите, посочени в полета 31-40 от приложение III, разпределени по инвестиционни приоритети и пол в съответните случаи.
РАЗДЕЛ II
Одитна следа и използване на данните, събирани по време на одитите
Член 25
Подробни минимални изисквания за одитната следа
(Член 125, параграф 9 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Подробните минимални изисквания за одитната следа по отношение на счетоводните регистри, които трябва да се водят, и разходооправдателните документи, които трябва да се съхраняват, са следните:
а)
одитната следа осигурява възможност да се провери прилагането на критериите за подбор, определени от мониторинговия комитет за оперативната програма;
б)
по отношение на безвъзмездните средства и възстановимата помощ по член 67, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1303/2013 одитната следа осигурява възможност за равняване на сертифицираните пред Комисията обобщени суми с подробните данни от счетоводните регистри и разходооправдателните документи, с които разполагат сертифициращият орган, управляващият орган, междинните звена и бенефициерите по отношение на операциите, съфинансирани по оперативната програма;
в)
по отношение на безвъзмездните средства и възстановимата помощ по член 67, параграф 1, букви б) и в) и член 109 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 и по член 14, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1304/2013, одитната следа осигурява възможност за равняване на сертифицираните пред Комисията обобщени суми с подробните данни относно крайните продукти или резултатите и с разходооправдателните документи, с които разполагат сертифициращият орган, управляващият орган, междинните звена и бенефициерите, в т.ч. в съответните случаи документи относно метода за определяне на стандартните таблици на единичните разходи и еднократните суми, по отношение на операциите, съфинансирани по оперативната програма;
г)
по отношение на разходите, определени по реда на член 67, параграф 1, буква г) и член 68, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, чрез одитната следа се показва и обосновава методът на изчисление (в съответните случаи) и базата, въз основа на която са били определени единните ставки и допустимите преки разходи или разходите, декларирани съгласно други избрани категории, за които се прилага единната ставка;
д)
по отношение на разходите, определени по реда на член 68, параграф 1, букви б) и в) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, член 14 от Регламент (ЕС) № 1304/2013 и член 20 от Регламент (ЕС) № 1299/2013, одитната следа осигурява възможност да се обосноват допустимите преки разходи, за които се прилага единната ставка;
е)
одитната следа осигурява възможност за проверка на плащането на публичните средства към бенефициера;
ж)
за всяка операция според случая одитната следа включва техническата спецификация и плана за финансиране, документите, свързани с одобряването на отпускането на безвъзмездните средства, документите, свързани с процедурите за възлагане на обществени поръчки, както и отчетите на бенефициера и докладите относно извършените проверки и одити;
з)
одитната следа включва информация за проверките и одитите на управлението, извършени във връзка с операцията;
и)
без да се засягат член 19, параграф 3 и приложения I и II към Регламент (ЕС) № 1304/2013, одитната следа осигурява възможност за равняване на данните за показателите за крайните продукти по операцията с целите и отчетените данни и резултати по програмата;
й)
по отношение на финансовите инструменти одитната следа включва разходооправдателните документи по член 9, параграф 1, буква ж) от настоящия регламент.
За разходите по букви в) и г) одитната следа осигурява възможност да се провери съответствието на използвания от управляващия орган метод на изчисление с член 67, параграф 5 и член 68, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 и член 14, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1304/2013.
2. Управляващият орган гарантира, че се води регистър, в който се вписват идентификационните данни и адресите на организациите, съхраняващи всички разходооправдателни документи, необходими за осигуряването на одитна следа, отговаряща на всички минимални изисквания по параграф 1.
Член 26
Използване на данните, които се събират по време на одитите, извършвани от длъжностни лица на Комисията или от упълномощени представители на Комисията
(Член 127, параграф 8 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Комисията взема всички необходими мерки, за да предотврати разкриването или получаването на достъп без разрешение до лични данни, събирани от нея по време на одитите.
2. Комисията използва данните, които събира по време на одитите си, единствено с цел изпълнение на своите задължения по член 75 от Регламент (ЕС) № 1303/2013. Европейската сметна палата и Европейската служба за борба с измамите имат достъп до събираните данни.
3. Събираните данни не се изпращат на други лица освен на тези в държавите членки или в рамките на институциите на Съюза, чиито задължения изискват те да имат достъп до тях в съответствие с приложимите разпоредби без изричното съгласие на държавата членка, която предоставя данните.
РАЗДЕЛ III
Обхват и съдържание на одитите на операциите и отчетите и методика за формиране на извадката от операции
Член 27
Одити на операциите
(Член 127, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Одитите на операциите се извършват за всяка счетоводна година въз основа на извадка от операциите, която се формира по метод, установен или одобрен от одитния орган в съответствие с член 28 от настоящия регламент.
2. Одитите на операциите се извършват въз основа на разходооправдателните документи, съставляващи одитната следа, и чрез тях се проверяват законосъобразността и редовността на декларираните пред Комисията разходи, включително следните аспекти:
а)
дали операцията е била избрана съгласно критериите за подбор за оперативната програма, дали не е била физически приключена или изцяло изпълнена, преди бенефициерът да представи заявлението за финансиране по оперативната програма, дали е била изпълнена в съответствие с решението за одобрение и дали са изпълнени приложимите към момента на одита условия по отношение на функционалността, предназначението и преследваните цели;
б)
дали разходите, декларирани пред Комисията, съответстват на счетоводните регистри и дали изискваните разходооправдателни документи показват наличието на подходяща одитна следа съгласно посоченото в член 25 от настоящия регламент;
в)
за декларираните пред Комисията разходи, определени по реда на член 67, параграф 1, букви б) и в) и член 109 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 и член 14, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1304/2013 - дали крайните продукти и резултатите, на които се основават плащанията за бенефициера, са били постигнати, дали данните за участниците или данните от другите регистри, свързани с крайните продукти и резултатите, съответстват на информацията, представена на Комисията, и дали изискваните разходооправдателни документи показват наличието на подходяща одитна следа съгласно посоченото в член 25 от настоящия регламент.
Чрез одитите се проверява също така дали публичните средства са били платени на бенефициера в съответствие с член 132, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
3. Одитите на операциите включват в съответните случаи проверка на място на физическото изпълнение на операцията.
4. Чрез одитите на операциите се проверяват точността и пълнотата на съответните разходи, регистрирани от сертифициращия орган в неговата счетоводна система, и равнението на одитната следа на всички равнища.
5. Когато е видно, че установените проблеми са от системен характер и следователно създават риск за други операции по оперативната програма, одитният орган взема мерки за извършването на допълнителен преглед, включително на допълнителни одити при необходимост, за да установи мащаба на тези проблеми, и отправя препоръки за необходимите корективни действия.
6. Само разходите, попадащи в обхвата на извършен по реда на параграф 1 одит, се включват в общия размер на одитираните разходи при докладването пред Комисията за годишното покритие. За тези цели се използва образецът за контролния доклад, изготвен по силата на член 127, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
Член 28
Методика за формиране на извадката от операции
(Член 127, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Одитният орган установява метода за формиране на извадката (т.е. метода за подбор на единиците в извадката) в съответствие с посочените в настоящия член изисквания, като взема под внимание международно приетите одитни стандарти - одитните стандарти на Международната организация на върховните одитни институции (INTOSAI), Международната федерация на счетоводителите (IFAC) или Института на вътрешните одитори (IIA).
2. Като допълнение към разясненията, включени в стратегията за одитите, одитният орган води регистър на документацията и извършените професионални преценки, използвани за установяване на методите за формиране на извадките, които обхващат етапите на планиране, подбор, проверка и оценяване, за да се докаже, че установеният метод е подходящ.
3. Извадката трябва да бъде представителна за съвкупността, от която е формирана, за да се осигури възможност за одитния орган да изготви валидно одитно становище в съответствие с член 127, параграф 5, буква а) от Регламент (ЕС) № 1303/2013. Съвкупността се състои от разходите по дадена оперативна програма или група оперативни програми, обхванати от обща система за управление и контрол, които са включени в заявленията за плащане, подадени до Комисията по реда на член 131 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 за дадена счетоводна година. Извадката може да бъде формирана през счетоводната година или след изтичането ѝ.
4. За прилагането на член 127, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 даден метод на формиране на извадка е статистически, когато с него се осигурява следното:
i)
случаен подбор на единиците в извадката;
ii)
използване на теорията на вероятностите за оценяване на резултатите от извадката, в т.ч. измерване и контрол на риска от грешка на представителността, както и на планираната и постигнатата точност.
5. Методът за формиране на извадката гарантира случайния подбор на всяка единица от съвкупността чрез използването на случайни числа, генерирани за всяка единица от съвкупността, за да се подберат единиците в извадката, или чрез систематичен подбор, като се използва отправна точка, избрана на случаен принцип, и след това се прилага подборна крачка за избирането на останалите единици.
6. Статистическата единица се определя от одитния орган въз основа на професионална преценка. Статистическата единица може да бъде операция, проект в рамките на дадена операция или искане за плащане от бенефициер. Информацията относно определената статистическа единица и професионалната преценка, използвана за тази цел, се включват в контролния доклад.
7. Когато свързаните с дадена статистическа единица общи разходи за счетоводната година са отрицателна величина, те се изключват от съвкупността по параграф 3 и се одитират отделно. Одитният орган може да формира извадка и от тази отделна съвкупност.
8. Когато се прилагат условията за пропорционалния контрол по член 148, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, одитният орган може да изключи единиците по посочения член от съвкупността, от която се формира извадка. Ако съответната операция вече е била избрана в извадката, одитният орган я заменя чрез подходящ случаен подбор.
9. Одитират се всички декларирани пред Комисията разходи в извадката.
Когато избраните статистически единици са свързани с голям брой съответни искания за плащане или фактури, одитният орган може да ги одитира чрез подизвадки, като подбира свързаните с тях искания за плащане или фактури, използвайки същите параметри за формирането на извадка, използвани за подбора на статистическите единици в основната извадка.
В този случай подходящите обеми на извадките се изчисляват в рамките на всяка статистическа единица, която трябва да бъде одитирана, и във всички случаи за всяка статистическа единица обемът е най-малко 30 съответни искания за плащане или фактури.
10. Одитният орган може да приложи райониране, като раздели генералната съвкупност на подсъвкупности - райони, всеки от които представлява група от статистически единици, които притежават сходни характеристики, по-специално по отношение на риска или очаквания процент на грешките или когато генералната съвкупност включва операции, които са съставени от финансовите средства от дадена оперативна програма за финансови инструменти или други единици с висока стойност.
11. Одитният орган оценява надеждността на системата като висока, средна или ниска, като взема под внимание резултатите от одитите на системите, за да определи техническите параметри за формирането на извадките, така че комбинираното ниво на увереност при одитите на системите и одитите на операциите да е високо. За система, оценена като система с висока надеждност, използваната гаранционна вероятност при формирането на извадка от операциите трябва да бъде най-малко 60 %. За система, оценена като система с ниска надеждност, използваната гаранционна вероятност при формирането на извадка от операциите трябва да бъде най-малко 90 %. Максималният праг на същественост трябва да бъде 2 % от разходите по параграф 3.
12. Когато бъдат открити нередности или риск от нередности, одитният орган решава въз основа на професионална преценка дали е необходимо да одитира чрез допълнителна извадка още операции или части от операции, които не са били одитирани чрез случайната извадка, за да се отчетат установените специфични рискови фактори.
13. Одитният орган анализира резултатите от одитите на допълнителната извадка отделно, изготвя заключения въз основа на тези резултати и ги съобщава на Комисията чрез годишния контролен доклад. Откритите в допълнителната извадка нередности не се включват в изчисляването на прогнозираната стохастична грешка на случайната извадка.
14. Въз основа на резултатите от одитите на операциите за целите на одитното становище и контролния доклад по член 127, параграф 5, буква а) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, одитният орган изчислява общия процент на грешките, който е сборът от прогнозираните стохастични грешки и в съответните случаи системните грешки и некоригираните необичайни грешки, разделен на обема на съвкупността.
Член 29
Одити на отчетите
(Член 127, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Одитите на отчетите по член 137, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 се извършват от одитния орган за всяка счетоводна година.
2. Чрез одита на отчетите се осигурява достатъчна увереност относно пълнотата, точността и верността на сумите, декларирани в отчетите.
3. За целите на параграфи 1 и 2 одитният орган по-специално взема под внимание резултатите от одитите на системите, извършени по отношение на сертифициращия орган, и от одитите на операциите.
4. Одитът на системата включва проверка на надеждността на счетоводната система на сертифициращия орган и проверка чрез извадка на точността на разходите по отношение на отменените и възстановените суми, регистрирани в счетоводната система на сертифициращия орган.
5. За целите на одитното становище, за да направи заключение, че отчетите дават вярна и честна представа, одитният орган проверява дали всички данни, изисквани по член 137 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, са правилно включени в отчетите и съответстват на счетоводните регистри, водени от всички съответни органи или организации и бенефициери. По-конкретно, одитният орган проверява следното въз основа на отчетите, които трябва да му бъдат представени от сертифициращия орган:
а)
дали общият размер на декларираните допустими разходи по член 137, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, се равнява с разходите и съответните публични средства, включени в заявленията за плащане, подадени до Комисията за съответната счетоводна година, и - в случай на разлики - дали в отчетите са включени подходящи разяснения за разликите;
б)
дали отменените и възстановените през счетоводната година суми, сумите, които трябва да бъдат възстановени към края на счетоводната година, възстановяванията на суми, извършени съгласно член 71 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, и неподлежащите на възстановяване суми, представени в отчетите, съответстват на сумите, регистрирани в счетоводните системи на сертифициращия орган, и се основават на решения от страна на отговорния управляващ орган или сертифициращ орган;
в)
дали определени разходи са били изключени от отчетите в съответните случаи по силата на член 137, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 и дали всички изискани корекции са отразени в отчетите за съответната счетоводна година;
г)
дали средствата от дадена програма, платени за финансови инструменти, и авансовите плащания на държавна помощ за бенефициерите се потвърждават от информацията, предоставена от управляващия орган и от сертифициращия орган.
Проверките по букви б), в) и г) може да се извършват чрез извадка.
РАЗДЕЛ IV
Финансови корекции, налагани от Комисията във връзка с недостатъци на системите
Член 30
Критерии за определяне на сериозните недостатъци във функционирането на системите за управление и контрол
(Член 144, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Комисията извършва оценка на функционирането на системите за управление и контрол въз основа на всички налични резултати от одитите на системите, в т.ч. изпитванията на контролните функции, и от одитите на операциите.
Оценката обхваща условията за вътрешен контрол по програмата, дейностите по управление и контрол на управляващия и сертифициращия орган, мониторинга от страна на управляващия и сертифициращия орган и дейностите по контрол на одитния орган и се основава на проверка за спазването на ключовите изисквания, изложени в таблица 1 от приложение IV.
Изпълнението на тези ключови изисквания се оценява въз основа на категориите по таблица 2 от приложение IV.
2. Основните видове сериозни недостатъци във функционирането на системите за управление и контрол са случаите, в които се преценява, че някое от ключовите изисквания по таблица 1, точки 2, 4, 5, 13, 15, 16 и 18 от приложение IV или две или повече други ключови изисквания от таблица 1 от приложение IV попадат в категория 3 или 4 от таблица 2 от приложение IV.
Член 31
Критерии за прилагане на единни ставки или екстраполирани финансови корекции и критерии за определяне на размера на финансовата корекция
(Член 144, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Финансови корекции се налагат за цяла оперативна програма или за част от нея, когато Комисията установи един или повече сериозни недостатъци във функционирането на системата за управление и контрол.
Независимо от първата алинея екстраполирани финансови корекции се налагат за цяла оперативна програма или за част от нея, когато Комисията установи системни нередности в представителна извадка от операции, като по този начин се осигурява възможност за по-точно количествено измерване на риска за бюджета на Съюза. В такъв случаи резултатите от проучването на представителната извадка се екстраполират върху останалата част от съвкупността, от която е била формирана извадката, с цел определяне на финансовата корекция.
2. Размерът на корекцията с единна ставка се определя чрез отчитане на следните елементи:
а)
относителното значение на сериозния недостатък или сериозните недостатъци в рамките на системата за управление и контрол като цяло;
б)
честотата и обхвата на сериозния недостатък или сериозните недостатъци;
в)
размера на риска от загуба за бюджета на Съюза.
3. Като се отчитат тези елементи, размерът на финансовата корекция се определя по следния начин:
а)
единна ставка на корекцията от 100 % се прилага, когато сериозният недостатък или сериозните недостатъци в системата за управление и контрол са толкова съществени, чести или широкоразпространени, че водят до пълна неизправност на системата, която излага на риск законосъобразността и редовността на всички съответни разходи;
б)
единна ставка на корекцията от 25 % се прилага, когато сериозният недостатък или сериозните недостатъци в системата за управление и контрол са толкова чести и широкоразпространени, че водят до изключително сериозна неизправност на системата, която излага на риск законосъобразността и редовността на много голям дял от съответните разходи;
в)
единна ставка на корекцията от 10 % се прилага, когато сериозният недостатък или сериозните недостатъци в системата за управление и контрол се дължат на непълно, неефективно или нередовно функциониране на системата, което излага на риск законосъобразността и редовността на голям дял от съответните разходи;
г)
единна ставка на корекцията от 5 % се прилага, когато сериозният недостатък или сериозните недостатъци в системата за управление и контрол се дължат на непоследователно функциониране на системата, което излага на риск законосъобразността и редовността на значителен дял от съответните разходи.
4. Когато налагането на корекция с единна ставка, определена по реда на параграф 3, би било непропорционално, размерът на корекцията се намалява.
5. Когато поради факта, че отговорните органи не са предприели подходящи корективни мерки след налагането на финансова корекция през дадена счетоводна година, същият сериозен недостатък или същите сериозни недостатъци бъдат установени в следваща счетоводна година, въз основа на продължаващото наличие на този недостатък или тези недостатъци корекцията може да бъде увеличена до размер, който не надвишава следващия предвиден по-висок размер.
Член 32
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 24 се прилага от 1 декември 2014 г. по отношение на записваните и съхранявани данни по приложение III, с изключение на данните от полета 23-40, 71-78 и 91-105. По отношение на данните от посочените полета от приложение III член 24 се прилага от 1 юли 2015 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 3 март 2014 година година.
KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) N:o 480/2014,
annettu 3 päivänä maaliskuuta 2014,
Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 täydentämisestä
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 (1) kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 ja erityisesti sen 22 artiklan 7 kohdan, 37 artiklan 13 kohdan, 38 artiklan 4 kohdan, 40 artiklan 4 kohdan, 41 artiklan 3 kohdan, 42 artiklan 1 ja 6 kohdan, 61 artiklan 3 kohdan, 68 artiklan 1 kohdan, 101 artiklan, 125 artiklan 8 ja 9 kohdan, 127 artiklan 7 ja 8 kohdan sekä 144 artiklan 6 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 toisessa osassa vahvistetaan yhteiset säännöt, joita sovelletaan Euroopan aluekehitysrahastoon, jäljempänä ’EAKR’, Euroopan sosiaalirahastoon, jäljempänä ’ESR’, koheesiorahastoon, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoon, jäljempänä ’maaseuturahasto’, ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoon, jäljempänä ’EMKR’, jotka toimivat nykyisin yhteisen kehyksen puitteissa, jäljempänä ’Euroopan rakenne- ja investointirahastot’ tai ’ERI-rahastot’. Lisäksi kyseisen asetuksen kolmannessa osassa on yleisiä säännöksiä, joita sovelletaan EAKR:ään, ESR:ään ja koheesiorahastoon muttei maaseuturahastoon ja EMKR:ään, ja neljännessä osassa on yleisiä säännöksiä, joita sovelletaan EAKR:ään, ESR:ään, koheesiorahastoon ja EMKR:ään muttei maaseuturahastoon. Tämän vuoksi tässä asetuksessa vahvistetaan säännökset, joita sovelletaan kaikkiin ERI-rahastoihin, ja säännökset, joita sovelletaan vain EAKR:ään ja koheesiorahastoon tai EAKR:ään, ESR:ään, koheesiorahastoon ja EMKR:ään.
(2)
On tarpeen vahvistaa rahoitusoikaisun tason määritysperusteita koskevat yksityiskohtaiset säännöt, joita sovelletaan rahoitusoikaisuihin, joita komissio voi tehdä tuloskehyksen mukaisesti kunkin ERI-rahastoista tuettaviin ohjelmiin sisältyvän prioriteetin osalta.
(3)
Tällaisia rahoitusoikaisuja voidaan soveltaa vain, jos useat edellytykset täyttyvät yhdessä. Rahoitusoikaisun taso olisi määriteltävä tosiasiallisen loppuunsaattamistason ja rahoituksen käyttöasteen mukaan laskettuun kertoimeen liittyvien kiinteiden prosenttiosuuksien perusteella. Muita ulkoisia tekijöitä kuin rahoitusoikaisun tekemisen pois sulkevia tekijöitä, jotka ovat vaikuttaneet siihen, että tuloskehyksen mukaiset tavoitteet, jotka on määrä saavuttaa vuoteen 2023 mennessä, eivät ole täyttyneet, olisi tarkasteltava tapauskohtaisesti, ja niitä voitaisiin käyttää perusteena sille, että sovelletaan oikaisuprosenttia, joka on alhaisempi kuin kertoimen perusteella sovellettava.
(4)
Tuloskehyksen mukaan tehtävien rahoitusoikaisujen tason määritysperusteita koskevissa säännöksissä nuorisotyöllisyysaloitteeseen myönnettävää erityisrahoitusta olisi käsiteltävä erikseen.
(5)
Säännöksiä, jotka koskevat maan hankintaa rahoitusvälineistä annettavalla tuella, olisi täsmennettävä erityissäännöillä.
(6)
Johdonmukainen kehys teknistä tukea koskevien avustusten ja rahoitusvälineen yhdistämiseksi yhdeksi toimeksi edellyttää, että tällainen yhdistäminen sallitaan vain, kun on kyse loppukäyttäjän hyväksi tehtävän tulevan investoinnin teknisestä valmistelusta.
(7)
Sen varmistamiseksi, että rahoitusvälineiden käyttöönotto annetaan sellaisten elinten vastuulle, joilla on riittävät valmiudet välineiden käyttöönottoon ERI-rahastojen tavoitteiden ja prioriteettien mukaisesti mahdollisimman tehokkaalla tavalla, olisi vahvistettava perusteet, jotka koskevat tällaisten elinten valintaa ja niiden tehtäviä, velvollisuuksia ja vastuita.
(8)
Vakuudellisten rahoitusvälineiden moitteettoman varainhoidon varmistamiseksi ohjelmista maksettavien rahoitusosuuksien olisi perustuttava ennalta tehtävään varovaiseen riskinarviointiin, jossa otetaan huomioon riittävä kerrannaisuusaste.
(9)
Sen varmistamiseksi, että rahoitusvälineet otetaan käyttöön sovellettavan lainsäädännön mukaisesti, olisi annettava rahoitusvälineiden hallintoa ja valvontaa, mukaan lukien tilintarkastukset, koskevia erityissäännöksiä.
(10)
Ohjelmasta rahoitusvälineisiin maksettavien rahoitusosuuksien moitteettoman varainhoidon varmistamiseksi tällaisten rahoitusosuuksien peruuttaminen olisi otettava asianmukaisesti huomioon asiaa koskevissa maksatushakemuksissa.
(11)
Tukikelpoisten pääomitettujen korkotukien ja vakuuspalkkiohyvitysten johdonmukaisen laskennan varmistamiseksi olisi vahvistettava niiden laskentaa koskevat erityissäännöt.
(12)
Jotta voidaan edistää varojen nopeaa ja tehokasta käyttöä reaalitaloudessa ja moitteetonta varainhoitoa samalla kun varmistetaan, että rahoitusvälineiden käyttöönotosta vastuussa olevat elimet saavat riittävän korvauksen, olisi vahvistettava perusteet, joilla määritetään hallintokustannukset ja -palkkiot tuloksellisuuden perusteella, sovellettavat kynnysarvot sekä säännöt pääomitettujen hallintokustannusten ja -palkkioiden korvaamisesta ja oman pääoman ehtoisia välineitä ja mikroluottoja koskevista maksuista.
(13)
Moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti toimista saatavat tulot olisi otettava huomioon julkisen rahoitusosuuden laskennassa.
(14)
On tarpeen määrittää toimesta saatujen diskontattujen nettotulojen laskentamenetelmä ottaen huomioon kyseistä toimea koskevaan toimialaan sovellettavat viiteajanjaksot, asianomaiselta investointiluokalta yleensä odotettava kannattavuus, saastuttaja maksaa -periaatteen soveltaminen ja soveltuvin osin kyseisen jäsenvaltion tai alueen suhteelliseen vaurauteen liittyvät tasapuolisuusnäkökohdat.
(15)
Toimialoihin sovellettavat viiteajanjaksot olisi vahvistettava ohjelmakauden 2007-2013 tuloja tuottavista hankkeista kirjattujen ja tallennettujen tietojen perusteella.
(16)
On tarpeen määritellä kustannukset ja tulot, jotka otetaan huomioon diskontattujen nettotulojen laskennassa, sekä edellytykset, joita noudatetaan jäännösarvon ja rahoituksen diskonttokoron määrityksessä.
(17)
Ohjeelliseksi vertailuarvoksi ehdotetun 4 prosentin diskonttokoron olisi perustuttava kansainvälisen sijoitussalkun nykyiseen pitkän aikavälin tuottoasteeseen laskettuna omaisuuserien keskimääräisen 3 prosentin tuoton perusteella ja tarkistettuna ylöspäin 1 prosentilla, mikä vastaa prosenttimäärää, jolla valtion joukkovelkakirjalainojen keskimääräinen pitkän aikavälin tuotto on alentunut unionin alueella sen jälkeen, kun rahoituksen diskonttokorko vahvistettiin ohjelmakaudelle 2007-2013.
(18)
Saastuttaja maksaa -periaatteen noudattaminen edellyttää, että saastumisesta ja torjuntatoimenpiteistä aiheutuvat ympäristökustannukset maksatetaan saastumisen aiheuttajilla ja että hinnoittelujärjestelmät perustuvat ympäristöpalvelujen kokonaiskustannuksiin, mukaan lukien pääomakustannukset, saastumisesta ja toteutetuista torjuntatoimenpiteistä aiheutuneisiin ympäristökustannuksiin sekä käytettyjen luonnonvarojen vähäisyyteen liittyviin kustannuksiin.
(19)
Hallinnollisen rasitteen keventämiseksi tuensaajien olisi voitava käyttää muilla unionin politiikanaloilla vahvistettuja olemassa olevia menetelmiä ja niitä vastaavia prosenttiosuuksia laskiessaan välillisiä kustannuksia, jos kyse on samantyyppisistä toimista ja tuensaajista.
(20)
Sen varmistamiseksi, että ERI-rahastoista tuetut toimet, joissa saatetaan käyttää muilla unionin politiikanaloilla vahvistettua kiinteää prosenttiosuutta välillisten kustannusten laskennassa, ovat samankaltaisia kuin näillä muilla politiikanaloilla rahoitetut toimet, on tarpeen määritellä toimintaluokat ja investointiprioriteetit tai -toimenpiteet, joihin toimet kuuluvat.
(21)
Olisi määritettävä menetelmät, joita käytetään suurhankkeiden laadunarvioinnissa. Riippumattomien asiantuntijoiden tekemä laadunarviointi on ennakkoedellytys sille, että jäsenvaltio voi esittää suurhankkeen komissiolle käyttäen asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 säädettyä ilmoitusmenettelyä.
(22)
Jos jäsenvaltio valitsee ilmoitusmenettelyn, sen olisi päätettävä, arvioivatko suurhankkeen riippumattomat asiantuntijat, jotka saavat teknistä tukea komissiolta, vai muut riippumattomat asiantuntijat komission suostumuksella.
(23)
Suurhankkeiden laadunarvioinnin tekevien riippumattomien asiantuntijoiden kapasiteetti, pätevyys ja puolueettomuus kuuluvat tärkeimpiin tekijöihin, jotka vaikuttavat siihen, ovatko arvioinnin tulokset laadukkaita ja luotettavia. Tämän vuoksi olisi vahvistettava riippumattomia asiantuntijoita koskevat vaatimukset, joilla varmistetaan, että niiden laadunarviointityö on luotettavaa ja laadukasta. Kaikkien riippumattomien asiantuntijoiden olisi täytettävä nämä vaatimukset riippumatta siitä, saavatko ne teknistä tukea komissiolta vai jäsenvaltiolta. Jäsenvaltion olisi vastattava sen tarkistamisesta, että riippumattomat asiantuntijat täyttävät vaatimukset, ennen kuin se pyytää komissiota hyväksymään valitut riippumattomat asiantuntijat.
(24)
Koska vain riippumattomien asiantuntijoiden myönteisesti arvioimat suurhankkeet voidaan valita esitettäviksi komissiolle käyttäen ilmoitusmenettelyä, tätä tarkoitusta varten on tarpeen vahvistaa selkeät perusteet. On myös tarpeen vahvistaa tämän arviointiprosessin vaiheet ja arvioinnissa käytettävät laadulliset parametrit, jotta voidaan varmistaa, että jokaisen suurhankkeen laadunarviointi perustuu samaan menettelytapaan ja että laadunarviointi suoritetaan tavalla, joka edistää arvioitavien suurhankkeiden laadun parantamista.
(25)
Asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 edellytetään, että hallintoviranomainen ottaa käyttöön tietokoneistetun tietojärjestelmän, jolla tallennetaan ja säilytetään seurantaa, arviointia, varainhoitoa, varmennuksia ja tarkastuksia varten tarvittavat tiedot kustakin toimesta, mukaan lukien tiedot toimien yksittäisistä osallistujista. Tämän vuoksi on tarpeen laatia luettelo kyseiseen järjestelmään tallennettavista ja siinä säilytettävistä tiedoista.
(26)
Tietyillä tiedoilla on merkitystä tietyntyyppisten toimien tai joidenkin ERI-rahastojen kannalta; sen vuoksi olisi täsmennettävä tietovaatimusten sovellettavuus. Asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1304/2013 (2) vahvistetaan yksittäisiä osallistujia koskevien tietojen kirjaamista ja tallettamista ESR:n tukemissa toimissa koskevia erityisvaatimuksia, jotka on tarpeen ottaa huomioon.
(27)
Tietoluettelossa olisi otettava huomioon asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 ja rahastokohtaisissa asetuksissa vahvistetut raportointivaatimukset, jotta voidaan varmistaa, että jokaisesta toimesta on saatavilla varainhoidossa ja seurannassa tarvittavat tiedot, mukaan lukien tiedot, jotka tarvitaan maksatushakemusten, tilitysten ja täytäntöönpanokertomusten laatimista varten sellaisessa muodossa, jossa tiedot on helppo yhdistää ja yhtenäistää. Luettelossa olisi otettava huomioon se, että tietyt tietokoneistetussa muodossa olevat toimia koskevat perustiedot ovat välttämättömiä toimien tehokkaan varainhoidon varmistamiseksi ja toimia koskevien perustietojen julkaisemista koskevan vaatimuksen täyttämiseksi. Tietyt muut tiedot ovat välttämättömiä varmennusten ja tarkastustyön tehokkaan suunnittelun ja toteutuksen kannalta.
(28)
Tallennettavista ja säilytettävistä tiedoista laadittava luettelo ei saisi vaikuttaa hallintoviranomaisten käyttöön ottamien tietokonejärjestelmien teknisiin ominaisuuksiin tai niiden rakenteeseen eikä määrätä ennalta tallennettavien ja säilytettävien tietojen formaattia, jollei tässä asetuksessa nimenomaisesti niin säädetä. Se ei myöskään saisi vaikuttaa tapaan, jolla tiedot syötetään järjestelmään tai jolla ne tuotetaan järjestelmässä; joissakin tapauksissa luettelossa olevat tiedot voivat edellyttää useampien arvojen syöttämistä järjestelmään. On kuitenkin tarpeen vahvistaa tietyt säännöt kyseisten tietojen luonteesta, jotta voidaan varmistaa, että hallintoviranomainen voi hoitaa seurantaan, arviointiin, varainhoitoon, varmennuksiin ja tarkastuksiin liittyvät vastuualueensa, myös silloin, kun tämä edellyttää yksittäisiä osallistujia koskevien tietojen käsittelyä.
(29)
Sen varmistamiseksi, että toimenpideohjelmien menoja voidaan valvoa ja tarkastaa, on tarpeen vahvistaa perusteet, jotka jäljitysketjun olisi täytettävä, jotta se voidaan katsoa asianmukaiseksi.
(30)
Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 nojalla tehtävän tarkastustyön osalta on tarpeen säätää, että komission ja jäsenvaltioiden olisi estettävä henkilötietojen luvaton luovuttaminen tai käyttö, ja täsmentää tarkoitukset, joita varten komissio ja jäsenvaltiot voivat käsitellä tällaisia tietoja.
(31)
Tarkastusviranomainen vastaa toimien tarkastuksista. Jotta voidaan varmistaa, että tällaiset tarkastukset ovat riittävän laajoja ja tehokkaita ja että ne toteutetaan samojen vaatimusten mukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa, on tarpeen vahvistaa edellytykset, jotka tarkastusten olisi täytettävä.
(32)
On tarpeen määrittää yksityiskohtaisesti tarkastettavien toimien otannan perusta, joka tarkastusviranomaisen olisi otettava huomioon laatiessaan tai hyväksyessään otantamenetelmän, mukaan lukien otantayksikön määritys, tietyt otoksessa käytettävät tekniset perusteet ja tarvittaessa tekijät, jotka on tarvittaessa otettava huomioon poimittaessa lisäotoksia.
(33)
Tarkastusviranomaisen olisi laadittava tarkastuskertomus, joka kattaa asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 tarkoitetut tilitykset. Jotta voidaan varmistaa, että tilityksiä koskevat tarkastukset ovat riittävän laajoja ja tehokkaita ja että ne toteutetaan samojen vaatimusten mukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa, on tarpeen vahvistaa edellytykset, jotka tarkastusten olisi täytettävä.
(34)
Oikeusvarmuuden ja kaikkien jäsenvaltioiden yhdenvertaisen kohtelun turvaamiseksi suhteellisuusperiaatteen mukaisten rahoitusoikaisujen tekemisessä on tarpeen vahvistaa hallinto- ja valvontajärjestelmien tehokkaassa toiminnassa olevien vakavien puutteiden määritysperusteet, määritellä tällaisten puutteiden pääasialliset tyypit sekä vahvistaa sovellettavan rahoitusoikaisun tason määritysperusteet ja kiinteiden määrien tai ekstrapoloitujen rahoitusoikaisujen soveltamisperusteet.
(35)
Tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden pikaisen soveltamisen varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
I LUKU
YLEISET SÄÄNNÖKSET
1 artikla
Kohde
Tässä asetuksessa vahvistetaan seuraavat asetusta (EU) N:o 1303/2013 täydentävät säännökset:
a)
kyseisen asetuksen toista osaa täydentävät säännökset, joita sovelletaan EAKR:ään, ESR:ään, koheesiorahastoon, maatalousrahastoon ja EMKR:ään, jäljempänä ’ERI-rahastot’, seuraavien seikkojen osalta:
i)
tuloskehyksen mukaisesti tehtävän rahoitusoikaisun tason määritysperusteet;
ii)
rahoitusvälineitä koskevat säännöt seuraavien seikkojen osalta:
-
täydentävät erityissäännöt, jotka koskevat maan hankintaa ja teknisen tuen yhdistämistä rahoitusvälineisiin;
-
täydentävät erityissäännöt, jotka koskevat rahoitusvälineiden käyttöönotosta vastaavien yhteisöjen asemaa, vastuita ja tehtäviä, niihin liittyviä valintaperusteita sekä tuotteita, joita rahoitusvälineillä voidaan tuottaa;
-
säännöt, jotka koskevat tiettyjen rahoitusvälineiden hallinnointia ja valvontaa, mukaan lukien hallinto- ja tarkastusviranomaisten suorittama valvonta, todentavien asiakirjojen säilyttämistä koskevat järjestelyt, todentavin asiakirjoin todistettavat asiat sekä hallinto-, valvonta- ja tarkastusjärjestelyt;
-
säännöt, jotka koskevat rahoitusvälineisiin suoritettujen maksujen peruuttamista ja maksatushakemuksiin tämän johdosta tehtäviä muutoksia;
-
erityissäännöt, jotka koskevat korkotukien ja vakuuspalkkiohyvitysten vuotuisten maksuerien pääomittamista koskevan järjestelmän perustamista;
-
erityissäännöt, jotka koskevat perusteita, joiden mukaisesti määritetään hallintokustannukset ja -palkkiot saavutettujen tulosten ja sovellettavien kynnysarvojen perusteella, sekä säännöt, jotka koskevat pääomitettujen hallintokustannusten ja -palkkioiden korvaamista oman pääoman ehtoisten välineiden ja mikroluottojen osalta;
iii)
päätökseen saatettujen toimien tuottamien diskontattujen nettotulojen laskentamenetelmä;
iv)
välillisiin kustannuksiin sovellettava kiinteä prosenttiosuus ja tähän liittyvät menetelmät muilla unionin politiikanaloilla;
b)
kyseisen asetuksen kolmatta osaa täydentävät säännökset, joita sovelletaan EAKR:ään ja koheesiorahastoon suurhankkeiden laadunarvioinnin suorittamisessa käytettävän menettelyn osalta;
c)
kyseisen asetuksen neljättä osaa täydentävät säännökset, joita sovelletaan EAKR:ään, ESR:ään, koheesiorahastoon, ja EMKR:ään seuraavien seikkojen osalta:
i)
säännöt, joissa täsmennetään tiedot, jotka koskevat hallintoviranomaisen perustamaan järjestelmään tietokoneistetussa muodossa tallennettavia ja siinä säilytettäviä tietoja;
ii)
jäljitysketjuun liittyviä järjestelyjä koskevat vähimmäisvaatimukset kirjanpitoaineiston ja tositteiden säilyttämisestä todentamisviranomaisen, hallintoviranomaisen, välittävien elinten ja tuensaajien tasolla;
iii)
toimien tarkastusten sekä tilitysten tarkastusten laajuus ja sisältö sekä menetelmät, joita käytetään otoksen poimimiseksi toimista;
iv)
komission virkamiesten tai komission valtuuttamien edustajien tekemien tarkastusten aikana kerättyjen tietojen käyttöä koskevat yksityiskohtaiset säännöt;
v)
yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat hallinto- ja valvontajärjestelmien tehokkaan toiminnan vakavien puutteiden määrittämisperusteita, mukaan lukien tällaisten puutteiden pääasialliset tyypit, sovellettavan rahoitusoikaisun tason määrittämisperusteita sekä kiinteiden määrien tai ekstrapoloitujen rahoitusoikaisujen soveltamisperusteita.
II LUKU
ASETUKSEN (EU) N:o 1303/2013 TOISTA OSAA TÄYDENTÄVÄT ERI-RAHASTOIHIN SOVELLETTAVAT SÄÄNNÖKSET
I JAKSO
Tuloskehyksen mukaisesti sovellettavan rahoitusoikaisun tason määrittämisperusteet
(asetuksen (EU) N:o 1303/2013 22 artiklan 7 kohdan neljäs alakohta)
2 artikla
Rahoitusoikaisun tason määrittäminen
(asetuksen (EU) N:o 1303/2013 22 artiklan 7 kohdan neljäs alakohta)
1. Rahoitusoikaisun taso, jota komissio soveltaa asetuksen (EU) N:o 1303/2013 22 artiklan 7 kohdan nojalla, on kiinteä prosenttiosuus, joka määritetään kaikkien tuloskehyksen mukaisten tuotosindikaattoreiden ja täytäntöönpanon avainkohtien lopullisten toteutusasteiden keskiarvon ja tuloskehyksen mukaisen taloudellisen indikaattorin lopullisen toteutusasteen välisen suhteen perusteella (nk. toteutus-/käyttöastekerroin).
2. Toteutus-/käyttöastekerroin on laskettava seuraavasti:
a)
kunkin tietyn prioriteetin tuloskehykseen valitun tuotosindikaattorin ja täytäntöönpanon avainkohdan lopullinen toteutusarvo jaetaan vastaavilla tavoitearvoilla, jolloin saadaan niiden lopullinen toteutusaste ilmaistuna prosenttiosuutena asetetusta tavoitteesta;
b)
seuraavaksi määritetään kaikkien tietyn prioriteetin tuloskehykseen valittujen tuotosindikaattoreiden ja täytäntöönpanon avainkohtien lopullisten toteutusasteiden keskiarvo. Jos lopullinen toteutusaste on laskelmien mukaan yli 100 prosenttia, sen katsotaan olevan 100 prosenttia;
c)
tietyn prioriteetin tuloskehykseen valitun taloudellisen indikaattorin lopullinen toteutusarvo jaetaan vastaavalla tavoitearvolla, jolloin saadaan sen lopullinen toteutusaste ilmaistuna prosenttiosuutena asetetusta tavoitteesta. Jos lopullinen toteutusaste on laskelmien mukaan yli 100 prosenttia, sen katsotaan olevan 100 prosenttia;
d)
kaikkien tietyn prioriteetin tuloskehykseen valittujen tuotosindikaattoreiden ja täytäntöönpanon avainkohtien lopullisten toteutusasteiden keskiarvo jaetaan tietyn prioriteetin tuloskehykseen valitun taloudellisen indikaattorin lopullisella toteutusasteella.
3. Jos prioriteetti liittyy useampaan kuin yhteen ERI-rahastoon tai alueluokkaan, toteutus-/käyttöastekerroin lasketaan erikseen kullekin ERI-rahastolle ja/tai alueluokalle.
3 artikla
Rahoitusoikaisun taso
(Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 22 artiklan 7 kohdan neljäs alakohta)
1. Rahoitusoikaisun taso määritetään seuraavasti:
a)
jos toteutus-/käyttöastekerroin on alle 65 prosenttia mutta vähintään 60 prosenttia, sovelletaan 5 prosentin kiinteää prosenttiosuutta;
b)
jos toteutus-/käyttöastekerroin on alle 60 prosenttia mutta vähintään 50 prosenttia, sovelletaan 10 prosentin kiinteää prosenttiosuutta;
c)
jos toteutus-/käyttöastekerroin on alle 50 prosenttia, sovelletaan 25 prosentin kiinteää prosenttiosuutta.
2. Kiinteää prosenttiosuutta sovelletaan ERI-rahaston rahoitusosuuteen, joka määritetään jäsenvaltion sellaiselle prioriteetille ilmoittamien menojen perusteella, joka täyttää asetuksen (EU) N:o 1303/2013 22 artiklan 7 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut edellytykset, mahdollisten muiden rahoitusoikaisujen tekemisen jälkeen.
Useampaa kuin yhtä ERI-rahastoa tai alueluokkaa koskevien prioriteettien osalta kiinteää prosenttiosuutta sovelletaan kuhunkin ERI-rahastoon ja/tai alueluokkaan.
3. Muita kuin asetuksen (EU) N:o 1303/2013 22 artiklan 7 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettuja ulkoisia tekijöitä, jotka ovat vaikuttaneet siihen, että tavoitteet ovat jääneet merkittävässä määrin saavuttamatta, tarkastellaan tapauskohtaisesti. Edellä 1 kohdassa vahvistettua kiinteän prosenttiosuuden mukaista oikaisua voidaan alentaa enintään 50 prosenttia sen perusteella, missä määrin kyseisten seikkojen katsotaan vaikuttaneen siihen, että tavoitteet jäivät merkittävässä määrin saavuttamatta.
4. Jos 1 kohdan mukaisesti vahvistetun kiinteän prosenttiosuuden soveltaminen olisi kohtuutonta, oikaisun tasoa on alennettava.
II JAKSO
Rahoitusvälineet
4 artikla
Maan hankintaa koskevat erityissäännöt
(Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklan 13 kohta)
1. EAKR:n, koheesiorahaston ja maaseuturahaston rahoittamilla rahoitusvälineillä voidaan tukea investointeja, joihin sisältyy rakentamattoman ja rakennetun maan hankinta, siltä osin kuin siihen käytettävä määrä on enintään 10 prosenttia rahoitusosuudesta, joka loppukäyttäjälle on maksettu ohjelmasta. Vakuuksien osalta tätä prosenttiosuutta sovelletaan lainan tai muiden riskirahoitusvälineiden määrään.
2. Jos rahoitusvälineistä annetaan tukea loppukäyttäjille infrastruktuuri-investointeihin, joiden on tarkoituksena on tukea kaupunkialueiden kehittämis- tai elvyttämistoimintaa, 1 kohdassa tarkoitettu raja on 20 prosenttia.
3. Asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa hallintoviranomainen voi poiketa 1 ja 2 kohdan mukaisista rajoista ympäristön säilyttämistä koskevien toimien osalta.
5 artikla
Teknisen tuen yhdistäminen rahoitusvälineisiin
(Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklan 13 kohta)
Teknistä tukea koskevat avustukset ja rahoitusvälineet voidaan yhdistää yhdeksi toimeksi asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklan 7 kohdan nojalla vain, kun on kyse tulevan investoinnin teknisestä valmistelusta, josta koituu hyötyä kyseisestä toimesta tuettavalle loppukäyttäjälle.
6 artikla
Rahoitusvälineiden käyttöönotosta vastaavien yhteisöjen asemaa, vastuita ja tehtäviä koskevat erityissäännöt
(Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 38 artiklan 4 kohdan kolmas alakohta)
1. Rahoitusvälineiden käyttöönotosta vastaavien yhteisöjen on hoidettava velvoitteensa sovellettavan lainsäädännön mukaisesti ja toimittava sellaiselta ammatilliselta yhteisöltä odotettavalla ammatillisella huolellisuudella, tehokkuudella, avoimuudella ja tarkkuudella, jolla on kokemusta rahoitusvälineiden käyttöönotosta. Niiden on varmistettava, että
a)
rahoitusvälineistä maksettavan tuen loppukäyttäjät valitaan ottaen asianmukaisesti huomioon rahoitusvälineen luonne ja rahoitettavien investointihankkeiden taloudellinen elinkelpoisuus. Valinnan on oltava avoin, sen on perustuttava objektiivisiin perusteisiin eikä se saa aiheuttaa eturistiriitaa;
b)
loppukäyttäjille on ilmoitettava, että rahoitus annetaan ERI-rahastojen osarahoittamista ohjelmista niiden vaatimusten mukaisesti, jotka vahvistetaan EAKR:n, ESR:n ja koheesiorahaston osalta asetuksen (EU) N:o 1303/2013 115 artiklassa, maaseuturahaston osalta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1305/2013 (3) 66 artiklan 1 kohdan c alakohdan i alakohdassa ja EMKR:n osalta tulevassa unionin säädöksessä, jossa vahvistetaan meri- ja kalastuspolitiikalle ohjelmakautena 2014-2020 annettavan rahoitustuen edellytykset, jäljempänä ’EMKR-asetus’;
c)
rahoitusvälineistä myönnetään tukea tavalla, joka on oikeasuhteinen ja vääristää kilpailua mahdollisimman vähän;
d)
asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklan 2 kohdan c alakohdassa ja 44 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu yksityisten investoijien tai markkinatalousperiaatteen mukaisesti toimivien julkisten investoijien erityiskohtelu on oikeassa suhteessa näiden investoijien ottamiin riskeihin ja rajoittuu vähimmäismäärään, joka on tarpeen tällaisten investoijien houkuttelemiseksi, mikä on varmistettava ehdoilla ja edellytyksillä sekä menettelytakeilla.
2. Koska hallintoviranomaisen suora taloudellinen vastuu rahoitusvälineiden käyttöönotosta vastaaviin yhteisöihin tai loppukäyttäjiin nähden ja sen vastuu mistä tahansa muusta rahoitusvälineen velasta tai velvoitteesta ei saa ylittää määrää, jonka hallintoviranomainen on sitonut rahoitusvälineeseen asiaa koskevien rahoitussopimusten nojalla, rahoitusvälineiden käyttöönotosta vastaavien yhteisöjen on varmistettava, ettei hallintoviranomaiselle esitettävien maksupyyntöjen määrä voi ylittää määrää, jonka hallintoviranomainen on sitonut rahoitusvälineeseen.
3. Rahoitusvälineiden käyttöönotosta vastaavien yhteisöjen on vastattava niiden ohjelmasta maksettujen rahoitusosuuksien korvaamisesta, joihin sääntöjenvastaisuudet ovat vaikuttaneet, mukaan lukien korot ja näistä rahoitusosuuksista mahdollisesti kertyneet muut tuotot.
Rahoitusvälineiden käyttöönotosta vastaavat yhteisöt eivät kuitenkaan vastaa ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen määrien korvaamisesta edellyttäen, että ne osoittavat tietyn sääntöjenvastaisuuden osalta, että seuraavat kumulatiiviset edellytykset täyttyvät:
a)
sääntöjenvastaisuus tapahtui loppukäyttäjien tasolla tai rahasto-osuusrahaston tapauksessa rahoituksen välittäjien tai loppukäyttäjien tasolla;
b)
rahoitusvälineiden käyttöönotosta vastaavat yhteisöt noudattivat tämän artiklan 1 kohtaa niiden ohjelman rahoitusosuuksien osalta, joihin sääntöjenvastaisuus on vaikuttanut;
c)
määriä, joihin sääntöjenvastaisuus vaikutti, ei ole voitu periä takaisin huolimatta siitä, että rahoitusvälineiden käyttöönotosta vastaavat elimet ovat toteuttaneet kaikki sovellettavat sopimusoikeudelliset ja lainsäädännölliset toimenpiteet asianmukaisella huolellisuudella.
7 artikla
Rahoitusvälineiden käyttöönotosta vastaavien yhteisöjen valintaperusteet
(Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 38 artiklan 4 kohdan kolmas alakohta)
1. Valitessaan rahoitusvälineen käyttöönotosta vastaavaa yhteisöä asetuksen (EU) N:o 1303/2013 38 artiklan 4 kohdan a alakohdan tai b alakohdan ii ja iii alakohdan mukaisesti hallintoviranomaisen on varmistettava, että kyseinen yhteisö täyttää seuraavat vähimmäisvaatimukset:
a)
sillä on oikeudet hoitaa käyttöönottoon liittyviä tehtäviä unionin ja kansallisen lainsäädännön nojalla;
b)
sen taloudellinen ja rahoituksellinen elinkelpoisuus on riittävä;
c)
sillä on riittävät valmiudet rahoitusvälineen käyttöönottoon, mukaan lukien organisaatiorakenne ja hallintokehys, jotka antavat hallintoviranomaiselle tarvittavaa varmuutta;
d)
sillä on vaikuttava ja tehokas sisäinen valvontajärjestelmä;
e)
se käyttää kirjapitojärjestelmää, josta saadaan ajoissa täsmällisiä, kattavia ja luotettavia tietoja;
f)
se suostuu jäsenvaltioiden tilintarkastuselinten, komission ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tekemiin tarkastuksiin.
2. Valitessaan 1 kohdassa tarkoitettua yhteisöä hallintoviranomaisen on otettava asianmukaisesti huomioon käyttöön otettavan rahoitusvälineen luonne, yhteisön aiempi kokemus samankaltaisten rahoitusvälineiden käyttöönotosta, ryhmään ehdotettujen jäsenten asiantuntemus ja kokemus sekä yhteisön toiminnallinen ja taloudellinen kapasiteetti. Valinnan on oltava avoin, sen on perustuttava objektiivisiin perusteisiin eikä se saa aiheuttaa eturistiriitaa. On käytettävä vähintään seuraavia valintaperusteita:
a)
tapauksen mukaan rahoituksenvälittäjien tai loppukäyttäjien yksilöinti- ja arviointimenetelmän vakaus ja uskottavuus;
b)
rahoitusvälineen käyttöönotosta aiheutuvat hallintokustannukset ja -palkkiot sekä niitä varten ehdotettu laskentamenetelmä;
c)
loppukäyttäjille annettavaan tukeen sovellettavat ehdot ja edellytykset, mukaan lukien hinnoittelu;
d)
kyky hankkia lisävaroja loppukäyttäjiin tehtäviä investointeja varten ohjelman rahoitusosuuksien täydentämiseksi;
e)
kyky osoittaa nykyistä toimintaa täydentävää toimintaa;
f)
tapauksissa, joissa rahoitusvälineen käyttöönotosta vastaava yhteisö kohdentaa rahoitusvälineeseen omia varoja tai jakaa riskin, etujen yhteensovittamiseksi ja mahdollisten eturistiriitojen lieventämiseksi ehdotetut toimenpiteet.
3. Kun yhteisö, joka ottaa käyttöön rahasto-osuusrahaston, mukaan lukien EIP, siirtää käyttöönottoon liittyviä tehtäviä rahoituksenvälittäjälle, sen on varmistettava, että kyseinen rahoituksenvälittäjä täyttää 1 ja 2 kohdan mukaiset vaatimukset ja perusteet.
8 artikla
Rahoitusvälineiden kautta annettavia vakuuksia koskevat erityissäännöt
(Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 38 artiklan 4 kohdan kolmas alakohta)
Jos rahoitusvälineet antavat vakuuksia, niiden on täytettävä seuraavat vaatimukset:
a)
uusista lainoista aiheutuvien odotettujen ja odottamattomien tappioiden kattamiseen varattujen ohjelman rahoitusosuuksien tai muiden vakuuksilla katettavien riskinjakovälineiden määrän sekä vastaavien maksettujen uusien lainojen tai muiden riskinjakovälineiden välille on määritettävä asianmukainen kerrannaissuhde;
b)
kerrannaissuhde on määritettävä tarjottavaa vakuustuotetta koskevan ennalta tehtävän varovaisen riskinarvioinnin perusteella ottaen huomioon erityiset markkinaolosuhteet, rahoitusvälineen investointistrategia sekä taloudellisuuden ja tehokkuuden periaatteet. Ennalta tehtävää riskinarviointia voidaan tarkistaa, jos se on perusteltua myöhempien markkinaolosuhteiden perusteella;
c)
vakuuksiin sidottavien ohjelman rahoitusosuuksien on perustuttava ennalta tehtävään riskinarviointiin;
d)
jos rahoituksenvälittäjä tai vakuuksista hyötyvä yksikkö ei ole maksanut loppukäyttäjille suunniteltuja uusien lainojen tai muiden riskinjakovälineiden määriä, tukikelpoisia menoja on vähennettävä samassa suhteessa.
9 artikla
Kansallisella, alueellisella, valtioiden välisellä tai rajat ylittävällä tasolla perustettujen rahoitusvälineiden hallinto ja valvonta
(Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 40 artiklan 4 kohta)
1. Kun on kyse toimista, joihin sisältyy ohjelmista maksettavaa tukea asetuksen (EU) N:o 1303/2013 38 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin kansallisella, alueellisella, valtioiden välisellä tai rajat ylittävällä tasolla perustettuihin rahoitusvälineisiin, hallintoviranomaisen on varmistettava, että
a)
toimessa noudatetaan sovellettavaa lainsäädäntöä, asianomaista ohjelmaa ja asianomaista rahoitussopimusta sekä toimen arviointi- ja valintamenettelyn että rahoitusvälineen perustamisen ja käyttöönoton aikana;
b)
rahoitussopimukset sisältävät määräyksiä asetuksen (EU) N:o 1303/2013 liitteessä IV olevan 1 kohdan e alakohdan mukaisista tarkastuksia koskevista vaatimuksista ja jäljitysketjusta;
c)
hallinnointia koskevat varmennukset tehdään koko ohjelmakauden ja rahoitusvälineiden perustamisen ja käyttöönoton ajan EAKR:n, ESR:n, koheesiorahaston ja EMKR:n osalta asetuksen (EU) N:o 1303/2013 125 artiklan 4 kohdan mukaisesti ja maaseuturahaston osalta asetuksen (EU) N:o 1305/2013 58 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti;
d)
tukikelpoisiksi ilmoitettuja menoja koskevien todentavien asiakirjojen osalta säädetään seuraavaa:
i)
hallintoviranomainen, rahoituksenvälittäjä tai rahasto-osuusrahaston käyttöön ottava yhteisö, jos rahoitusväline otetaan käyttöön rahasto-osuusrahaston välityksellä, säilyttää asiakirjat toimea varten todisteina siitä, että varat on käytetty aiottuihin tarkoituksiin, että sovellettavaa lainsäädäntöä on noudatettu ja että asianomaisista ohjelmista annettuun rahoitukseen liittyviä perusteita ja ehtoja on noudatettu;
ii)
asiakirjat ovat käytettävissä komissiolle ilmoitettujen menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden varmentamista varten;
e)
todentaviin asiakirjoihin, jotka mahdollistavat unionin ja kansallisen lainsäädännön sekä rahoituksen myöntämisedellytysten noudattamisen varmentamisen, sisältyvät vähintään seuraavat:
i)
rahoitusvälineen perustamista koskevat asiakirjat;
ii)
asiakirjat, joissa yksilöidään kustakin ohjelmasta ja kunkin toimintalinjan mukaisesti rahoitusvälineeseen maksetut määrät, menot, jotka ovat tukikelpoisia ohjelmien mukaisesti sekä ERI-rahastoista maksetusta tuesta syntyvät korko- ja muut tuotot sekä ERI-rahastojen varojen uudelleenkäyttö asetuksen (EU) N:o 1303/2013 43 ja 44 artiklan mukaisesti;
iii)
rahoitusvälineen toimintaa koskevat asiakirjat, mukaan lukien seurantaan, raportointiin ja varmennuksiin liittyvät asiakirjat;
iv)
asiakirjat, jotka osoittavat, että asetuksen (EU) N:o 1303/2013 43 ja 44 artiklaa on noudatettu;
v)
asiakirjat, jotka koskevat ohjelman rahoitusosuuksien poistamista käytöstä ja rahoitusvälineen purkamista;
vi)
hallintokustannuksia ja -palkkioita koskevat asiakirjat;
vii)
loppukäyttäjien toimittamat hakemuslomakkeet tai vastaavat todentavine asiakirjoineen, mukaan lukien liiketoimintasuunnitelmat ja tarvittaessa aiempien vuosien tilinpäätökset;
viii)
rahoitusvälineen käyttöönotosta vastaavien yhteisöjen tarkistuslistat ja raportit, jos ne ovat saatavilla;
ix)
tarvittaessa vähämerkityksiseen tukeen (de minimis) liittyvät ilmoitukset;
x)
rahoitusvälineestä maksetun tuen yhteydessä allekirjoitetut sopimukset, mukaan lukien loppukäyttäjille annettua pääomarahoitusta, lainoja, vakuuksia tai muita investointimuotoja koskevat sopimukset;
xi)
näyttö siitä, että rahoitusvälineestä annettu tuki käytettiin aiottuun tarkoitukseen;
xii)
kirjanpito, joka koskee pääoman liikkeitä hallintoviranomaisen ja rahoitusvälineen välillä sekä rahoitusvälineessä kaikilla tasoilla loppukäyttäjiin saakka, sekä vakuuksien tapauksessa todisteet vakuutena olevien lainojen maksusta;
xiii)
erillinen kirjanpito tai erilliset kirjanpitokoodit rahoitusvälineen loppukäyttäjän hyväksi maksamasta ohjelman rahoitusosuudesta tai loppukäyttäjän hyväksi sitomasta vakuudesta.
2. Sellaisten toimien osalta, joihin sisältyy ohjelmista maksettavaa tukea EAKR:n, ESR:n, koheesiorahaston ja EMKR:n mukaisiin rahoitusvälineisiin, tarkastusviranomaisten on varmistettava, että rahoitusvälineet tarkastetaan koko ohjelmakauden ajan ohjelman sulkemiseen saakka sekä järjestelmätarkastusten että toimien tarkastusten puitteissa asetuksen (EU) N:o 1303/2013 127 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
Sellaisten toimien osalta, joihin sisältyy ohjelmista annettavaa tukea maaseuturahaston mukaisiin rahoitusvälineisiin, tarkastuselinten on varmistettava, että rahoitusvälineet tarkastetaan koko ohjelmakauden ajan ohjelman sulkemiseen saakka sekä järjestelmätarkastusten että toimien tarkastusten puitteissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 (4) 59 artiklan mukaisesti.
3. Jos EIP ottaa rahoitusvälineet käyttöön asetuksen (EU) N:o 1303/2013 38 artiklan 4 kohdan b alakohdan i alakohdan nojalla,
a)
hallintoviranomaisen on valtuutettava komission perustaman yhteisen kehyksen puitteissa toimiva yritys suorittamaan asetuksen (EU) N:0 1303/2013 125 artiklan 5 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja toimea koskevia paikan päällä tehtäviä varmennuksia;
b)
tarkastusviranomaisen on valtuutettava komission perustaman yhteisen kehyksen puitteissa toimiva yritys suorittamaan toimea koskevia tarkastuksia.
Tarkastusviranomaisen on laadittava tarkastuskertomuksensa valtuutetun yrityksen antamien tietojen perusteella.
4. Jos 3 kohdassa tarkoitettu komission perustama yhteinen kehys puuttuu, hallintoviranomaisen on toimitettava paikan päällä tehtäviä varmennuksia koskevat menetelmäehdotuksensa ja tarkastusviranomaisen tarkastuksia koskevat menetelmäehdotuksensa komission hyväksyttäväksi.
10 artikla
Rahoitusvälineisiin tehtävien maksujen peruuttamista sekä maksatushakemuksiin tämän johdosta tehtäviä muutoksia koskevat säännöt
(Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 41 artiklan 3 kohta)
Jäsenvaltiot ja hallintoviranomaiset voivat peruuttaa ohjelmista maksettavia rahoitusosuuksia asetuksen (EU) N:o 1303/2013 38 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuihin rahoitusvälineisiin sekä 38 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin rahoitusvälineisiin, jotka on otettu käyttöön asetuksen (EU) N:o 1303/2013 38 artiklan 4 kohdan a ja b alakohdan mukaisesti vain, jos rahoitusosuudet eivät ole vielä sisältyneet kyseisen asetuksen 41 artiklassa tarkoitettuun maksamista koskevaan hakemukseen. EAKR:n, ESR:n, koheesiorahaston ja EMKR:n tukemien rahoitusvälineiden osalta rahoitusosuuksia voidaan kuitenkin peruuttaa myös, jos seuraavaa maksatushakemusta muutetaan vastaavien menojen peruuttamiseksi tai korvaamiseksi.
11 artikla
Korkotuen ja vakuuspalkkiohyvitysten vuotuisten maksuerien pääomittamista koskeva järjestelmä
(Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 42 artiklan 1 kohdan kolmas alakohta)
1. Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 42 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetut pääomitetut korkotuet ja vakuuspalkkiohyvitykset on laskettava tukikelpoisuusajan lopussa diskontattujen maksuvelvoitteiden kokonaismääränä kyseisessä artiklassa säädettyjä tarkoituksia ja jaksoja varten ja asiaa koskevien rahoitussopimusten mukaisesti.
2. Sulkutilille asetuksen (EU) N:o 1303/2013 42 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetun jakson jälkeen tai rahoitusvälineen odottamattoman purkamisen tuloksena ennen kyseisen jakson päättymistä jätetyt varat on käytettävä kyseisen asetuksen 45 artiklan mukaisesti.
12 artikla
Suoriteperusteisten hallintokustannusten ja -palkkioiden määritysperusteet
(Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 42 artiklan 6 kohta)
1. Hallintoviranomaisen on laskettava hallintokustannukset ja -palkkiot, jotka voidaan katsoa tukikelpoisiksi menoiksi asetuksen (EU) N:o 1303/2013 42 artiklan 1 kohdan d alakohdan nojalla, seuraavien kyseisen asetuksen 42 artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen suoriteperusteiden mukaan:
a)
ERI-rahaston mukaisesta ohjelmasta maksettujen rahoitusosuuksien maksaminen;
b)
varat, jotka on maksettu takaisin investoinneista tai vakuussopimuksiin sidottujen varojen vapautumisesta;
c)
niiden toimenpiteiden laatu, joilla investointia tuetaan ennen investointipäätöstä ja sen jälkeen investoinnin vaikutusten maksimoimiseksi; sekä
d)
se, missä määrin rahoitusväline edistää ohjelman tavoitteita ja tuotoksia.
2. Hallintoviranomaisen on ilmoitettava asetuksen (EU) N:o 1303/2013 47 artiklan mukaisesti perustetulle seurantakomitealle säännöksistä, jotka koskevat aiheutuneiden hallintokustannusten tai rahoitusvälineen hallintopalkkioiden suoriteperusteista laskentaa. Seurantakomitealle on toimitettava vuosittain raportteja edellisen kalenterivuoden aikana tosiasiallisesti maksetuista hallintokustannuksista ja -palkkioista.
13 artikla
Hallintokustannuksiin ja -palkkioihin sovellettavat kynnysarvot
(Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 42 artiklan 5 ja 6 kohta)
1. Rahasto-osuusrahaston käyttöön otosta vastaavan yhteisön osalta niiden hallintokustannusten ja -palkkioiden määrä, jotka voidaan ilmoittaa tukikelpoisina menoina asetuksen (EU) N:o 1303/2013 42 artiklan 1 kohdan d alakohdan nojalla, ei saa olla suurempi kuin seuraavien yhteismäärä:
a)
rahoitussopimuksen allekirjoittamisen jälkeisen ensimmäisen 12 kuukauden jakson aikana 3 prosenttia, seuraavan 12 kuukauden jakson aikana 1 prosentti ja sen jälkeen 0,5 prosenttia vuodessa ohjelmasta rahasto-osuusrahastoon maksetuista rahoitusosuuksista laskettuna suhteessa kuluneeseen aikaan alkaen siitä päivästä, jona maksu tosiasiallisesti suoritettiin rahasto-osuusrahastoon, ja tukikelpoisuusajan päättymiseen, hallintoviranomaiselle suoritettuun takaisinmaksuun tai purkamispäivään saakka, sen mukaan, mikä näistä on aiempi; sekä
b)
0,5 prosenttia vuodessa ohjelman rahoitusosuuksista, jotka rahasto-osuusrahasto on maksanut rahoituksenvälittäjille, laskettuna suhteessa kuluneeseen aikaan alkaen siitä, kun rahasto-osuusrahasto suorittaa maksun tosiasiallisesti, rahasto-osuusrahastolle suoritettuun takaisinmaksuun, tukikelpoisuusajan päättymiseen tai purkamispäivään saakka, sen mukaan, mikä näistä on aiempi.
2. Sellaisia rahoitusvälineitä käyttöön ottavien yhteisöjen osalta, jotka tarjoavat pääomarahoitusta, lainoja, vakuuksia ja mikroluottoja, mukaan lukien silloin, kun nämä yhdistetään avustuksiin, korkotukiin tai vakuuspalkkiohyvityksiin asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklan 7 kohdan mukaisesti, niiden hallintokustannusten ja -palkkioiden määrä, jotka voidaan ilmoittaa tukikelpoisina menoina kyseisen asetuksen 42 artiklan 1 kohdan d alakohdan nojalla, ei saa olla suurempi kuin seuraavien yhteismäärä:
a)
peruskorvaus, joka lasketaan seuraavasti:
i)
pääomarahoitusta tarjoavan rahoitusvälineen osalta rahoitussopimuksen allekirjoittamisen jälkeisen ensimmäisen 24 kuukauden jakson aikana 2,5 prosenttia vuodessa ja sen jälkeen 1 prosentti vuodessa kyseisen rahoitussopimuksen nojalla rahoitusvälineeseen sidotuista rahoitusosuuksista laskettuna suhteessa kuluneeseen aikaan siitä päivästä alkaen, jona sopimus allekirjoitettiin, ja tukikelpoisuusajan päättymiseen, rahoitusosuuksien takaisinmaksuun hallintoviranomaiselle tai rahasto-osuusrahastolle tai purkamispäivään saakka, sen mukaan, mikä näistä on aiempi;
ii)
kaikkien muiden rahoitusvälineiden osalta 0,5 prosenttia vuodessa rahoitusosuuksista, jotka ohjelmasta on maksettu rahoitusvälineeseen, laskettuna suhteessa kuluneeseen aikaan siitä päivästä alkaen, jona maksu tosiasiallisesti suoritettiin rahoitusvälineeseen, ja tukikelpoisuusajan päättymiseen, hallintoviranomaiselle tai rahasto-osuusrahastolle suoritettuun takaisinmaksuun tai purkamispäivään saakka, sen mukaan, mikä näistä on aiempi; sekä
b)
suoriteperusteinen korvaus, joka lasketaan seuraavasti:
i)
pääomarahoitusta tarjoavan rahoitusvälineen osalta 2,5 prosenttia vuodessa rahoitusosuuksista, jotka ohjelmasta on maksettu asetuksen (EU) N:o 1303/2013 42 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuille loppukäyttäjille pääomarahoituksen muodossa ja jotka on maksettu uudelleen investoiduista varoista, jotka kuuluvat ohjelmasta maksettaviin rahoitusosuuksiin, jotka on vielä määrä maksaa takaisin rahoitusvälineeseen, laskettuna suhteessa kuluneeseen aikaan siitä päivästä alkaen, jona maksu suoritetaan loppukäyttäjälle, ja investoinnin takaisinmaksuun, velkojen kuoletusten tapauksessa takaisinperintämenettelyn päättymiseen tai tukikelpoisuusajan päättymiseen saakka, sen mukaan, mikä näistä on aiempi;
ii)
lainoja tarjoavan rahoitusvälineen osalta 1 prosentti vuodessa rahoitusosuuksista, jotka ohjelmasta on maksettu asetuksen (EU) N:o 1303/2013 42 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuille loppukäyttäjille lainojen muodossa ja jotka on maksettu uudelleen investoiduista varoista, jotka kuuluvat ohjelmasta maksettaviin rahoitusosuuksiin, jotka on vielä määrä maksaa takaisin rahoitusvälineeseen, laskettuna suhteessa kuluneeseen aikaan siitä päivästä alkaen, jona maksu suoritetaan loppukäyttäjälle, ja investoinnin takaisinmaksuun, maksulaiminlyöntien tapauksessa takaisinperintämenettelyn päättymiseen tai tukikelpoisuusajan päättymiseen saakka, sen mukaan, mikä näistä on aiempi;
iii)
vakuuksia tarjoavan rahoitusvälineen osalta 1,5 prosenttia vuodessa rahoitusosuuksista, jotka ohjelmasta on sidottu asetuksen (EU) N:o 1303/2013 42 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin voimassa oleviin vakuussopimuksiin ja jotka on maksettu uudelleen käytetyistä varoista, jotka kuuluvat ohjelmasta maksettaviin rahoitusosuuksiin, laskettuna suhteessa kuluneeseen aikaan siitä päivästä alkaen, jona varat sidotaan, ja vakuussopimuksen erääntymiseen, maksulaiminlyöntien tapauksessa takaisinperintämenettelyn päättymiseen tai tukikelpoisuusajan päättymiseen saakka, sen mukaan, mikä näistä on aiempi;
iv)
mikroluottoja tarjoavan rahoitusvälineen osalta 1,5 prosenttia vuodessa rahoitusosuuksista, jotka ohjelmasta on maksettu asetuksen (EU) N:o 1303/2013 42 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuille loppukäyttäjille lainojen muodossa ja jotka on maksettu uudelleen investoiduista varoista, jotka kuuluvat ohjelmasta maksettaviin rahoitusosuuksiin, jotka on vielä määrä maksaa takaisin rahoitusvälineeseen, laskettuna suhteessa kuluneeseen aikaan siitä päivästä alkaen, jona maksu suoritetaan loppukäyttäjälle, ja investoinnin takaisinmaksuun, maksulaiminlyöntien tapauksessa takaisinperintämenettelyn päättymiseen tai tukikelpoisuusajan päättymiseen saakka, sen mukaan, mikä näistä on aiempi;
v)
asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklan 7 kohdan mukaisia avustuksia, korkotukia tai vakuuspalkkiohyvityksiä tarjoavan rahoitusvälineen osalta 0,5 prosenttia kyseisen asetuksen 42 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetusta loppukäyttäjien hyväksi suoritetusta avustusmäärästä.
Jollei 4 kohdan säännöksistä muuta johdu, tämän kohdan säännöksiä sovelletaan rahoitusvälineen käyttöönotosta vastaavaan yhteisöön, joka antaa vakuuksia, huolimatta siitä, että sama yhteisö ottaa käyttöön rahasto-osuusrahaston.
3. Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 65 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tukikelpoisuusajan aikana korvattavien hallintokustannusten ja -palkkioiden kokonaismäärä ei saa ylittää seuraavia:
a)
rahasto-osuusrahaston osalta 7 prosenttia rahasto-osuusrahastoon maksettujen ohjelman rahoitusosuuksien kokonaismäärästä;
b)
pääomarahoitusta tarjoavan rahoitusvälineen osalta 20 prosenttia rahoitusvälineeseen maksettujen ohjelman rahoitusosuuksien kokonaismäärästä;
c)
lainoja tarjoavan rahoitusvälineen osalta 8 prosenttia rahoitusvälineeseen maksettujen ohjelman rahoitusosuuksien kokonaismäärästä;
d)
vakuuksia tarjoavan rahoitusvälineen osalta 10 prosenttia rahoitusvälineeseen maksettujen ohjelman rahoitusosuuksien kokonaismäärästä;
e)
mikroluottoja tarjoavan rahoitusvälineen osalta 10 prosenttia rahoitusvälineeseen maksettujen ohjelman rahoitusosuuksien kokonaismäärästä;
f)
asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklan 7 kohdan mukaisia avustuksia, korkotukia tai vakuuspalkkiohyvityksiä tarjoavan rahoitusvälineen osalta 6 prosenttia ohjelman rahoitusvälineeseen maksettujen ohjelman rahoitusosuuksien kokonaismäärästä.
4. Kun sama yhteisö ottaa käyttöön rahasto-osuusrahaston ja rahoitusvälineen, 1 ja 2 kohdan mukaisten tukikelpoisten hallintokustannusten ja -palkkioiden määriä ja 3 kohdassa vahvistettuja rajoja ei saa kumuloida samojen ohjelman rahoitusosuuksien osalta tai sellaisten samojen uudelleen investoitujen varojen osalta, jotka kuuluvat ohjelmasta maksettaviin rahoitusosuuksiin.
5. Jos yksityiset investoijat tai markkinatalousperiaatteen mukaisesti toimivat julkiset investoijat antavat suurimman osan rahoituksenvälittäjiin sijoitettavasta pääomasta ja ohjelman rahoitusosuus annetaan siten, että se on etuoikeusasemaltaan sama kuin yksityisten investoijien antama rahoitus, hallintokustannusten ja -palkkioiden on oltava markkinaehtojen mukaiset eivätkä ne saa ylittää yksityisten investoijien maksamia kustannuksia ja palkkioita.
6. Edellä 1, 2 ja 3 kohdassa säädetyt kynnysarvot voidaan ylittää, jos maksujen veloittaja on rahoitusvälineen käyttöön ottava yhteisö, mukaan lukien tarvittaessa silloin, kun se ottaa käyttöön rahasto-osuusrahaston, joka on valittu sovellettavien sääntöjen mukaisesti tarjouskilpailumenettelyllä ja tarjouskilpailumenettely on osoittanut suuremman hallintokustannusten ja - palkkioiden määrän tarpeelliseksi.
14 artikla
Pääomitettujen hallintokustannusten ja -palkkioiden korvaaminen oman pääoman ehtoisten välineiden ja mikroluottojen osalta
(Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 42 artiklan 6 kohta)
1. Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 42 artiklan 2 kohdan mukaiset tukikelpoisina menoina korvattavat pääomitetut hallintokustannukset tai -palkkiot on laskettava tukikelpoisuusajan lopussa tukikelpoisuusajan jälkeen maksettavien diskontattujen hallintokustannusten ja -palkkioiden kokonaismääränä kyseisen asetuksen 42 artiklan 2 kohdassa säädetyn jakson osalta ja asiaa koskevien rahoitussopimusten mukaisesti.
2. Niiden pääomitettujen hallintokustannusten tai -palkkioiden määrä, jotka maksetaan tukikelpoisuusajan jälkeen mikroluottoja tarjoavan rahoitusvälineen osalta, saa olla enintään 1 prosentti vuodessa rahoitusosuuksista, jotka ohjelmasta on maksettu asetuksen (EU) N:o 1303/2013 42 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuille loppukäyttäjille lainoina, jotka on vielä määrä maksaa takaisin rahoitusvälineeseen, laskettuna suhteessa kuluneeseen aikaan alkaen tukikelpoisuusajan päättymisestä investoinnin takaisinmaksuun, maksulaiminlyöntien tapauksessa takaisinperintämenettelyn päättymiseen tai kyseisen asetuksen 42 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun jakson päättymiseen saakka, sen mukaan, mikä näistä on aiempi.
3. Niiden pääomitettujen hallintokustannusten tai -palkkioiden määrä, jotka maksetaan tukikelpoisuusajan jälkeen pääomarahoitusta tarjoavan rahoitusvälineen osalta, saa olla enintään 1,5 prosentti vuodessa rahoitusosuuksista, jotka ohjelmasta on maksettu asetuksen (EU) N:o 1303/2013 42 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuille loppukäyttäjille pääomarahoituksena, joka on vielä määrä maksaa takaisin rahoitusvälineeseen, laskettuna suhteessa kuluneeseen aikaan alkaen tukikelpoisuusajan päättymisestä investoinnin takaisinmaksuun, maksulaiminlyöntien tapauksessa takaisinperintämenettelyn päättymiseen tai kyseisen asetuksen 42 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun jakson päättymiseen saakka, sen mukaan, mikä näistä on aiempi.
4. Sulkutilille asetuksen (EU) N:o 1303/2013 42 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun jakson jälkeen tai rahoitusvälineen odottamattoman purkamisen tuloksena ennen kyseisen jakson päättymistä jätetyt varat on käytettävä kyseisen asetuksen 45 artiklan mukaisesti.
III JAKSO
Nettotuloja tuottavien toimien diskontattujen nettotulojen laskentamenetelmä
15 artikla
Diskontattujen nettotulojen laskentamenetelmä
(Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 61 artiklan 3 kohdan seitsemäs alakohta)
1. Sovellettaessa asetuksen (EU) N:o 1303/2013 61 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitettua menetelmää toimen diskontatut nettotulot on laskettava vähentämällä diskontatut kustannukset diskontatuista tuloista ja lisäämällä tarvittaessa investoinnin jäännösarvo.
2. Toimen diskontatut nettotulot on laskettava kyseisen toimen toimialaan sovellettavan erityisen viiteajanjakson ajalta liitteessä I vahvistetulla tavalla. Viiteajanjakson on sisällettävä toimen toteutusjakso.
3. Tulot ja kustannukset on määritettävä soveltamalla lisäkustannusten ja -hyötyjen arviointimenetelmää, jonka mukaan uuden investoinnin sisältävässä skenaariossa kertyviä tuloja ja kustannuksia verrataan uutta investointia sisältämättömässä skenaariossa kertyviin tuloihin ja kustannuksiin.
Jos toimi sisältää uuden omaisuuserän, tulojen ja kustannusten on oltava uuden investoinnin tuloja ja kustannuksia.
4. Jos arvonlisävero ei ole asetuksen (EU) N:o 1303/2013 69 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen tukikelpoinen kustannus, diskontattujen nettotulojen laskennan on perustuttava lukuihin ilman arvonlisäveroa.
16 artikla
Tulojen määrittäminen
(Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 61 artiklan 3 kohdan seitsemäs alakohta)
Laskettaessa diskontattuja nettotuloja tulot on määritettävä seuraavin perustein:
a)
käyttäjämaksut on laskettava tapauksen mukaan saastuttaja maksaa -periaatteen mukaisesti ottaen tarvittaessa huomioon kohtuullisuusnäkökohdat;
b)
tulot eivät saa sisältää tulonsiirtoja kansallisista tai alueellisista talousarvioista taikka kansallisista julkisista vakuutusjärjestelmistä;
c)
jos toimi lisää uusia omaisuuseriä, jotka täydentävät jo aiemmin käyttöön otettua palvelua tai infrastruktuuria, huomioon on otettava sekä rahoitusosuudet uusilta käyttäjiltä ja lisärahoitusosuudet uuden tai laajennetun palvelun tai infrastruktuurin nykyisiltä käyttäjiltä että rahoitusosuudet uusilta käyttäjiltä.
17 artikla
Kustannusten määrittäminen
(Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 61 artiklan 3 kohdan seitsemäs alakohta)
Laskettaessa diskontattuja nettotuloja huomioon on otettava seuraavat 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viiteajanjakson aikana aiheutuneet kustannukset:
a)
toimen teknisen toimivuuden takaavien lyhytikäisten laitteiden jälleenhankintakustannukset;
b)
kiinteät toimintakustannukset, mukaan lukien ylläpitokustannukset, kuten henkilöstö-, huolto- ja korjauskustannukset, yleiset johtamis- ja hallintokustannukset sekä vakuutuskustannukset;
c)
muuttuvat toimintakustannukset, mukaan lukien ylläpitokustannukset, kuten raaka-aineiden kulutuksesta, energiasta ja muista kulutushyödykkeistä aiheutuvat kustannukset sekä toimen toteutusjakson pidentämisen kannalta tarpeellisista huolto- ja korjauspalveluista aiheutuvat kustannukset.
18 artikla
Investoinnin jäännösarvo
(Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 61 artiklan 3 kohdan seitsemäs alakohta)
1. Jos toimeen liittyvien omaisuuserien suunniteltu käyttöikä ylittää 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viiteajanjakson pituuden, niiden jäännösarvo on määritettävä laskemalla kassavirtojen nettonykyarvo toimen jäljellä olevien toteutusvuosien aikana. Muita jäännösarvon laskentamenetelmiä voidaan käyttää asianmukaisesti perustelluissa olosuhteissa.
2. Investoinnin jäännösarvo on otettava huomioon toimen diskontattujen nettotulojen laskennassa vain, jos tulot ylittävät 17 artiklassa tarkoitetut kustannukset.
19 artikla
Kassavirtojen diskonttaaminen
(asetuksen (EU) N:o 1303/2013 61 artiklan 3 kohdan seitsemäs alakohta)
1. Kustannusten ja tulojen laskennassa on otettava huomioon vain toimesta lähtevät tai siihen saapuvat kassavirrat. Kassavirrat on määritettävä kullekin vuodelle, jona niitä lähtee toimesta tai saapuu toimeen 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viiteajanjakson aikana.
2. Kirjanpitoeriä, joihin ei liity maksutapahtumaa, kuten poistoja, tulevia jälleenhankintakustannuksia varten tehtäviä varauksia ja ennakoimattomia menoja varten tehtäviä varauksia, ei oteta huomioon laskennassa.
3. Kassavirrat diskontataan nykyhetkeen siten, että ERI-rahastoista osarahoitettavien julkisten investointitoimien ohjeellisena vertailuarvona käytetään 4 prosentin reaalista diskonttokorkoa.
4. Jäsenvaltiot voivat käyttää muuta kuin 4 prosentin rahoituksen diskonttokorkoa, jos ne esittävät perustelut kyseisen vertailuarvon käytölle ja varmistavat, että sitä käytetään johdonmukaisesti samalla toimialalla toteutettavissa samankaltaisissa toimissa.
5. Muita kuin 4 prosentin arvoja voidaan perustella seuraavasti:
a)
jäsenvaltion erityiset makrotaloudelliset olosuhteet ja kansanväliset makrotaloudelliset kehityssuuntaukset ja suhdanteet; tai
b)
investoijan ja käyttöönottorakenteen luonne, kuten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet; tai
c)
kyseisen toimialan luonne.
6. Erityisten rahoituksen diskonttokorkojen määrittämistä varten jäsenvaltioiden on arvioitava kyseisen maan kannalta sopivimmaksi katsomansa kotimaisen tai kansainvälisen vaihtoehtoisen riskittömän sijoituskorin keskimääräinen pitkän aikavälin tuotto. Tuensaajien käyttöön on asetettava eri rahoituksen diskonttokorkoja koskevia tietoja.
IV JAKSO
Välillisiin kustannuksiin sovellettavan kiinteän prosenttiosuuden ja tähän liittyvien muilla unionin politiikanaloilla sovellettavien menetelmien määritelmä
20 artikla
Välillisten kustannusten kiinteämääräinen rahoitus asetuksen (EU) N:o 1290/2013 perusteella
(Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 68 artiklan 1 kohdan toinen alakohta)
Välilliset kustannukset voidaan laskea soveltamalla asetuksen (EU) N:o 1290/2013 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti määritettyä kiinteää osuutta seuraaviin toimiin sisältyviin toimi- tai hanketyyppeihin:
a)
EAKR:n tukemat toimet, jotka kuuluvat komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 215/2014 (5) liitteessä I olevassa taulukossa 1 määriteltyihin toimintaluokkiin 056, 057 tai 060-065 ja jotka toteutetaan jonkin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1301/2013 (6) 5 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa, 2 kohdan b alakohdassa, 3 kohdan a ja c alakohdassa ja 4 kohdan f alakohdassa säädetyn investointiprioriteetin mukaisesti;
b)
tukemat toimet, jotka kuuluvat täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 215/2014 liitteessä I olevassa taulukossa 6 määriteltyyn toimintaluokkaan 04 ja edistävät tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja innovoinnin vahvistamista Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1304/2014 3 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti;
c)
maaseuturahaston asetuksen (EU) N:o 1305/2013 17, 26 tai 35 artiklan mukaisesti tukemat toimet, jotka edistävät kyseisen asetuksen 5 artiklan 1 kohdassa säädetyn unionin prioriteetin toteuttamista. Jos toimen ohjelmasuunnittelu toteutetaan asetuksen (EU) N:o 1305/2013 17 ja 26 artiklan mukaisesti, huomioon on otettava vain kyseisen asetuksen 35 artiklan 1 kohdan c alakohdan nojalla rahoitettavan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden toiminnallisen ryhmän toteuttamat toimet;
d)
EMKR:n tukemat toimet, joiden ohjelmasuunnittelu toteutetaan meri- ja kalastuspolitiikalle ohjelmakautena 2014-2020 annettavan rahoitustuen edellytykset vahvistavan tulevan unionin säädöksen 28 tai 37 artiklan taikka 41 artiklan 5 alakohdan mukaisesti.
21 artikla
Välillisten kustannusten kiinteämääräinen rahoitus asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 perusteella
(Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 68 artiklan 1 kohdan toinen alakohta)
Välilliset kustannukset voidaan laskea soveltamalla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (7) 124 artiklan 4 kohdan mukaisesti määritettyä kiinteää prosenttimäärää seuraaviin toimeen sisältyviin toimi- tai hanketyyppeihin:
a)
EAKR:n tukemat toimet, jotka kuuluvat komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 215/2014 liitteessä I olevassa taulukossa 1 määriteltyihin toimintaluokkiin 085, 086 tai 087 ja joka toteutetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1301/2013 5 artiklan 5 kohdan a alakohdassa ja 6 kohdan d alakohdassa säädettyihin investointiprioriteetteihin kuuluvan investointiprioriteetin mukaisesti;
b)
ESR:n tukemat toimet, jotka kuuluvat komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 215/2014 liitteessä I olevassa taulukossa 6 määriteltyyn toimintaluokkaan 01 ja tukevat siirtymistä vähähiiliseen, ilmastonmuutokseen sopeutuvaan, resurssitehokkaaseen ja ympäristön kannalta kestävään talouteen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1304/2013 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti;
c)
maaseuturahaston asetuksen (EU) N:o 1305/2013 17 ja 25 artiklan mukaisesti tukemat toimet, jotka edistävät kyseisen asetuksen 5 artiklan 4 tai 5 alakohdassa säädetyn unionin prioriteetin toteuttamista;
d)
EMKR:n tukema toimi, jonka ohjelmasuunnittelu toteutetaan meri- ja kalastuspolitiikalle ohjelmakautena 2014-2020 annettavan rahoitustuen edellytykset vahvistavan tulevan unionin säädöksen 36 tai 38 artiklan, 39 artiklan 1 kohdan, 46 artiklan 1 kohdan e ja i alakohdan, 54 artiklan tai 79 c artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti.
III LUKU
ASETUKSEN (EU) N:o 1303/2013 KOLMATTA OSAA TÄYDENTÄVÄT SÄÄNNÖKSET, JOITA SOVELLETAAN EAKR:ÄÄN JA KOHEESIORAHASTOON SUURHANKKEIDEN LAADUNARVIOINNIN SUORITTAMISESSA KÄYTETTÄVÄN MENETTELYN OSALTA
22 artikla
Laadunarvioinnin tekeviä riippumattomia asiantuntijoita koskevat vaatimukset
(Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 101 artiklan neljäs alakohta)
1. Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 101 artiklan kolmannessa alakohdassa tarkoitetun suurhankkeiden laadunarvioinnin tekevät riippumattomat asiantuntijat,
a)
joilla on merkittävää teknistä kokemusta hankkeen elinkaaren kaikista vaiheista;
b)
joilla on laajaa kansainvälistä kokemusta kyseisistä investointialoista;
c)
joilla on merkittävää asiantuntemusta sosioekonomisten hyötyjen analysoinnista ja arvioinnista;
d)
joilla on merkittävää tietämystä ja kokemusta asian kannalta merkityksellisestä unionin lainsäädännöstä, politiikasta ja menettelyistä;
e)
jotka ovat riippumattomia kaikista suurhankkeen hyväksyntään, toteutukseen tai toimintaan suoraan tai välillisesti osallistuvista viranomaisista;
f)
joilla ei ole eturistiriitoja millään tasolla suhteessa suurhankkeeseen;
g)
joilla ei ole kaupallisia etuja suhteessa suurhankkeeseen;
h)
joilla on tarvittava kielitaito.
2. Jos jäsenvaltio ehdottaa muiden kuin asetuksen (EU) N:o 1303/2013 58 artiklan mukaisella, komission aloitteesta annettavalla teknisellä tuella tuettavien riippumattomien asiantuntijoiden valtuuttamista, sen on kyseisen asetuksen 101 artiklan kolmannen alakohdan mukaisesti toimitettava asiaa koskeva pyyntö komission hyväksyttäväksi. Hyväksynnän on perustuttava asiakirjoihin, jotka osoittavat, että asiantuntijat täyttävät 1 kohdassa säädetyt vaatimukset.
Komissio ilmoittaa jäsenvaltiolle kolmen kuukauden kuluessa pyynnön esittämisestä, hyväksyykö komissio riippumattomia asiantuntijoita koskevan ehdotuksen.
23 artikla
Suurhankkeiden laadunarviointi
(Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 101 artiklan neljäs alakohta)
1. Riippumattomien asiantuntijoiden on tehtävä arviointinsa asetuksen (EU) N:o 1303/2013 101 artiklan ensimmäinen kohdan a-i alakohdassa tarkoitettujen tietojen perusteella. Riippumattomat asiantuntijat voivat pyytää lisätietoja, joita ne pitävät tarpeellisina laadunarvioinnin kannalta.
Jäsenvaltio ja riippumattomat asiantuntijat voivat sopia, että tätä työtä täydennetään paikalla tehtävillä käynneillä.
Riippumattomat asiantuntijat voivat jäsenvaltioiden suostumuksella kuulla arviointiaan varten komissiota asian kannalta merkityksellisistä valtiontukikysymyksistä.
2. Riippumattomien asiantuntijoiden on toteutettava seuraavat toimenpiteet laadunarviointia varten:
a)
riippumattomien asiantuntijoiden on tarkistettava, että toimi on asetuksen (EU) N:o 1303/2013 100 artiklassa tarkoitettu suurhanke, ettei suurhanke ole kyseisen asetuksen 2 artiklan 14 alakohdassa ja 65 artiklan 6 alakohdassa tarkoitettu päätökseen saatettu toimi ja että suurhanke sisältyy asianomaiseen toimenpideohjelmaan;
b)
riippumattomien asiantuntijoiden on tarkistettava asetuksen (EU) N:o 1303/2013 101 artiklan ensimmäisen kohdan a-i alakohdassa tarkoitettujen, asetuksen (EU) N:o 1303/2013 101 artiklan viidennessä kohdassa tarkoitetulla mallilla toimitettujen tietojen kattavuus, johdonmukaisuus ja paikkansapitävyys;
c)
riippumattomien asiantuntijoiden on arvioitava suurhankkeen laatu tämän asetuksen liitteessä II vahvistettujen perusteiden mukaan;
d)
riippumattomien asiantuntijoiden on laadittava laadunarviointiraportti asetuksen (EU) N:o 1303/2013 102 artiklan 1 kohdan kolmannessa alakohdassa säädetyn mallin mukaisesti. Laadunarviointiraportissa riippumattomien asiantuntijoiden on muotoiltava ja perusteltava lausuntonsa yksiselitteisesti kyseisessä kohdassa tarkoitettujen seikkojen osalta.
3. Suurhankkeesta annetaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 102 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu myönteinen arviointi, jos riippumattomat asiantuntijat toteavat, että kaikki tämän asetuksen liitteessä II tarkoitetut perusteet täyttyvät.
IV LUKU
ASETUKSEN (EU) N:o 1303/2013 NELJÄTTÄ OSAA TÄYDENTÄVÄT SÄÄNNÖKSET, JOITA SOVELLETAAN EAKR:ÄÄN, ESR:ÄÄN, KOHEESIORAHASTOON JA EMKR:ÄÄN
I JAKSO
Tietokoneistetusti tallennettavat ja säilytettävät tiedot
24 artikla
Tietokoneistetusti tallennettavat ja säilytettävät tiedot
(Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 125 artiklan 8 kohta)
1. Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 125 artiklan 2 kohdan d alakohdan mukaisesti perustettuun seurantajärjestelmään kustakin toimesta tietokoneistetusti tallennettavia ja säilytettäviä tietoja koskevat tiedot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä III.
2. Tiedot on kirjattava ja tallennettava kustakin toimesta, mukaan lukien tarvittaessa tiedot yksittäisistä osallistujista, jotta ne voidaan koota yhteen, jos se on tarpeen seurantaa, arviointia, varainhoitoa, varmennuksia ja tarkastamista varten. Tietoja on myös voitava yhdistää kumulatiivisesti koko ohjelmakauden ajalta. ESR:n osalta tiedot on tallennettava ja säilytettävä siten, että hallintoviranomaiset voivat hoitaa seurantaan ja arviointiin liittyvät tehtävänsä asetuksen (EU) N:o 1303/2013 56 artiklassa ja asetuksen (EU) N:o 1304/2013 5 artiklassa ja19 artiklassa sekä liitteissä I ja II vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.
3. Jos toimea tuetaan useammasta kuin yhdestä toimenpideohjelmasta, prioriteetista, rahastosta tai useamman kuin yhden alueluokan mukaan, liitteessä III olevissa kentissä 23-113 tarkoitetut tiedot on tallennettava siten, että tiedoista voidaan tehdä hakuja eriteltyinä toimenpideohjelman, prioriteetin, rahaston tai alueluokan mukaan. Liitteessä III olevissa kentissä 31-40 tarkoitetuista indikaattoreita koskevista tiedoista on myös oltava mahdollista tehdä hakuja eriteltyinä investointiprioriteetin ja tarvittaessa sukupuolen mukaan.
II JAKSO
Jäljitysketju ja tarkastusten aikana kerättyjen tietojen käyttö
25 artikla
Jäljitysketjua koskevat yksityiskohtaiset vähimmäisvaatimukset
(Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 125 artiklan 9 kohta)
1. Jäljitysketjua koskevat yksityiskohtaiset vähimmäisvaatimukset kirjanpitoaineiston ja todentavien asiakirjojen säilyttämisestä ovat seuraavat:
a)
jäljitysketjun avulla on voitava todentaa, että seurantakomitean toimenpideohjelmalle asettamia valintaperusteita on sovellettu;
b)
jäljitysketjun avulla on voitava täsmäyttää asetuksen (EU) N:o 1303/2013 67 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisten avustusten ja takaisin maksettavan tuen osalta komissiolle todennetut kokonaismäärät sekä todentamisviranomaisen, hallintoviranomaisen, välittävien elinten ja tuensaajien hallussa olevien yksityiskohtainen kirjanpitoaineisto ja todentavat asiakirjat toimenpideohjelmasta osarahoitettujen toimien osalta;
c)
jäljitysketjun avulla on voitava täsmäyttää asetuksen (EU) N:o 1303/2013 67 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdan sekä 109 artiklan ja asetuksen (EU) N:o 1304/2013 14 artiklan 1 kohdan mukaisten avustusten ja takaisin maksettavan tuen osalta komissiolle todennetut kokonaismäärät sekä todentamisviranomaisen, hallintoviranomaisen, välittävien elinten ja tuensaajien hallussa olevien tuotoksia ja tuloksia koskevat yksityiskohtaiset tiedot ja todentavat asiakirjat, mukaan lukien tarvittaessa vakioyksikkökustannusten ja kiinteiden määrien vahvistamismenetelmää koskevat asiakirjat, toimenpideohjelmasta osarahoitettujen toimien osalta;
d)
jäljitysketjun avulla on voitava osoittaa ja perustella asetuksen (EU) N:o 1303/2013 67 artiklan 1 kohdan d alakohdan ja 68 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti määriteltyjen kustannusten osalta laskentamenetelmän ja kiinteiden osuuksien määritysperusteen käyttö sekä tukikelpoiset välittömät kustannukset tai muiden valittujen luokkien osalta ilmoitetut kustannukset, joihin sovelletaan kiinteää prosenttiosuutta;
e)
jäljitysketjun avulla on voitava näyttää toteen asetuksen (EU) N:o 1303/2013 68 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdan, asetuksen (EU) N:o 1304/2013 14 artiklan 2 alakohdan sekä asetuksen (EU) N:o 1299/2013 20 artiklan mukaisesti määriteltyjen kustannusten osalta ne tukikelpoiset välittömät kustannukset, joihin sovelletaan kiinteää prosenttiosuutta;
f)
jäljitysketjun avulla on voitava varmentaa, että tuensaajalle on maksettu julkinen rahoitusosuus;
g)
jäljitysketjun on sisällettävä jokaisen toimen osalta tapauksen mukaan tekniset eritelmät ja rahoitussuunnitelma, avustuksen hyväksymistä koskevat asiakirjat, julkisiin hankintamenettelyihin liittyvät asiakirjat, tuensaajan antamat raportit sekä tehtyjä todentamisia ja tarkastuksia koskevat kertomukset;
h)
jäljitysketjussa on oltava tiedot toimea koskevista hallinnollisista todentamisista ja tarkastuksista;
i)
jäljitysketjun avulla on voitava täsmäyttää toimea koskeviin tuotosindikaattoreihin liittyvät tiedot ohjelmaa koskevien tavoitteiden ja siitä raportoitujen tietojen ja tulosten kanssa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EU) N:o 1304/2013 19 artiklan 3 kohdan sekä liitteiden I ja II soveltamista;
j)
rahoitusvälineiden osalta jäljitysketjussa on oltava tämän asetuksen 9 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetut todentavat asiakirjat.
Edellä c ja d alakohdassa tarkoitettujen kustannusten osalta jäljitysketjun on mahdollistettava sen todentaminen, että hallintoviranomaisen käyttämä laskentamenetelmä on asetuksen (EU) N:o 1303/2013 67 artiklan 5 kohdan ja 68 artiklan 1 kohdan sekä asetuksen (EU) N:o 1304/2013 14 artiklan 3 kohdan mukainen.
2. Hallintoviranomaisen on varmistettava, että saatavilla on tietoja kaikkia niitä todentavia asiakirjoja hallussaan pitävistä elimistä ja niiden sijainnista, jotka ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että jäljitysketju on riittävä ja täyttää kaikki 1 kohdassa säädetyt vähimmäisvaatimukset.
26 artikla
Komission virkamiesten tai komission valtuuttamien edustajien tekemien tarkastusten aikana kerättyjen tietojen käyttö
(Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 127 artiklan 8 kohta)
1. Komissio toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet, joilla estetään komission tarkastusten aikana keräämien tietojen luvaton luovuttaminen tai käyttö.
2. Komissio käyttää tarkastustensa aikana kerättyjä tietoja ainoastaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 75 artiklan mukaisten tehtäviensä hoitamiseen. Euroopan tilintarkastustuomioistuimella ja Euroopan petostentorjuntavirastolla on oikeus saada kerätyt tiedot käyttöönsä.
3. Kerättyjä tietoja ei saa ilman tiedot toimittavan jäsenvaltion nimenomaista suostumusta lähettää muille kuin sellaisille henkilöille jäsenvaltioissa tai unionin toimielimissä, joiden työtehtävät edellyttävät näiden tietojen saamista käyttöön sovellettavien sääntöjen mukaisesti.
III JAKSO
Toimien ja tilien tarkastuksen laajuus ja sisältö sekä toimien otoksen valintamenetelmät
27 artikla
Toimien tarkastukset
(Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 127 artiklan 7 kohta)
1. Toimien tarkastukset on tehtävä kunkin tilivuoden osalta valitsemalla toimista otos tarkastusviranomaisen tämän asetuksen 28 artiklan mukaisesti laatimalla tai hyväksymällä menetelmällä.
2. Toimien tarkastukset on tehtävä jäljitysketjun muodostavien todentavien asiakirjojen perusteella, ja niissä on todennettava komissiolle ilmoitettujen menojen laillisuus ja asianmukaisuus, mukaan lukien seuraavat näkökohdat:
a)
toimi valittiin toimenpideohjelman valintaperusteiden mukaisesti, toimea ei ollut saatettu fyysisesti päätökseen tai toteutettu kokonaisuudessaan ennen kuin tuensaaja jätti toimenpideohjelmaan liittyvän rahoitushakemuksen, toimi on pantu täytäntöön hyväksyntäpäätöksen mukaisesti ja se täytti kaikki edellytykset, jotka koskevat sen toimintaa, käyttöä ja saavutettavia tavoitteita;
b)
komissiolle ilmoitetut menot vastaavat kirjanpitoaineistoa ja vaaditut todentavat asiakirjat osoittavat, että jäljitysketju on riittävä tämän asetuksen 25 artiklassa säädetyllä tavalla;
c)
komissiolle ilmoitettujen ja asetuksen (EU) N:o 1303/2013 67 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdan ja 109 artiklan sekä asetuksen (EU) N:o 1304/2013 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti määritettyjen menojen osalta tuensaajalle suoritettavien maksujen perustana olevat tuotokset ja tulokset on saavutettu, osallistujia koskevat tiedot tai muut tuotoksiin ja tuloksiin liittyvät tiedot ovat komissiolle toimitettujen tietojen mukaisia ja vaaditut todentavat asiakirjat osoittavat, että jäljitysketju on riittävä tämän asetuksen 25 artiklassa säädetyllä tavalla.
Tarkastuksissa on myös varmistettava, että julkinen rahoitusosuus on maksettu tuensaajalle asetuksen (EU) N:o 1303/2013 132 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
3. Toimien tarkastusten on sisällettävä soveltuvin osin toimen fyysistä toteuttamista koskevia paikan päällä tehtäviä varmennuksia.
4. Toimien tarkastuksissa on varmistettava todentamisviranomaisen kirjanpitojärjestelmäänsä kirjaamien vastaavien menojen paikkansapitävyys ja kattavuus ja jäljitysketjun täsmäyttäminen kaikilla tasoilla.
5. Jos havaitut ongelmat liittyvät itse järjestelmään ja aiheuttavat sen vuoksi muita toimenpideohjelmaan sisältyviä toimia koskevan riskin, tarkastusviranomaisen on varmistettava, että tällaisten ongelmien laajuuden määrittämiseksi suoritetaan lisätutkimuksia, mukaan lukien tarvittaessa ylimääräiset tarkastukset, ja suositeltava tarvittavia korjaavia toimia.
6. Ainoastaan menot, jotka kuuluvat 1 kohdan nojalla tehdyn tarkastuksen soveltamisalaan, lasketaan mukaan tarkastettujen menojen määrään komissiolle vuotuisesta kattavuudesta annettavissa raporteissa. Näihin tarkoituksiin on käytettävä asetuksen (EU) N:o 1303/2013 127 artiklan 6 kohdan perusteella laadittua tarkastuskertomuksen mallia.
28 artikla
Toimien otoksen valintamenetelmä
(Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 127 artiklan 7 kohta)
1. Tarkastusviranomaisen on vahvistettava menetelmä otoksen valintaa varten, jäljempänä ’otantamenetelmä’, tässä artiklassa säädettyjen vaatimusten mukaisesti ottaen huomioon kansainvälisesti hyväksytyt INTOSAI-, IFAC- ja IIA-tilintarkastusstandardit.
2. Tilintarkastusstrategiassa esitettyjen selvitysten lisäksi tarkastusviranomaisen on pidettävä kirjaa otantamenetelmien laatimisessa käytetystä asiakirja-aineistosta ja ammatillisesta harkinnasta suunnittelu-, valinta-, testaus- ja arviointivaiheessa, jotta voidaan osoittaa, että laadittu menetelmä on sopiva.
3. Otoksen on oltava edustava sen perusjoukon kannalta, josta se valitaan, jotta tarkastusviranomainen voi laatia pätevän tarkastuslausunnon asetuksen (EU) N:o 1303/20 127 artiklan 5 kohdan a alakohdan mukaisesti. Perusjoukon on koostuttava sellaisista yhteisen hallinto- ja valvontajärjestelmän piiriin kuuluvan toimenpideohjelman tai toimenpideohjelmaryhmän menoista, jotka sisältyvät komissiolle asetuksen (EU) N:o 1303/2013 131 artiklan mukaisesti tietyltä tilivuodelta toimitettuihin maksatushakemuksiin. Otos voidaan valita tilivuoden aikana tai sen jälkeen.
4. Sovellettaessa asetuksen (EU) N:o 1303/2013 127 artiklan 1 kohtaa otantamenetelmä on tilastollinen, kun sillä voidaan varmistaa
i)
otoksen erien satunnainen valinta;
ii)
todennäköisyysteorian käyttäminen otoksen tulosten arvioimisessa, mukaan lukien otantariskin sekä suunnitellun ja saavutetun tarkkuuden mittaus ja valvonta.
5. Otantamenetelmällä on varmistettava, että jokainen perusjoukon otantayksikkö valitaan satunnaisesti käyttämällä satunnaislukuja, jotka on tuotettu kullekin perusjoukkoyksikölle otoksen muodostavien yksiköiden valintaa varten, tai systemaattisella valinnalla, jossa käytetään satunnaista aloituskohtaa, jonka jälkeen lisäkohdat valitaan soveltamalla systemaattista sääntöä.
6. Tarkastusviranomainen määrittää otantayksikön ammatillisen harkinnan perusteella. Otantayksikkö voi olla toimi, toimeen sisältyvä hanke tai tuensaajan esittämä maksatushakemus. Määritetyn otantayksikön tyyppiä ja tähän tarkoitukseen käytettyä ammatillista harkintaa koskevat tiedot on sisällytettävä tarkastuskertomukseen.
7. Jos otantayksikköön liittyvien kokonaismenojen määrä tilivuoden aikana on negatiivinen, se on jätettävä edellä 3 kohdassa tarkoitetun perusjoukon ulkopuolelle ja tarkastettava erikseen. Tarkastusviranomainen voi myös poimia otoksen tästä erillisestä perusjoukosta.
8. Jos sovelletaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 148 artiklan 1 kohdassa säädetyn oikeasuhteisen valvonnan edellytyksiä, tarkastusviranomainen voi sulkea pois kyseisessä artiklassa tarkoitetut erät otannan kohteena olevasta perusjoukosta. Jos kyseisen toimi on jo valittu otokseen, tarkastusviranomaisen on korvattava se käyttäen asianmukaista satunnaisotantaa.
9. Kaikki komissiolle ilmoitetut menot, jotka sisältyvät otokseen, on tarkastettava.
Jos valitut otantayksiköt sisältävät lukuisia maksatushakemuksia tai laskuja, tarkastusviranomainen voi tarkastaa ne aliotannalla valitsemalla otantayksiköihin liittyvät maksatushakemukset tai laskut käyttäen samoja otantaparametrejä kuin pääotoksen otantayksikköjen valinnassa.
Tällöin kullekin tarkastettavalle otantayksikölle on laskettava asianmukaiset otoskoot, joiden on aina oltava vähintään 30 maksatushakemusta tai laskua kutakin otantayksikköä kohden.
10. Tarkastusviranomainen voi osittaa perusjoukon jakamalla perusjoukon alaryhmiksi, joista kukin koostuu erityisesti riskin tai odotetun virhetason osalta ominaisuuksiltaan samankaltaisista otantayksiköistä tai kun perusjoukko sisältää toimia, jotka koskevat rahoitusosuuksien maksamista toimenpideohjelmasta rahoitusvälineisiin tai muihin arvokkaisiin eriin.
11. Tarkastusviranomaisen on arvioitava järjestelmän luotettavuus korkeaksi, keskimääräiseksi tai heikoksi ottaen huomioon järjestelmätarkastusten tulokset määrittäessään otannan teknisiä parametrejä, jotta järjestelmätarkastusten ja toimien tarkastusten yhdessä antama varmuustaso olisi korkea. Kun järjestelmän luotettavuus on arvioitu korkeaksi, toimien otannassa käytettävän luotettavuustason on oltava vähintään 60 prosenttia. Kun järjestelmän luotettavuus on arvioitu matalaksi, toimien otannassa käytettävän luotettavuustason on oltava vähintään 90 prosenttia. Korkein mahdollinen olennaisuusraja on 2 prosenttia 3 kohdassa tarkoitetuista menoista.
12. Jos on havaittu sääntöjenvastaisuuksia tai sääntöjenvastaisuuksien riski, tarkastusviranomaisen on päätettävä ammatillisen harkinnan perusteella, onko tarpeen tarkastaa sellaisten lisätoimien tai toimien osien täydentävä otos, joita ei tarkastettu satunnaisotoksessa, havaittujen erityisten riskitekijöiden ottamiseksi huomioon.
13. Tarkastusviranomaisen on arvioitava täydentävän otoksen tarkastusten tulokset erikseen, tehtävä päätelmiä tulosten perusteella ja ilmoitettava päätelmänsä komissiolle vuotuisessa tarkastuskertomuksessa. Täydentävässä satunnaisotoksessa havaittuja sääntöjenvastaisuuksia ei oteta huomioon satunnaisotoksen arvioidun satunnaisvirheen laskennassa.
14. Tarkastusviranomaisen on laskettava tarkastuslausunnolle ja asetuksen (EU) N:o 1303/2013 127 artiklan 5 kohdan a alakohdassa tarkoitetulle tarkastuskertomukselle toimien tarkastusten tulosten perusteella kokonaisvirhetaso, jonka on oltava arvioitujen satunnaisvirheiden, systeemisten virheiden ja oikaisemattomien epäsäännöllisten virheiden yhteismäärä jaettuna perusjoukolla.
29 artikla
Tilien tarkastukset
(Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 127 artiklan 7 kohta)
1. Tarkastusviranomaisen on suoritettava asetuksen (EU) N:o 1303/2013 137 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tilien tarkastukset kunkin tilivuoden osalta.
2. Tilien tarkastuksista on saatava kohtuullinen varmuus tilityksessä ilmoitettujen määrien kattavuudesta, paikkansapitävyydestä ja totuudenmukaisuudesta.
3. Sovellettaessa 1 ja 2 kohtaa tarkastusviranomaisen on erityisesti otettava huomioon todentamisviranomaiseen kohdistuvien järjestelmätarkastusten ja toimien tarkastusten tulokset.
4. Järjestelmätarkastukseen kuuluu todentamisviranomaisen kirjanpitojärjestelmän luotettavuuden ja todentamisviranomaisen kirjanpitojärjestelmään kirjattujen menojen sekä palautettujen ja takaisinperittyjen määrien paikkansapitävyyden tarkastaminen otantamenetelmän avulla.
5. Jotta voidaan tarkastuslausuntoa varten todeta, että tilitys antaa oikean ja oikeudenmukaisen kuvan, tarkastusviranomaisen on varmistettava, että kaikki asetuksen (EU) N:o 1303/2013 137 artiklassa edellytettävät seikat on viety oikein tileihin ja että ne vastaavat todentavaa kirjanpitoaineistoa, jonka kaikki asianomaiset viranomaiset tai elimet ja tuensaajat säilyttävät. Tarkastusviranomaisen on erityisesti varmistettava todentamisviranomaisen sille toimittaman tilityksen osalta, että
a)
asetuksen (EU) N:o 1303/2013 137 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti ilmoitettu tukikelpoisten menojen kokonaismäärä on yhdenmukainen komissiolle kyseiseltä tilivuodelta toimitettuihin maksatushakemuksiin sisältyvien menojen ja niitä vastaavan julkisen rahoitusosuuden kanssa, ja jos havaitaan poikkeamia, tilityksessä on annettu täsmäytyksistä riittävät selvitykset;
b)
tilivuoden aikana peruutetut ja takaisin perityt määrät, tilivuoden lopun tilanteen mukaisesti takaisin perittävät määrät, asetuksen (EU) N:o 1303/2013 71 artiklan nojalla suoritetut takaisinperinnät sekä tilityksessä esitetyt määrät, joita ei saada perityiksi takaisin, vastaavat todentamisviranomaisen kirjanpitojärjestelmiin vietyjä määriä ja perustuvat asiasta vastaavan hallintoviranomaisen tai todentamisviranomaisen päätöksiin;
c)
menoja on jätetty asetuksen (EU) N:o 1303/2013 137 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarvittaessa pois tilityksestä, ja kaikki vaaditut oikaisut on otettu huomioon kyseisen tilivuoden tilityksessä;
d)
rahoitusvälineisiin maksettujen ohjelman rahoitusosuuksien ja tuensaajille maksettujen valtiontukiennakoiden tueksi esitetään hallintoviranomaiselta ja todentamisviranomaiselta saatavia tietoja.
Edellä b, c ja d alakohdassa tarkoitetut tarkastukset voidaan tehdä otantamenetelmän avulla.
IV JAKSO
Komission tekemät rahoitusoikaisut, jotka liittyvät järjestelmissä oleviin puutteisiin
30 artikla
Hallinto- ja valvontajärjestelmien tehokkaan toiminnan vakavien puutteiden määritysperusteet
(Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 144 artiklan 6 kohta)
1. Komissio perustaa hallinto- ja valvontajärjestelmien tehokkaasta toiminnasta tekemänsä arvioinnin kaikkien saatavilla olevien järjestelmätarkastusten, mukaan lukien vastaavuustestit, ja toimien tarkastusten tuloksiin.
Arvioinnin on katettava ohjelman sisäinen valvontaympäristö, hallinto- ja todentamisviranomaisten harjoittama hallinto- ja valvontatoiminta, hallinto- ja todentamisviranomaisen harjoittama seuranta ja tarkastusviranomaisen harjoittama valvontatoiminta, ja sen on perustuttava sen todentamiseen, että liitteessä IV olevassa taulukossa 1 vahvistettuja keskeisiä vaatimuksia noudatetaan.
Näiden keskeisten vaatimusten täyttymistä on arvioitava liitteessä IV olevassa taulukossa 2 vahvistettujen luokkien perusteella.
2. Hallinto- ja valvontajärjestelmän tehokkaan toiminnan vakavien puutteiden pääasiallisia tyyppejä ovat tapaukset, joissa minkä tahansa liitteessä IV olevan taulukon 1 kohtien 2, 4, 5, 13, 15, 16 ja 18 mukaisen keskeisen vaatimuksen tai kahden tai useamman muun liitteessä IV olevan taulukon 1 mukaisen keskeisen vaatimuksen arvioidaan kuuluvan liitteessä IV olevassa taulukossa 2 vahvistettuihin luokkiin 3 tai 4.
31 artikla
Kiinteämääräisten tai ekstrapoloitujen rahoitusoikaisujen soveltamisperusteet ja rahoitusoikaisun suuruuden määritysperusteet
(Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 144 artiklan 6 kohta)
1. Rahoitusoikaisuja on sovellettava koko toimenpideohjelmaan tai sen osaan, jos komissio havaitsee yhden tai useampia vakavia puutteita hallinto- ja valvontajärjestelmän toiminnassa.
Sen estämättä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, ekstrapoloituja rahoitusoikaisuja on sovellettava koko toimenpideohjelmaan tai sen osaan, jos komissio havaitsee toimien edustavassa otoksessa systeemisiä sääntöjenvastaisuuksia, joiden perusteella voidaan laskea tarkemmin unionin talousarvioon kohdistuva riski. Tällöin edustavan otoksen tarkastelun tulokset on ekstrapoloitava muuhun perusjoukkoon, josta otos poimittiin rahoitusoikaisun määritystä varten.
2. Kiinteämääräisten rahoitusoikaisujen taso on vahvistettava ottaen huomioon seuraavat tekijät:
a)
vakavan puutteen tai vakavien puutteiden suhteellinen merkitys koko hallinnointi- ja valvontajärjestelmän kannalta;
b)
vakavan puutteen tai vakavien puutteiden yleisyys ja laajuus;
c)
unionin talousarvioon kohdistuva tappioriski.
3. Ottaen huomioon nämä tekijät rahoitusoikaisu on määritettävä seuraavasti:
a)
jos hallinto- ja valvontajärjestelmän vakavat puutteet ovat niin merkittäviä, yleisiä tai laaja-alaisia, että ne haittaavat koko järjestelmän toimintaa ja vaarantavat kaikkien kyseisten menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden, on sovellettava 100 prosentin kiinteää prosenttiosuutta;
b)
jos hallinto- ja valvontajärjestelmän vakavat puutteet ovat niin yleisiä tai laaja-alaisia, että ne haittaavat erittäin vakavasti järjestelmän toimintaa ja vaarantavat erittäin suurelta osin kyseisten menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden, on sovellettava 25 prosentin kiinteää prosenttiosuutta;
c)
jos hallinto- ja valvontajärjestelmän vakavat puutteet johtuvat siitä, että järjestelmä ei toimi täysipainoisesti tai toimii niin heikosti tai epäsäännöllisesti, että se vaarantaa suurelta osin kyseisten menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden, on sovellettava 10 prosentin kiinteää prosenttiosuutta;
d)
jos hallinto- ja valvontajärjestelmän vakavat puutteet johtuvat siitä, että järjestelmä ei toimi johdonmukaisesti, mikä vaarantaa olennaiselta osin kyseisten menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden, on sovellettava 5 prosentin kiinteää prosenttiosuutta.
4. Jos 3 kohdan mukaisesti vahvistetun kiinteän prosenttiosuuden soveltaminen olisi kohtuutonta, rahoitusoikaisun tasoa on alennettava.
5. Jos asiasta vastaavat viranomaiset ovat laiminlyöneet riittävien korjaavien toimenpiteiden toteuttamisen tilivuonna tehdyn rahoitusoikaisun jälkeen ja sama vakava puute tai vakavat puutteet havaitaan tämän vuoksi seuraavana tilivuonna, rahoitusoikaisun taso voidaan korottaa vakavan puutteen tai vakavien puutteiden jatkuvuuden vuoksi tasolle, joka ei ylitä seuraavan korkeamman luokan tasoa.
32 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämän asetuksen 24 artiklaa sovelletaan 1 päivästä joulukuuta 2014 liitteessä III tarkoitettujen tallennettavien ja säilytettävien tietojen osalta lukuun ottamatta tietokenttiä 23-40, 71-78 ja 91-105. Näiden liitteessä III olevien tietokenttien osalta 24 artiklaa sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2015.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 3 päivänä maaliskuuta 2014.