РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 78/2013 НА СЪВЕТА
от 17 януари 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и за окончателно събиране на временното мито върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност („основният регламент“) (1), и по-специално член 9 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
На 31 юли 2012 г. с Регламент (ЕО) № 699/2012 (2) („регламентът за временните мерки“) Европейската комисия („Комисията“) наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция.
(2)
Процедурата беше открита с известие за откриване (3), публикувано на 1 ноември 2011 г., вследствие на жалба, подадена на 20 септември 2011 г. от Комитета за защита на отрасъла за стоманени съединителни елементи за челно заваряване на Европейския съюз („жалбоподателят“) от името на производители, които представляват повече от 40 % от общото производство на Съюза на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана.
(3)
Както е посочено в съображение 15 от регламента за временните мерки, разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. („разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, имащи значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на РП („разглежданият период“).
2. Последваща процедура
(4)
След оповестяването на основните факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни антидъмпингови мерки („временното оповестяване“), няколко заинтересовани страни представиха в писмен вид своите становища относно предварителните констатации. Желаещите страни получиха възможност да бъдат изслушани.
(5)
Комисията продължи да търси и да анализира цялата информация, която бе сметната за необходима, за окончателните ѝ констатации.
3. Изготвяне на извадки
(6)
При липсата на коментари относно изготвянето на извадки от производители от Съюза, несвързани вносители и производители износители временните констатации в съображения 5-11 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4. Действащи мерки по отношение на други трети държави
(7)
Припомня се, че съществуват окончателни действащи антидъмпингови мерки по отношение на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Малайзия, Китайската народна република, Република Корея и Тайланд, а след установени практики за заобикаляне - и по отношение на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република, изпращани от Индонезия, Шри Ланка, Филипините и Тайван (с някои изключения) (4). Държавите, посочени в предходното изречение, ще бъдат наричани по-долу „държави с наложени антидъмпингови мерки“.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(8)
Както е посочено в съображение 17 от регламента за временните мерки, разглежданият продукт е принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, понастоящем попадащи в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 („разглежданият продукт“).
(9)
При липсата на коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт временните констатации в съображения 17-20 от регламента за временните мерки се потвърждават.
В. ДЪМПИНГ
1. Русия
1.1. Нормална стойност
(10)
Един руски производител износител твърди, че за изчисленията на дъмпинговия марж е следвало да се използват единствено данни, получени от руски дружества, и че не е правилно да се използват данни от турски дружества. Следва да се припомни, че при липсата на съдействие от страна на руските производители нормалната стойност за Русия беше изчислена в съответствие с член 18, параграфи 1 и 5 от основния регламент въз основа на наличните факти, т.е. информацията, получена от посочените турски производители износители, използващи безшевни стоманени тръби като материал, който влагат в производството на разглеждания продукт. Поради това твърдението се отхвърля.
(11)
При липсата на коментари относно определянето на нормалната стойност временните констатации в съображения 22-25 от регламента за временните мерки се потвърждават.
1.2. Експортна цена
(12)
При липсата на коментари относно определянето на експортната цена временните констатации в съображения 26 и 27 от регламента за временните мерки се потвърждават.
1.3. Съпоставка
(13)
При липсата на коментари относно определянето на експортната цена и на нормалната стойност временните констатации в съображения 28 и 29 от регламента за временните мерки се потвърждават.
1.4. Дъмпингов марж
(14)
Един руски производител износител твърди, че временното антидъмпингово мито от 23,8 % не е оправдано, като се има предвид фактът, че дружеството изнася в Съюза само колена от стомана, при това само в много малки количества. Колената от стомана обаче са част от продукта - обект на настоящото разследване, но това не е оспорено от никоя заинтересована страна. Също така критерият вносът да се разглежда като незначителен, както е определено в член 5, параграф 7 и член 9, параграф 3 от основния регламент, се прилага само за цялата страна, а не поотделно за всяко дружество. Поради това твърдението се отхвърля.
(15)
Друг руски производител износител твърди, че не е извършвал дъмпинг и това се потвърждава от факта, че в много случаи е губил търгове за доставка на колена и дъги в полза на конкуренти от Съюза. Както бе посочено по-горе, припомня се отново, че нито един руски производител износител не оказа съдействие при разследването и поради това в съответствие с член 18, параграфи 1 и 5 от основния регламент изчисленията за дъмпинга за Русия бяха направени въз основа на наличните факти. Дори ако твърдението бъде разгледано, следва да се отбележи, че загубата на търгове в полза на конкуренти от Съюза не противоречи на констатацията за дъмпинга на руския производител износител. Поради това твърдението се отхвърля.
(16)
При липсата на други коментари относно изчислението на дъмпинговия марж, изложеното в съображения 30 и 31 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(17)
Окончателно констатираният дъмпингов марж, валиден за цялата страна, беше изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза преди обмитяване, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Всички дружества
23,8 %
2. Турция
2.1. Нормална стойност
(18)
При липсата на коментари относно определянето на нормалната стойност временните констатации в съображения 32-40 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.2. Износна цена
(19)
Един производител износител твърди, че полученият марж на печалбата при морския транспорт, т.е. разликата между начисленото към клиентите и платеното от производителя износител на транспортното дружество навло следва да бъде включена в експортната цена. Съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент експортната цена е реално платената или подлежащата на плащане цена за стоката, продавана за износ от държавата на износ за Съюза. Полученият марж на печалбата при транспортиране на продукта до клиента не може да се приема като част от експортната цена на самия продукт. Поради това твърдението се отхвърля.
(20)
При липсата на други коментари относно определянето на експортната цена временните констатации в съображения 41-43 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.3. Съпоставка
(21)
Турската асоциация на износителите на стомана (ÇIB) твърди, че значителните ценови разлики между безшевните и заварените принадлежности за тръбопроводи не са надлежно взети под внимание при сравнението между експортната цена и нормалната стойност. Всички съдействащи дружества обаче представиха информация на равнището на отделни сделки относно продажби на безшевни и заварени принадлежности. Тази информация е използвана изрично при сравнението между експортната цена и нормалната стойност, т.е., безшевните и заварените принадлежности са сравнени, съответно, единствено с безшевни или заварени принадлежности. Следователно твърдението беше отхвърлено.
(22)
При липсата на други коментари по отношение на сравнението констатациите в съображение 44 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.4. Дъмпингови маржове
а) Дъмпингови маржове на разследваните дружества
(23)
Припомня се, че временно установеният индивидуален дъмпингов марж за един от тримата съдействащи производители износители беше определен въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена на дружеството на разглеждания продукт за Съюза. При липсата на коментари относно определянето на дъмпинговия марж на посоченото дружество временните констатации в съображение 46 от регламента за временните мерки се потвърждават.
(24)
Изчисленията на дъмпинга за другите две съдействащи дружества показаха, че те са участвали в целенасочен дъмпинг по отношение на определен период от време, както и по отношение на определени клиенти и региони. При техните експортни цени определено е налице ясен модел - те се различават значително при различни купувачи и региони, а също и през различни периоди (до 30 % за еднакви видове на разглеждания продукт). Освен това в изчислението на дъмпинга - въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена в съответствие с метода, предвиден в член 2, параграф 11, в първата част от първото изречение от основния регламент - не е отразен пълният размер на дъмпинга, упражняван от двамата засегнати производители, както е показано в съображение 27 от настоящия регламент. Дъмпинговият марж не можеше да бъде определен чрез сравнение на отделните нормални стойности и отделните експортни цени за Съюза на равнището на отделни сделки в съответствие с член 2, параграф 11, втората част от първото изречение от основния регламент поради факта, че няма достатъчно сделки на вътрешния пазар за определяне на нормалната стойност, която съответства на експортните сделки, както е посочено в съображение 28.
(25)
Поради това и за да бъде отразен в пълна степен дъмпингът от страна на съответните двама производители, в съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент нормалната стойност, установена на база среднопретеглената стойност, беше сравнена в техния случай с цените на всяка отделна експортна сделка за Съюза. Като се има предвид, че този начин за сравнение е изключение спрямо първите два метода, предвидени в член 2, параграф 11 от основния регламент, Комисията провери внимателно дали условията за прилагането му са ясно спазени в този случай. Оповестени са подробните изчисления на дъмпинга, включително установените модели на експортните цени. Никой от турските производители износители не оспори използваните данни.
(26)
Двете съдействащи страни, ÇIB и турското правителство, обаче твърдят, че представеното обяснение за установения за двамата турски производители износители целенасочен дъмпинг е незадоволително и че във всеки случай какъвто и да било модел на експортните им цени е непредумишлен. По време на изслушването пред Служителя по изслушванията по искане на двамата турски износители на двете дружества са представени подробни обяснения относно определянето на целенасочения дъмпинг и свързаните с това изчисления на дъмпинговия марж. Комисията поясни също, че дори ако са непредумишлени (5), техните практики са оказали въздействие на целенасочен дъмпинг. Отбелязва се, че в основния регламент няма изискване разследващият орган да определи евентуалните причини за целенасочения дъмпинг, като колебания във валутните курсове, различни регионални политики на ценообразуването и др. Достатъчно е единствено да се установят модели на експортни цени, при които има значителни разлики между различните купувачи, региони или периоди (6). В допълнение към изслушването, на двете дружества са представени обяснения конкретно за самите дружества. Също така до Постоянната делегация на Турция в Съюза е изпратена вербална нота, съдържаща разяснения относно определянето на целенасочения дъмпинг и методологията за изчисляване на дъмпинговия марж. По време на друго изслушване пред Служителя по изслушванията по искане на ÇIB са представени подробни обяснения на ÇIB относно определянето на целенасочения дъмпинг и свързаните с това изчисления на дъмпинговия марж.
(27)
Всъщност за всеки от двамата производители износители при разследването са установени три ясни модела на експортните цени, които обхващат по-голямата част от експортните им продажби за Съюза, т.е. експортните цени са се различавали значително при различни купувачи и региони, а също и през различни периоди, както е показано в използваните данни, оповестени на страните. Това е резултат от обстойна проверка на извънредните обстоятелства на този случай, въз основа на които бе сметнато за необходимо да се прибегне до целенасочения дъмпинг. След установяване на значителните разлики в експортните цени и като се има предвид, че само един от посочените три модела е достатъчен, за да се прибегне до методологията за сравнение на среднопретеглената стойност спрямо всички отделни експортни сделки, този метод за сравнение бе сметнат за целесъобразен в този конкретен случай. Освен това за всяко от двете дружества общият размер на дъмпинга, установен при сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглената експортна цена на разглеждания продукт за Съюза (първият симетричен метод), значително се различава от размера на дъмпинга, установен при сравнение на нормалната стойност на среднопретеглена база с цените на всички отделни експортни сделки за Съюза (асиметричният метод), както е показано в използваните данни, оповестени на страните. Следователно може да се заключи, че използването на първия симетричен метод би прикрило нецелесъобразно наличието на целенасочен дъмпинг, който е осъществен през конкретен период, в конкретни региони и спрямо конкретни клиенти. С други думи дъмпинговият марж, установен чрез първия симетричен метод, не би отразил пълната степен на дъмпинга, осъществяван от двете засегнати дружества.
(28)
Дъмпинговият марж не може да бъде определен и чрез сравнение на отделните нормални стойности с отделните експортни цени за Съюза на равнището на сделки в съответствие с член 2, параграф 11, втората част на първото изречение от основния регламент (вторият симетричен метод). Този метод включва определяне на отделните сделки на вътрешния пазар, които са сравними с отделни експортни сделки, като се вземат предвид фактори като количество на продажбите и дата на трансакцията. Като се има предвид липсата на достатъчно сделки на вътрешния пазар, за да е налична нормалната стойност, която съответства на експортните сделки, въз основа на втория симетричен метод бе невъзможно да се определи дъмпинговият марж. Поради това, като се има предвид, че е установен модел на експортните цени, които се различават значително между различни купувачи, региони и периоди, и като се има предвид, че двата симетрични метода не биха отразили пълната степен на дъмпинга, беше решено, в съответствие с второто изречение на член 2, параграф 11, дъмпинговият марж да бъде определен въз основа на асиметричния метод.
(29)
Както съдействащите дружества, така и ÇIB твърдят, че е необосновано да се сравняват експортни цени, изразени в турски лири, поради факта че продажбите към Съюза са направени в евро, а турската лира е използвана единствено за счетоводни цели. Твърди се, че колебанията в обменните курсове между еврото и турската лира са оказали значително въздействие при определянето на цените, което неизбежно оказва необосновано влияние върху резултата, получен при сравнение на експортните цени през различни периоди. Установената практика на Комисията обаче е да извършва сравнението на експортните цени и изчисленията на дъмпинговия марж във валутата на осчетоводяването на съдействащите производители износители в страната износител. Следва да се отбележи, че използваните разходи и цените на вътрешния пазар за определяне на нормалната стойност са в турски лири. Следователно сравнението на експортните цени с нормалната стойност се прави в посочената валута. По този начин единственият логичен подход за определяне на модел на експортните цени в рамките на същото изчисление на дъмпинга е използването на същите експортни цени, които са в турски лири. Освен това основният регламент не изисква анализ на възможните причини за целенасочения дъмпинг, като например колебания в обменните курсове (7). Поради това твърдението се отхвърля.
(30)
И двамата съдействащи производители износители твърдят, че за да се установи модел на експортните цени, следва да се вземат предвид сравними видове на продукта, а не аритметично изчислени средни цени. Член 2, параграф 11 от основния регламент обаче се отнася за модел на експортни цени, а не за модел на среднопретеглени експортни цени или модел на експортни стойности. Използването на среднопретеглена експортна цена би изкривило анализа, тъй като се взема предвид обемът на износа, а не единствено експортните цени. Във всеки случай, дори ако се използват среднопретеглените цени вместо аритметично изчислените експортни цени, може да се установи, че е налице модел на експортни цени, които се различават значително между различните купувачи и региони, както и периоди. Двете страни оспориха значимостта на разликите в моделите на експортните цени, ако има такива, при използването на среднопретеглени стойности. Отбелязва се, че страните не оспорват конкретните констатации на базата на аритметично изчислените средни стойности, която е целесъобразният метод, както е обяснено по-горе. Поради това твърдението се отхвърля.
(31)
ÇIB твърди, че прилагането на зануляването е необосновано, като се позовава на Доклад на апелативния орган на СТО (the Bed Linen Report) (8), в който е установено, че практиката на зануляването противоречи на Антидъмпинговото споразумение на СТО. Общият съд (9) обаче потвърди, че констатациите в доклада за памучното спално бельо не са приложими за ситуация на целенасочен дъмпинг. Всъщност докладът за памучното спално бельо се отнася единствено за техниката на зануляване в контекста на първия симетричен метод и не може да се приеме като приложима, когато се използва в контекста на асиметричния метод. Следователно, дори в съответствие с установеното от апелативния орган на СТО зануляването да противоречи на член 2.4.2 от Антидъмпинговият кодекс от 1994 г. и да е несправедливо да се използва техниката на зануляване в контекста на първия симетричен метод, и особено при липса на модел на експортната цена, зануляването не противоречи на посочената клауза или на член 2, параграф 11 от основния регламент, и по смисъла на член 2, параграф 10 от посочения регламент не е несправедливо техниката на зануляването да се използва в контекста на асиметричния метод, при който са спазени двете условия за прилагането на този метод. Освен това техниката на зануляването е математически доказано необходима, за да се направи разграничение между асиметричния и първия симетричен метод по отношение на резултатите при зануляване. При липса на такова отчисление асиметричният метод винаги би довел до същия резултат като този на първия симетричен метод. Поради това твърдението се отхвърля.
(32)
ÇIB твърди също, че използването на зануляването нарушава правилото за по-ниското мито. Твърди се, че при използване на практиката на зануляване дъмпинговите маржовете се изчисляват на по-високо равнище от това, на което следва да се изчисляват.
(33)
Използването на зануляването при асиметричния метод обаче не изключва прилагането на правилото за по-ниското мито. Дъмпинговите маржове и за трите съдействащи дружества, независимо от използваната методология, са сравнени спрямо степента на установяване на вредите на дружествата, за да се гарантира, че за определяне на митото е използвано по-ниското равнище. Поради това твърдението се отхвърля.
(34)
При липсата на други коментари относно изчислението на дъмпинговите маржове за разследваните дружества констатациите в съображения 47 и 48 от регламента за временните мерки се потвърждават.
б) Дъмпингов марж за дружества, които не сътрудничат на разследването
(35)
При липсата на коментари относно определянето на дъмпинговия марж за дружества, които не сътрудничат на разследването, временните констатации в съображение 49 от регламента за временните мерки се потвърждават.
(36)
Окончателно констатираните дъмпингови маржове, валидни за цялата страна, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди обмитяване са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж (%)
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Всички останали дружества
16,7
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза, промишленост на Съюза и потребление
(37)
При липса на коментари по отношение на производството на Съюза, промишлеността на Съюза и потреблението, изложеното в съображения 51-54 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2. Внос от засегнатите държави
2.1. Кумулативна оценка на въздействието на засегнатия внос
(38)
След временното оповестяване ÇIB твърди, че кумулативната оценка на дъмпинговия внос от двете засегнати държави е неоснователна. По принцип те повтарят коментарите, направени от турските производители износители след откриването на процедурата, и твърдят, че при вноса от Русия и Турция се наблюдават различни тенденции за обема и цените.
(39)
В тази връзка се припомня, както вече бе посочено в съображение 59 от регламента за временните мерки, че при разследването се установи, че макар вносът от Турция да е сравнително стабилен като обеми, вносът от Русия расте в абсолютно изражение. Предвид свиването на търсенето през разглеждания период обаче пазарният дял на вноса и от двете страни се е увеличавал.
(40)
В същото време ценообразуването им не се различава съществено, като средните руски цени са малко по-ниски, но много близки до средните турски цени. Припомня се също, че в това отношение при разследването се установи за дружествата и в двете страни, че са подбили цените значително до близо 30% (вж. съображение 65 от регламента за временните мерки). Следователно твърдението се отхвърля.
(41)
ÇIB твърди също, че вносът от Турция следва да бъде сметнат за незначителен, и посочва, че в предишен случай относно подобен продукт, а именно „принадлежности за тръбопроводи“ от КНР, Хърватия, Словакия, Тайван и Тайланд (10), вносът от Словакия и Тайван е сметнат за незначителен (макар че надхвърля de minimis прага) и следователно не включва дъмпинговия внос от други държави.
(42)
В това отношение се отбелязва, че в принадлежностите за тръбопроводи от КНР, Хърватия, Словакия, Тайван и Тайланд, за вноса от Словакия и Тайван действително е установено наличието на дъмпинг, и въпреки че е надхвърлен прага от 1 % пазарен дял, вносът им не е кумулиран с другия дъмпингов внос. Ситуацията в посочения случай обаче е много по-различна от настоящата, тъй като вносът от Словакия и Тайван всъщност рязко е свивал своя пазарен дял и не е сметнат за значителен при сравнение с обема на вноса от другите страни, следователно не е сметнат за причиняващ вреда внос. За сравнение в настоящия случай вносът от Турция, както и от Русия нараства като пазарен дял и обемът му е сходен за двете държави. Следователно твърдението се отхвърля.
(43)
ÇIB твърди също, че вносът от Турция и Русия не е сходен по отношение на условията за конкуренция поради „различия в географската концентрация на продажбите“. Те са представили статистически данни, които показват, че през РП над 70 % от продажбите на Турция са в Испания, Франция, Италия и Полша и, съответно, почти всички продажби на Русия са концентрирани в Чешката република и Германия.
(44)
В това отношение се отбелязва, че разликите в географската концентрация на продажбите не може да се приема като показател за различни условия на конкуренция. Като се има предвид, че Съюзът представлява единен пазар, входната точка при вноса обикновено не е от решаващо значение за конкурентоспособността на внасяните продукти спрямо други такива, както и спрямо сходния продукт. Припомня се също, че във връзка с условията на конкуренция руският и турският внос са сходни на ценово равнище и се установи, че вносът и от двете страни подбива цените на Съюза, както и че каналите им за продажба са сходни. Следователно твърдението се отхвърля.
(45)
При липса на други коментари по отношение на кумулативната оценка на дъмпинговия внос от засегнатите страни, изложеното в съображения 55-60 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.2. Обем, пазарен дял и цени на разглеждания дъмпингов внос и подбиване на цените
(46)
При липсата на коментари относно обема, пазарния дял и цените на засегнатия дъмпингов внос и подбиването на цените, съдържанието на съображения 61-65 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(47)
Припомня се, че засегнатият дъмпингов продукт с произход от засегнатите държави, продаван в Съюза, е подбил цените на промишлеността на Съюза с близо 30 %.
3. Състояние на промишлеността на Съюза
(48)
След временното оповестяване ÇIB и турското правителство твърдят, че тъй като промишлеността на Съюза е увеличила пазарния си дял с около 3 % между 2008 г. и РП, Комисията следва да е направила заключението, че промишлеността на Съюза не е претърпяла съществена вреда през разглеждания период.
(49)
В това отношение се отбелязва, че, първо, в регламента за временните мерки е ясно установено (вж. например съображения 72, 86 и 91 от регламента за временните мерки), че е налице слабо нарастване на пазарния дял на промишлеността на Съюза. Второ, в съображение 72 от регламента за временните мерки се уточнява, че нарасналият пазарен дял е вследствие на факта, че обемът на продажбите на производителите от Съюза е спаднал малко по-малко от потреблението през разглеждания период.
(50)
Освен това, с изключение на намаляващите материални запаси, посочени по-долу, това е единственият индикатор за вредата, при който се наблюдава положителна тенденция през разглеждания период. Следователно твърдението се отхвърля.
(51)
Турското правителство твърди също, че намаляващите материални запаси в края на отчетния период на участващите в извадката производители от Съюза е индикатор за ситуация, в която няма наличие на вреда за промишлеността на Съюза.
(52)
В това отношение се отбелязва, че както всъщност е установено в съображение 79 от регламента за временните мерки, материалните запаси в края на отчетния период на участващите в извадката производители от Съюза са намалели с 18% между 2008 г. и РП.
(53)
В същото време е установено, че свиването на материалните запаси може да се приеме за положителен сигнал единствено в ситуация, при която продажбите регистрират по-бързи темпове от производството. Случаят в настоящото разследване обаче не е такъв. Точно обратното - свиването на материалните запаси в този случай е единствено вследствие на по-бързото намаляване на производствените обеми спрямо продажбите. В тази ситуация намаляването на материалните запаси не може да се разглежда като положителна тенденция. Следователно твърдението се отхвърля.
(54)
При липсата на друго твърдение или коментари се потвърждава изложеното в съображения 66-88 от регламента за временните мерки, включително заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на дъмпинговия внос
(55)
При липсата на конкретни коментари, изложеното в съображения 90-93 от временния регламент се потвърждава.
2. Въздействие на други фактори
(56)
След временното оповестяване ÇIB и турското правителство твърдят, че действителната причина за евентуалната вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза, е вносът на ниски цени от други трети държави, и по-специално от държави с наложени антидъмпингови мерки.
(57)
В това отношение се отбелязва, че както бе посочено в съображение 96 от регламента за временните мерки, вносът от осемте държави с наложени антидъмпингови мерки е продължил да бъде въвеждан на пазара на Съюза, въпреки че пазарният им дял е намалял от 21 % през 2008 г. на 17 % през РП. Средните цени на този внос са като цяло по-ниски от тези на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Независимо от това, дори когато бъде отчето антидъмпинговото мито, цените на тези вносители продължават да бъдат ниски и съпоставими с тези на руския и турския внос и са под средните цени на производителите от Съюза.
(58)
Отбелязва се обаче, че има само ограничена статистическа информация и средни цени за държавите с наложени антидъмпингови мерки (както за всички трети държави) и установената ценова разлика не е непременно показателна и може да е следствие от различен продуктов микс. Също така при вноса от държавите с наложени антидъмпингови мерки се наблюдава ясна низходяща тенденция. Оттук следва заключението, че те не са нарушили причинно-следствената връзка на вредата за промишлеността на Съюза и увеличения дъмпингов внос от Турция и Русия.
(59)
Пазарният дял на вноса от другите трети държави е намалял леко през разглеждания период от 7 % през 2008 г. на 6 % през РП, докато този на Русия и Турция е нараснал. Средните цени на този внос са като цяло по-високи от дъмпинговия внос от засегнатите държави и са близки до средните цени на производителите от Съюза и като такива е отчетено, че не нарушават причинно-следствената връзка между вредата за промишлеността на Съюза и увеличения дъмпингов внос от Турция и Русия. Следователно твърдението се отхвърля и временното заключение, че вносът от трети държави не нарушава причинно-следствената връзка, се потвърждава.
(60)
Турското правителство твърди също, че евентуалната вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза, е причинена от увеличените производствени разходи в резултат от свиване на търсенето.
(61)
В това отношение се отбелязва, както вече бе посочено в съображение 101 от регламента за временните мерки, че финансовата и икономическа криза от 2008-2009 г. по всяка вероятност е причината за намаленото потребление на принадлежности за тръбопроводи. Потреблението е спаднало с повече от 40 % между 2008 г. и 2009 г. и се е задържало на това ниско ниво през останалата част от разглеждания период (въпреки че леко се е увеличило през РП). Като се има предвид, че постоянните разходи съставляват до 40 % от производствените разходи на производителите от Съюза, намалялото търсене, продажби и производство водят до значително по-високи производствени разходи за единица продукция. Това очевидно е оказало значително въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза.
(62)
Едновременно с това отрицателното въздействие на по-високите производствени разходи за единица продукция ясно е утежнено от факта, че цените на промишлеността на Съюза са падали под силния ценови натиск и значителното подбиване на цените от дъмпинговия внос от Турция и Русия. При нормална конюнктура на пазара промишлеността на Съюза би могла да ограничи въздействието от покачването на разходите за единица продукция, като се задържи поне нормалното ценово равнище, което явно е било невъзможно в условията на ценовия натиск, оказван от изкуствено евтиния дъмпингов внос от засегнатите държави.
(63)
Следователно твърдението се отхвърля и се прави заключението, че отрицателното въздействие на свитото търсене не е от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза и дъмпинговия внос от Русия и Турция.
(64)
При липсата на друго твърдение или коментари, изложеното в съображения 94-106 от регламента за временните мерки, включително заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент, се потвърждават.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(65)
След временното оповестяване ÇIB твърди, че налагането на мерки би довело до ситуация, при която ERNE Fittings, жалбоподател, би установил близка до монополната позиция на пазара на Съюза.
(66)
В това отношение се отбелязва, че ERNE е само единият от двамата жалбоподатели, а вторият - INTERFIT, е сходен по големина с ERNE. Освен това данните в регламента за временните мерки във връзка с участвалите в извадката производители на Съюза включва и трети производител от Съюза - Virgilio CENA & Figli. Освен това има значителен брой по-малки дружества в Съюза, които произвеждат и продават продукта - обект на разследването, и съществува значителен внос от други източници. Като се има предвид горепосоченото, се смята, че не съществува риск от монополизация на позицията на ERNE.
(67)
При липсата на други коментари изложеното в съображения 107-117 от регламента за временните мерки, включително заключението, че не съществуват убедителни причини срещу налагането на мерките върху дъмпинговия внос от засегнатите страни, се потвърждава.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ МЕРКИ
1. Равнище на отстраняване на вредата
(68)
При липсата на конкретни коментари изложеното в съдържанието на съображения 118-120 от временния регламент се потвърждава.
2. Окончателни мерки
(69)
Предвид направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Общността и в съответствие с член 9 от основния регламент се счита, че следва да бъде наложено окончателно антидъмпингово мито върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Турция на равнището на по-ниската от двете установени стойности - дъмпинговият марж и равнището на отстраняване на вредата, съгласно правилото за по-ниското мито, като във всички случаи това е дъмпинговият марж.
(70)
При липсата на съдействие от страна на руските производители износители се потвърждава изчисленият за Русия, валиден за цялата страна дъмпингов марж, както е обяснено в съображения 21-31 от регламента за временните мерки.
(71)
За Турция с оглед на това, че беше счетено, че нивото на съдействие беше сравнително слабо, остатъчният дъмпингов марж - въз основа на прилагането на разумен метод, който дава марж, по-висок от най-високия от индивидуалните маржове за трите съдействащи дружества, както е обяснено в съображение 49 по-горе, се потвърждава.
(72)
Въз основа на горепосоченото, предложените митнически ставки са, както следва:
Държава
Дружество
Окончателно антидъмпингово мито (%)
Русия
Всички дружества
23,8
Турция
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Всички останали дружества
16,7
(73)
Индивидуалните антидъмпингови митнически ставки за дружествата, определени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези мита (за разлика от митото, валидно за цялата страна, което се прилага за „всички останали дружества“) се прилагат изключително за вноса на продукти, произхождащи от засегнатите държави и произведени от посочените дружества, т.е. от конкретно посочените юридически лица. Внесени продукти, произведени от друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с неговото наименование и адрес, включително правни субекти, свързани с конкретно посочените тук, не могат да се възползват от тези ставки и за тях ще се прилага митническата ставка, приложима за „всички останали дружества“.
(74)
Всяко искане за прилагането на индивидуална ставка на антидъмпингово мито (напр. при промяна в наименованието на субекта или при създаване на нови структури за производство и продажби) следва да бъде отправено към Комисията (11) с цялата съответна информация, в частност всякакви изменения в дейността на дружеството, свързани с производството, вътрешните продажби и износа, произтекли във връзка с тази промяна в наименованието или в структурите за производство и продажби. При необходимост след това регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализиране на списъка на дружествата, към които се прилагат индивидуални митнически ставки.
(75)
Всички страни бяха уведомени за основните факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция и окончателното събиране на сумите, обезпечени с временните мита („окончателното оповестяване“). На тези страни бе предоставен и срок, в който те имаха възможност да представят коментарите си вследствие на това оповестяване.
(76)
След окончателното оповестяване бяха получени изложения от жалбоподателя, както и от двама съдействащи производители износители от Турция и ÇIB. Както турските производители, така и ÇIB получиха право на изслушване.
(77)
Жалбоподателят изрази съгласие с всички оповестени констатации. Коментарите в устна и писмена форма, представени от двамата турски износителя и ÇIB, бяха повторение на вече направените коментари след временното оповестяване. Отбелязва се, че никоя от заинтересованите страни не оспори използваните данни.
(78)
Обосновка и отговор на твърдението, свързано с прилагането на асиметричния метод, включително за зануляването при изчислението на дъмпинга, са представени в съображения 24-33 по-горе. Използването на турската лира за установяване на моделите на експортните цени е обяснено и съответното твърдение е разгледано в съображение 29 по-горе. Използването на средноаритметични цени вместо среднопретеглени експортни цени с цел определяне на моделите на експортните цени е обяснено и съответното твърдение е разгледано в съображение 30 по-горе. Твърдението, че полученият марж на печалбата при морския транспорт трябва да се включва в експортната цена, е описано и отхвърлено в съображение 19 по-горе. Твърдението, че кумулативната оценка на дъмпинговия внос от двете засегнати държави е неоснователна предвид разликите в географската концентрация на турските и руските продажби, е описано и отхвърлено в съображения 43 и 44 по-горе. Твърдението, че промишлеността на Съюза не е претърпяла съществена вреда предвид увеличението на пазарния им дял, е разгледано и отхвърлено в съображения 48-50 по-горе.
(79)
Като се има предвид, че след окончателното оповестяване няма аргументи, които биха повлияли върху резултата от оценката на разглеждания случай, не се налага изменение на констатациите, както е обяснено по-горе.
З. ОКОНЧАТЕЛНО СЪБИРАНЕ НА ВРЕМЕННОТО МИТО
(80)
С оглед размера на установения дъмпингов марж и предвид нивото на вредата, нанесена на промишлеността на Съюза, се смята за необходимо сумите, обезпечени посредством временното антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, да се съберат окончателно до размера на сумата на наложеното окончателно мито,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, попадащи понастоящем в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 (кодове по ТАРИК 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 и 7307998098) с произход от Русия и Турция.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Антидъмпингово мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Русия
Всички дружества
23,8
-
Турция
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9
B296
UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AȘ, Tuzla, Istanbul
12,1
B297
Всички останали дружества.
16,7
B999
3. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез временните антидъмпингови мита в съответствие с Регламент (ЕС) № 699/2012 върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция, се събират окончателно.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 17 януари 2013 година.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 78/2013,
annettu 17 päivänä tammikuuta 2013,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Venäjältä ja Turkista peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitos- ja muiden osien tuonnissa sekä kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan,
ottaa huomioon ehdotuksen, jonka Euroopan komissio on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Väliaikaiset toimenpiteet
(1)
Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, otti 31 päivänä heinäkuuta 2012 asetuksella (EU) N:o 699/2012 (2), jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’, käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin tiettyjen Venäjältä ja Turkista peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitos- ja muiden osien tuonnissa.
(2)
Menettely aloitettiin 1 päivänä marraskuuta 2011 julkaistulla ilmoituksella (3) sen jälkeen, kun teräksisten tyssähitsauksessa käytettävien liitososien valmistajien etuja valvova Defence Committee of the Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union, jäljempänä ’valituksen tekijät’, oli 20 päivänä syyskuuta 2011 tehnyt valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa yli 40 prosenttia tiettyjen raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitos- ja muiden osien kokonaistuotannosta unionissa.
(3)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 15 kappaleessa todetaan, polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2010 ja 30 päivän syyskuuta 2011 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2008 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
2. Myöhempi menettely
(4)
Sen jälkeen kun väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton perusteina olleista olennaisista tosiasioista ja huomioista oli ilmoitettu, jäljempänä ’alustavista päätelmistä ilmoittaminen’, monet intressitahot ilmoittivat kirjallisesti näkökantansa alustavista päätelmistä. Lisäksi kuulemista pyytäneille osapuolille annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi.
(5)
Komissio jatkoi lopullisia päätelmiään varten tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja analysointia.
3. Otanta
(6)
Koska unionin tuottajia, etuyhteydettömiä tuojia ja vientiä harjoittavia tuottajia koskevasta otannasta ei tehty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 5-11 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan.
4. Muita kolmansia maita koskevat voimassa olevat toimenpiteet
(7)
On syytä todeta uudelleen, että lopullisia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä on voimassa Malesiasta, Kiinan kansantasavallasta, Korean tasavallasta ja Thaimaasta peräisin olevien tiettyjen raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitos- ja muiden osien tuonnissa sekä toimenpiteiden kiertämisen seurauksena myös Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien, Indonesiasta, Sri Lankasta, Filippiineiltä ja Taiwanista lähetettyjen tiettyjen raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitos- ja muiden osien tuonnissa (tietyin poikkeuksin) (4). Edellisessä virkkeessä mainituista maista käytetään jäljempänä nimitystä ’maat, joihin sovelletaan polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä’.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
(8)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 17 kappaleessa todetaan, tarkasteltavana olevana tuotteena ovat raudasta tai teräksestä (ei kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä) valmistetut putkien liitos- ja muut osat (muut kuin valetut osat, laipat ja kierteitetyt osat), joiden suurin ulkoläpimitta on enintään 609,6 mm ja joita käytetään tyssähitsauksessa tai muihin tarkoituksiin ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ja ex 7307 99 80, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.
(9)
Koska tarkasteltavana olevasta tuotteesta ja samankaltaisesta tuotteesta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 17-20 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan.
C. POLKUMYYNTI
1. Venäjä
1.1 Normaaliarvo
(10)
Eräs venäläinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että polkumyyntimarginaalien laskemiseen olisi pitänyt käyttää ainoastaan venäläisyrityksiltä saatuja tietoja ja että turkkilaisyritysten tietojen käyttö ei ole oikein. On syytä muistaa, että yksikään venäläinen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä, joten Venäjää koskeva normaaliarvo vahvistettiin perusasetuksen 18 artiklan 1 ja 5 kohdan mukaisesti eli käytettävissä olleiden tietojen perusteella, toisin sanoen niiltä turkkilaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta saatujen tietojen perusteella, jotka käyttävät venäläisiä saumattomia teräsputkia tuotantopanoksena tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa. Sen vuoksi väite hylätään.
(11)
Koska normaaliarvon määrittämisestä ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 22-25 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan.
1.2 Vientihinta
(12)
Koska vientihinnan määrittämisestä ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 26 ja 27 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan.
1.3 Vertailu
(13)
Koska vientihinnan ja normaaliarvon välisestä vertailusta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 28 ja 29 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan.
1.4 Polkumyyntimarginaali
(14)
Eräs venäläinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että 23,8 prosentin väliaikainen polkumyyntitulli ei ole perusteltu, kun otetaan huomioon, että kyseinen yritys vie unioniin ainoastaan teräksisiä kulmakappaleita ja niitäkin hyvin pieniä määriä. Teräksiset kulmakappaleet sisältyvät kuitenkin tämän tutkimuksen kohteena oleviin tuotteisiin, mitä yksikään intressitaho ei ole kiistänyt. Lisäksi perusasetuksen 5 artiklan 7 kohdassa ja 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu, unioniin tuonnin vähäpätöisyyttä koskeva peruste voidaan ottaa huomioon ainoastaan koko maan osalta, ei kunkin yrityksen osalta erikseen. Sen vuoksi väite hylätään.
(15)
Toinen venäläinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, ettei se ollut harjoittanut polkumyyntiä, mistä oli osoituksena se, että se oli useita kertoja hävinnyt kulmakappaleiden ja taipeiden toimittamista koskevia tarjouskilpailuja unionin kilpaileville yrityksille. Kuten edellä on mainittu, on syytä muistaa, että yksikään venäläinen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut tässä tutkimuksessa yhteistyössä, minkä vuoksi Venäjää koskevat polkumyyntilaskelmat tehtiin käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan 1 ja 5 kohdan mukaisesti. Vaikka väitettä tarkasteltaisiin, on huomattava, että tarjouskilpailujen häviäminen unionissa toimiville kilpailijoille ei ole ristiriidassa kyseisen venäläisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta todetun polkumyynnin kanssa. Sen vuoksi väite hylätään.
(16)
Koska polkumyyntimarginaalin laskemisesta ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 30 ja 31 kappaleen päätelmät vahvistetaan.
(17)
Lopullisesti vahvistettu koko maata koskeva polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana on seuraava:
Yritys
Polkumyyntimarginaali
Kaikki yritykset
23,8 %
2. Turkki
2.1 Normaaliarvo
(18)
Koska normaaliarvon määrittämisestä ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 32-40 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan.
2.2 Vientihinta
(19)
Eräs vientiä harjoittava tuottaja väitti, että merirahdin osalta saatu voittomarginaali eli kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan laivayhtiölle maksamien rahtikulujen ja sen asiakkailtansa veloittamien rahtikulujen välinen erotus olisi sisällytettävä vientihintaan. Perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti vientihinta on kuitenkin hinta, joka tuotteesta tosiasiallisesti maksetaan tai tulee maksettavaksi, kun tuote myydään vietäväksi viejämaasta unioniin. Tuotteen kuljetuksesta asiakkaalle saatavaa voittomarginaalia ei voida pitää osana itse tuotteen vientihintaa. Sen vuoksi väite hylätään.
(20)
Koska vientihinnan määrittämisestä ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 41-43 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan.
2.3 Vertailu
(21)
Turkin terästeollisuuden vientiyhdistys (ÇIB) väitti, että saumattomien ja hitsattujen putkien liitos- ja muiden osien välisiä huomattavia hintaeroja ei ole otettu asianmukaisesti huomioon vientihinnan ja normaaliarvon välisessä vertailussa. Kaikki yhteistyössä toimineet yritykset toimittivat kuitenkin tiedot saumattomien ja hitsattujen osien myynnistä liiketoimikohtaisesti. Näitä tietoja on käytetty nimenomaan vientihinnan ja normaaliarvon välistä vertailua varten. Toisin sanoen saumattomia osia on verrattu vain saumattomiin osiin ja hitsattuja osia vain hitsattuihin osiin. Sen vuoksi väite hylätään.
(22)
Koska muita vertailua koskevia huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 44 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
2.4 Polkumyyntimarginaalit
a) Tutkimuksen kohteena olleiden yritysten polkumyyntimarginaali
(23)
Muistutettakoon, että yhdelle kolmesta yhteistyössä toimineesta vientiä harjoittavasta tuottajasta alustavasti vahvistettu yksilöllinen polkumyyntimarginaali määritettiin vertailemalla normaaliarvon painotettua keskiarvoa ja tarkasteltavana olevan tuotteen hintojen painotettua keskiarvoa yrityksen unioniin suuntautuvassa viennissä. Koska kyseisen yrityksen polkumyyntimarginaalin määrittämisestä ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 46 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan.
(24)
Kahden muun yhteistyössä toimineen yrityksen osalta polkumyyntilaskelmat osoittivat, että ne harjoittivat kohdennettua polkumyyntiä tiettyinä ajanjaksoina sekä tiettyjen asiakkaiden ja alueiden osalta. Näiden yritysten vientihinnat noudattivat selkeää rakennetta, jossa eri ostajien, alueiden ja ajanjaksojen välillä oli merkittäviä hintaeroja (enimmillään 30 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen samanlaisten mallien osalta). Lisäksi perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan ensimmäisen virkkeen alkuosassa säädettyyn menetelmään eli normaaliarvon painotetun keskiarvon ja vientihintojen painotetun keskiarvon väliseen vertailuun perustuva polkumyyntilaskelma ei kuvastanut kyseisten kahden tuottajan harjoittaman polkumyynnin tosiasiallista laajuutta, kuten tämän asetuksen 27 kappaleesta käy ilmi. Polkumyyntimarginaalia ei voitu vahvistaa myöskään yksittäisten normaaliarvojen ja unioniin suuntautuvan viennin yksittäisten hintojen välisellä vertailulla kunkin liiketapahtuman osalta perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan ensimmäisen virkkeen loppuosan mukaisesti, koska normaaliarvoa varten ei ollut riittävästi vientitapahtumia vastaavia kotimaisia liiketapahtumia, kuten 28 kappaleessa osoitetaan.
(25)
Tästä syystä kyseisten kahden yrityksen tapauksessa verrattiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti painotettuun keskiarvoon perustuvaa normaaliarvoa kaikkien unioniin suuntautuneiden yksittäisten vientitapahtumien hintoihin, jotta yritysten harjoittaman polkumyynnin kokonaismäärä kävisi ilmi laskelmasta. Koska tällainen vertailumenetelmä muodostaa poikkeuksen perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdassa säädettyihin kahteen ensimmäiseen menetelmään nähden, komissio tarkasti huolellisesti, täyttyivätkö menetelmän käyttämisedellytykset selkeästi tässä tapauksessa. Yksityiskohtaisista polkumyyntilaskelmista, määritetyt vientihinnan rakenteet mukaan lukien, on tuotu esiin. Yksikään turkkilaisista vientiä harjoittavista tuottajista ei kiistänyt laskelmien perustana olevia tietoja.
(26)
Sekä yhteistyössä toimineet yritykset, ÇIB että Turkin hallitus väittivät kuitenkin, että mainittujen kahden turkkilaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta määritettyä kohdennettua polkumyyntiä koskevat selitykset olivat riittämättömät ja että vientihinnoissa mahdollisesti havaittava rakenne oli tahaton. Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan kuulemisessa, jota kyseiset kaksi turkkilaista viejää olivat pyytäneet, annettiin näille kahdelle yritykselle yksityiskohtaiset selitykset kohdennetun polkumyynnin määrittämisestä ja sen pohjana olevista polkumyyntilaskelmista. Komissio myös selvensi, että vaikka yritysten käytännöt olisivat olleet tahattomia (5), niistä aiheutui kohdennettua polkumyyntiä. On huomattava, että perusasetuksessa ei vaadita tutkimuksen suorittavaa viranomaista erittelemään tutkimuksen kohteena olevan polkumyynnin mahdollisia syitä, kuten valuuttakurssien vaihteluja, eri alueiden toisistaan poikkeavaa hinnoittelupolitiikkaa jne. Riittää, että vientihinnoissa vahvistetaan esiintyvän rakenteita, joiden mukaisesti hinnat vaihtelevat merkittävästi eri ostajien, alueiden tai ajanjaksojen välillä (6). Kuulemisen jälkeen kummallekin yritykselle toimitettiin lisäksi yrityskohtaiset selitykset. Lisäksi Turkin pysyvälle edustustolle unionissa on lähetetty verbaalinootti, jossa selvitetään kohdennetun polkumyynnin määrittäminen ja polkumyyntimarginaalin laskennassa sovellettu menetelmä. ÇIB:n pyytämässä toisessa kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan kuulemisessa annettiin lisäksi ÇIB:lle yksityiskohtaiset selitykset kohdennetun polkumyynnin määrittämisestä ja sen pohjana olevista polkumyyntilaskelmista.
(27)
Tutkimus vahvisti kyseisten kahden vientiä harjoittavan tuottajan osalta kolme selkeää rakennetta vientihinnoissa, jotka kattavat valtaosan niiden unioniin suuntautuvasta vientimyynnistä: vientihinnoissa oli huomattavia eroja eri ostajien, alueiden ja ajanjaksojen välillä, kuten osapuolille toimitetut päätelmien perustana olevat tiedot osoittivat. Tämä oli tähän asiaan liittyvien poikkeuksellisten olosuhteiden perusteellisen tutkimuksen tulos, jonka perusteella katsottiin tarpeelliseksi käyttää kohdennettuun polkumyyntiin sovellettavaa menetelmää. Vientihinnoissa oli todettu esiintyvän huomattavia eroja, ja yksikin näistä kolmesta vientihintarakenteesta olisi riittävä syy käyttää painotettua keskiarvoa kaikkien yksittäisten vientitapahtumien vertailuun perustuvaan menetelmään, joten tämä vertailumenetelmä katsottiin asianmukaiseksi tässä nimenomaisessa tapauksessa. Lisäksi kummankin yrityksen osalta normaaliarvon painotetun keskiarvon ja tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuvan viennin hintojen painotetun keskiarvon välisellä vertailulla (ensimmäinen symmetrinen menetelmä) vahvistettu polkumyynnin kokonaismäärä poikkeaa huomattavasti painotettuun keskiarvoon perustuvan normaaliarvon ja kaikkien unioniin suuntautuvien yksittäisten vientitapahtumien hintojen välisellä vertailulla (epäsymmetrinen menetelmä) vahvistetusta polkumyynnin määrästä, kuten osapuolille toimitetut päätelmien perustana olevat tiedot osoittavat. Näin ollen voidaan päätellä, että ensimmäisen symmetrisen menetelmän käyttäminen johtaisi siihen, että tiettynä ajanjaksona, tietyillä alueilla ja tiettyjen asiakkaiden osalta harjoitettu kohdennettu polkumyynti jäisi epäasianmukaisesti piiloon. Toisin sanoen ensimmäisellä symmetrisellä menetelmällä vahvistettu polkumyyntimarginaali ei vastaisi kyseisten kahden yrityksen harjoittaman polkumyynnin koko laajuutta.
(28)
Polkumyyntimarginaalia ei voitu vahvistaa myöskään vertaamalla yksittäisiä normaaliarvoja unioniin suuntautuvan viennin yksittäisiin hintoihin kunkin liiketapahtuman osalta perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan ensimmäisen virkkeen loppuosan mukaisesti (toinen symmetrinen menetelmä). Tuossa menetelmässä määritetään yksittäiset kotimaiset liiketapahtumat, jotka ovat verrattavissa yksittäisiin vientitapahtumiin, ja otetaan huomioon esimerkiksi myyntimäärän ja liiketapahtuman päivämäärän kaltaisia tekijöitä. Koska normaaliarvoa varten ei ollut riittävästi vientitapahtumia vastaavia kotimaisia liiketapahtumia, polkumyyntimarginaalia ei ollut mahdollista vahvistaa toisen symmetrisen menetelmän pohjalta. Koska vientihintojen rakenne, jossa hinnat vaihtelivat huomattavasti eri ostajien, alueiden tai ajanjaksojen välillä, oli vahvistunut ja koska kumpikaan symmetrinen menetelmä ei toisi esille polkumyynnin koko laajuutta, on 2 artiklan 11 kohdan toisen virkkeen mukaisesti päätetty vahvistaa polkumyyntimarginaali epäsymmetrisen menetelmän pohjalta.
(29)
Kumpikin yhteistyössä toiminut yritys ja ÇIB väittivät, että vientihintoja ei ollut perusteltua verrata Turkin liiroiksi muunnettuina, koska myynti unioniin oli tapahtunut euroina ja Turkin liiraa käytetään ainoastaan kirjanpitosyistä. Euron ja Turkin liiran välisen valuutanvaihtokurssin vaihtelun väitettiin vaikuttaneen merkittävästi hintojen määrittämiseen, mikä väistämättä vaikuttaisi eri ajanjaksojen vientihintojen vertailun tuloksiin perusteettomasti. Komission vakiintuneena käytäntönä on kuitenkin käyttää vientihintojen vertailussa ja polkumyyntimarginaalien laskennassa yhteistyössä toimivien vientiä harjoittavien tuottajien viejämaassa käyttämää kirjanpitovaluuttaa. On syytä todeta, että normaaliarvon pohjana käytetyt kustannukset ja kotimaan hinnat ilmoitetaan Turkin liiroina. Siitä syystä vientihintojen ja normaaliarvon välinen vertailu tehdään tuossa valuutassa. Näin ollen ainoa järkevä vientihintojen rakenteen vahvistamista koskeva lähestymistapa samojen polkumyyntilaskelmien yhteydessä on käyttää edellä mainittuja, Turkin liiroina ilmoitettuja vientihintoja. Kuten edellä jo todetaan, perusasetuksessa ei myöskään vaadita kohdennetun polkumyynnin mahdollisten syiden, kuten valuuttakurssivaihtelujen, analysointia (7). Sen vuoksi väite hylätään.
(30)
Molemmat yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että vientihintojen rakenteen vahvistamiseksi olisi otettava huomioon pikemminkin vertailukelpoisten tuotelajien painotetut keskihinnat kuin aritmeettiset keskihinnat. Perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdassa viitataan kuitenkin vientihintojen rakenteeseen eikä vientihintojen painotetun keskiarvon tai viennin arvon rakenteeseen. Vientihintojen painotetun keskiarvon käyttö vääristäisi analyysiä, koska silloin otettaisiin huomioon viennin määrä pelkkien vientihintojen sijasta. Vientihintojen rakenne, jossa on huomattavia eroja eri ostajien, alueiden ja ajanjaksojen välillä, voidaan joka tapauksessa vahvistaa myös silloin, kun käytetään painotettuja keskihintoja aritmeettisten keskivientihintojen sijasta. Kaksi osapuolta kiisti vientihinnoissa mahdollisesti esiintyvien rakenne-erojen merkityksen siinä tapauksessa, että käytetään painotettuja keskiarvoja. On todettava, että nämä osapuolet eivät kiistä tosiasioita koskevia havaintoja, jotka on tehty aritmeettisen keskiarvon perusteella; kuten edellä on selitetty, kyseinen menetelmä on tarkoituksenmukainen. Sen vuoksi väite hylätään.
(31)
ÇIB väitti, että nollaamisen soveltaminen ei ole perusteltua ja viittasi WTO:n riitojenratkaisuelimen raporttiin (8), jäljempänä ’vuodevaatteita koskeva raportti’, jossa nollaamiskäytännön todettiin olevan ristiriidassa WTO:n polkumyynnin vastaisen sopimuksen kanssa. Unionin yleinen tuomioistuin (9) on kuitenkin vahvistanut, että vuodevaatteita koskevan raportin päätelmiä ei voida soveltaa kohdennetun polkumyynnin tapauksessa. Vuodevaatteita koskevassa raportissa onkin kyse ainoastaan nollaamistekniikasta ensimmäisen symmetrisen menetelmän yhteydessä, eikä sen voida katsoa koskevan tuota tekniikkaa silloin, kun sitä käytetään epäsymmetrisen menetelmän yhteydessä. Vaikka nollaamistekniikan käyttö voisikin olla - kuten WTO:n riitojenratkaisuelin on todennut - vuoden 1994 polkumyyntisäännöstön 2.4.2 artiklan vastaista ja epätasapuolista ensimmäisen symmetrisen menetelmän yhteydessä ja erityisesti silloin, kun vientihinnoissa ei ole mitään tiettyä rakennetta, sen käyttö ei näin ollen ole kyseisen säännön tai perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan vastaista eikä mainitun asetuksen 2 artiklan 10 kohdassa tarkoitetulla tavalla epätasapuolista epäsymmetrisen menetelmän yhteydessä silloin, kun kyseisen menetelmän kaksi käyttöedellytystä täyttyvät. Lisäksi nollaamistekniikka on osoittautunut matemaattisesti välttämättömäksi, jotta epäsymmetrisellä menetelmällä saataisiin eri tulokset kuin ensimmäisellä symmetrisellä menetelmällä. Jos tuota vähennystä ei tehdä, epäsymmetrinen menetelmä antaa aina saman tuloksen kuin ensimmäinen symmetrinen menetelmä. Sen vuoksi väite hylätään.
(32)
ÇIB väitti myös, että nollaamisen käyttö johtaa alhaisemman tullin säännön rikkomiseen. Väitteen mukaan polkumyyntimarginaalit on käytetyn nollaamistekniikan vuoksi laskettu suuremmiksi kuin olisi pitänyt.
(33)
Nollaamisen käyttö epäsymmetrisessä menetelmässä ei kuitenkaan sulje pois alhaisemman tullin säännön soveltamista. Kaikkien kolmen yhteistyössä toimineen yrityksen polkumyyntimarginaaleja - käytetystä menetelmästä riippumatta - on verrattu yritysten vahingon korjaaviin tasoihin sen varmistamiseksi, että niistä alempi määrittelee tullin. Sen vuoksi väite hylätään.
(34)
Koska tutkimuksen kohteena olleiden yritysten polkumyyntimarginaaleista ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 47 ja 48 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
b) Yhteistyöhön osallistumattomien yritysten polkumyyntimarginaali
(35)
Koska yhteistyöhön osallistumattomien yritysten polkumyyntimarginaalista ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 49 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan.
(36)
Lopullisesti vahvistetut koko maata koskevat polkumyyntimarginaalit ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana ovat seuraavat:
Yritys
Polkumyyntimarginaali
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Kaikki muut yritykset
16,7 %
D. VAHINKO
1. Unionin tuotanto, unionin tuotannonala ja kulutus
(37)
Koska unionin tuotantoa, unionin tuotannonalaa ja kulutusta koskevia huomautuksia ei ole tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 51-54 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
2. Tuonti asianomaisista maista
2.1 Tarkasteltavana olevan tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi
(38)
Alustavista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen ÇIB väitti, että asianomaisista kahdesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin kumulatiivinen arviointi ei ole oikeutettua. Periaatteessa se toisti turkkilaisten vientiä harjoittavien tuottajien menettelyn aloittamisen jälkeen esittämät näkemykset väittämällä, että Venäjältä ja Turkista tulevan tuonnin määrät ja hinnat ovat kehittyneet eri tavalla.
(39)
Tältä osin todetaan uudelleen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 59 kappaleen mukaisesti, että tutkimuksessa vahvistettiin Turkista tulevan tuonnin pysyneen määrältään suhteellisen vakaana, kun taas Venäjältä tuleva tuonti on absoluuttisesti mitattuna kasvussa. Kummastakin maasta tulevan tuonnin markkinaosuus on kuitenkin kasvanut, kun otetaan huomioon kysynnän supistuminen tarkastelujakson aikana.
(40)
Samaan aikaan niiden hinnoittelussa ei näy merkittäviä eroja: Venäjän keskihinnat ovat hieman alhaisempia mutta hyvin lähellä Turkin keskihintoja. Tältä osin toistettakoon, että tutkimus vahvisti molempien maiden yritysten harjoittaneen merkittävää, jopa 30 prosentin alihinnoittelua (ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 65 kappale). Näin ollen väite hylätään.
(41)
ÇIB väitti vielä, että Turkista tuleva tuonti olisi katsottava merkitykseltään vähäiseksi, ja huomautti, että aikaisemmassa tapauksessa, joka koski samanlaista tuotetta (Kiinan kansantasavallasta, Kroatiasta, Slovakiasta, Taiwanista ja Thaimaasta peräisin olevia raudasta tai teräksestä valmistettuja putkien liitososia (10)), katsottiin Slovakiasta ja Taiwanista tuleva tuonti vähämerkityksiseksi (vaikka se oli yli vähimmäistason raja-arvon) eikä sitä siksi kumuloitu muista maista polkumyynnillä tulevan tuonnin kanssa.
(42)
On huomattava, että Kiinan kansantasavallasta, Kroatiasta, Slovakiasta, Taiwanista ja Thaimaasta tulevan putkien liitososien tuonnin osalta Slovakiasta ja Taiwanista tulevan tuonnin tosiaan todettiin tapahtuneen polkumyynnillä, ja vaikka sen määrä ylitti raja-arvon - joka on yksi prosentti markkinaosuudesta -, sitä ei kumuloitu muun polkumyyntituonnin kanssa. Tuossa tapauksessa tilanne oli kuitenkin hyvin erilainen kuin nyt käsiteltävänä olevassa tapauksessa, sillä Slovakiasta ja Taiwanista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus oli jyrkässä laskussa eikä sitä pidetty merkittävänä muista asianomaisista maista tuleviin tuontimääriin verrattuna, joten sen ei katsottu aiheuttavan vahinkoa. Nyt käsiteltävässä tapauksessa sen sijaan sekä Turkista että Venäjältä peräisin oleva tuonti kasvattaa markkinaosuuttaan, ja ne ovat määrältään verrattavissa toisiinsa. Näin ollen väite hylätään.
(43)
Lisäksi ÇIB väitti, että Turkista ja Venäjältä tuleva tuonti ei ole samanlaista kilpailuolosuhteiden suhteen, koska ”myynnin maantieteellisessä keskittymisessä on eroja” Yhdistyksen toimittamien tilastojen mukaan Turkki keskitti tutkimusajanjaksolla yli 70 prosenttia myynnistään Espanjaan, Ranskaan, Italiaan ja Puolaan, kun taas Venäjän myynti keskittyi lähes kokonaan Tšekkiin ja Saksaan.
(44)
Tältä osin on huomattava, että eroja myynnin maantieteellisessä keskittymisessä ei voida pitää osoituksena erilaisista kilpailuolosuhteista. Koska unioni muodostaa yhteismarkkina-alueen, tuontituotteiden saapumispaikka ei ole ratkaiseva sen kannalta, miten kyseiset tuotteet pärjäävät kilpaillessaan keskenään tai samankaltaisen tuotteen kanssa. Kilpailuolosuhteista on syytä todeta jälleen, että tuonti Venäjältä ja Turkista on samanlaista hinnaltaan, ja kummankin todettiin alittavan unionin hinnat, ja että niiden myyntikanavat ovat samanlaiset. Näin ollen väite hylätään.
(45)
Koska muita huomautuksia asianomaisista maista tulevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kumulatiivisesta arvioinnista ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 55-60 kappale vahvistetaan.
2.2 Tarkasteltavana olevan polkumyyntituonnin määrä, markkinaosuus, tuontihinnat ja hintojen alittavuus
(46)
Koska tarkasteltavana olevan polkumyyntituonnin määrästä, markkinaosuudesta, tuontihinnoista ja hintojen alittavuudesta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 61-65 kappaleen sisältö vahvistetaan.
(47)
Todettakoon vielä uudelleen, että asianomaisista maista polkumyynnillä tuodun tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat unionissa alittivat unionin tuotannonalan hinnat jopa noin 30 prosentilla.
3. Unionin tuotannonalan tilanne
(48)
Alustavista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen ÇIB ja Turkin hallitus väittivät, että koska unionin tuotannonala kasvatti markkinaosuuttaan noin 3 prosentilla vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä, komission olisi pitänyt päätellä, että unionin tuotannonala ei kärsinyt merkittävää vahinkoa tarkastelujaksolla.
(49)
Ensinnäkin on huomattava, että väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa (ks. esimerkiksi mainitun asetuksen johdanto-osan 72, 86 tai 91 kappale) todetaan selkeästi unionin tuotannonalan markkinaosuuden hieman kasvaneen. Toiseksi on huomattava väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 72 kappaleen selvennys siitä, että markkinaosuuden kasvu johtuu siitä, että unionin tuottajien myyntimäärät laskivat hieman vähemmän kuin kulutus tarkastelujaksolla.
(50)
Lisäksi markkinaosuus on jäljempänä mainitun varastojen supistumisen ohessa ainoa vahinkoindikaattori, joka osoittaa myönteistä kehitystä tarkastelujakson aikana. Näin ollen väite hylätään.
(51)
Turkin hallitus väitti myös, että otokseen kuuluneiden unionin tuottajien loppuvarastojen supistuminen osoittaa unionin tuotannonalan olleen tilanteessa, jossa se ei kärsinyt vahinkoa.
(52)
Huomattakoon, että otokseen kuuluneiden unionin tuottajien loppuvarastot todellakin pienenivät 18 prosentilla vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 79 kappaleessa todetaan.
(53)
Samalla on tunnustettava, että varastojen supistumista voitaisiin pitää myönteisenä merkkinä, mutta vain tilanteessa, jossa myynti kasvaisi nopeammin kuin tuotanto. Näin ei kuitenkaan ole tässä tutkimuksessa. Päinvastoin, varastojen supistuminen on tässä tapauksessa vain osoitus siitä, että tuotantomäärät pienenivät myyntiä nopeammin. Tällaisessa tilanteessa varastojen supistumista ei voida pitää myönteisenä kehityksenä. Näin ollen väite hylätään.
(54)
Koska muita väitteitä tai huomautuksia ei esitetty, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 66-88 kappaleen päätelmät sekä se, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
E. SYY-YHTEYS
1. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus
(55)
Koska asiaan liittyviä huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 90-93 kappale vahvistetaan.
2. Muiden tekijöiden vaikutus
(56)
Alustavista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen ÇIB ja Turkin hallitus väittivät, että unionin tuotannonalan mahdollisesti kärsimän vahingon todellinen syy olisi muista kolmansista maista ja varsinkin maista, joihin sovelletaan polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä, tuleva alhaisilla hinnoilla tapahtuva tuonti.
(57)
Tähän liittyen on huomattava, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 96 kappaleessa jo todetaan, että tuonti unionin markkinoille jatkui edelleen niistä kahdeksasta maasta, joihin sovelletaan polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä, vaikka näiden maiden markkinaosuus laski 21 prosentista 17 prosenttiin vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tämän tuonnin keskihinnat ovat yleisesti ottaen alhaisempia kuin tämän tarkastelun kohteena olevista maista polkumyynnillä tulevan tuonnin hinnat. Vaikka sovellettava polkumyyntitulli otettaisiinkin huomioon, kyseisen tuonnin hinnat ovat silti alhaiset ja vastaavat Venäjältä ja Turkista tulevan tuonnin hintoja ja alittavat unionin tuottajien keskihinnat.
(58)
On kuitenkin huomattava, että maista, joihin sovelletaan polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä, niin kuin kaikista kolmansista maista, on saatavissa vain vähän tilastotietoja ja keskihintoja, joten vahvistettu hintaero ei välttämättä ole ratkaiseva ja voi johtua erilaisesta tuotejakaumasta. Lisäksi tuonti maista, joihin sovelletaan polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä, on selvästi vähenemässä. Näin ollen päätellään, että se ei poista unionin tuotannonalan kärsimän vahingon ja Venäjältä ja Turkista polkumyynnillä tapahtuvan lisääntyvän tuonnin välistä syy-yhteyttä.
(59)
Tarkastelujakson aikana muista kolmansista maista tapahtuneen tuonnin markkinaosuus laski 7 prosentista 6 prosenttiin vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä, kun taas Venäjältä ja Turkista tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi. Tuon tuonnin keskihinnat olivat yleensä korkeampia kuin tarkastelun kohteena olevista maista polkumyynnillä tulevan tuonnin hinnat ja lähempänä unionin tuottajien keskihintoja, joten niiden ei katsota poistavan syy-yhteyttä unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon ja Turkista ja Venäjältä polkumyynnillä tulevan lisääntyvän tuonnin väliltä. Näin ollen väite hylätään, ja alustava päätelmä, jonka mukaan kolmansista maista tuleva tuonti ei poista syy-yhteyttä, vahvistetaan.
(60)
Turkin hallitus väitti vielä, että unionin tuotannonalan mahdollisesti kärsimä vahinko olisi aiheutunut tuotantokustannusten kasvamisesta, joka johtui kysynnän supistumisesta.
(61)
Tältä osin on huomattava, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 101 kappaleessa todetaan, että vuosien 2008-2009 rahoitus- ja talouskriisi on hyvin todennäköisesti syy putkien liitososien kulutuksen vähenemiseen. Kulutus putosi yli 40 prosenttia vuosien 2008 ja 2009 välillä ja pysyi yhtä alhaisella tasolla koko tarkastelujakson loppuajan (lukuun ottamatta pientä kasvua tutkimusajanjaksolla). Koska kiinteiden kustannusten osuus unionin tuottajien valmistuskustannuksista on jopa 40 prosenttia, kysynnän, myynnin ja tuotannon väheneminen johtaa huomattavasti korkeampiin yksikkökohtaisiin valmistuskustannuksiin. Tämä on luonnollisesti vaikuttanut merkittävästi unionin tuotannonalan kannattavuuteen.
(62)
Korkeammilla yksikkökohtaisilla valmistuskustannuksilla olevaa kielteistä vaikutusta pahensi selvästi samanaikainen unionin tuotannonalan hintojen putoaminen, kun huomattavasti niitä alemmilla hinnoilla tapahtuva Turkista ja Venäjältä tuleva polkumyyntituonti aiheutti ankaraa hintapainetta. Tavanomaisessa markkinatilanteessa unionin tuotannonalan pitäisi pystyä minimoimaan yksikkökohtaisten valmistuskustannusten nousun vaikutukset pitämällä hinnat vähintään tavanomaisella tasolla, mikä ei selvästikään ollut mahdollista tilanteessa, jossa asianomaisista maista tuleva keinotekoisen halpa polkumyyntituonti aiheutti hintapainetta.
(63)
Näin ollen väite hylätään, ja päätellään lopullisesti, että kysynnän supistumisen aiheuttamat mahdolliset kielteiset vaikutukset eivät riitä poistamaan unionin tuotannonalan kärsimän vahingon ja Venäjältä ja Turkista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin välistä syy-yhteyttä.
(64)
Koska muita väitteitä tai huomautuksia ei esitetty, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 94-106 kappale, mukaan luettuna päätelmä, jonka mukaan asianomaisista maista tuleva polkumyynnillä tapahtuva tuonti on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
F. UNIONIN ETU
(65)
Alustavista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen ÇIB väitti, että toimenpiteiden käyttöönotto johtaisi tilanteeseen, jossa valituksen tekijänä oleva ERNE Fittings saisi monopolia muistuttavan aseman unionin markkinoilla.
(66)
Tässä yhteydessä on huomattava, että ERNE on vain toinen valituksen tekijöistä ja että toinen valituksen tekijä - INTERFIT - on kooltaan ERNEä vastaava. Lisäksi otokseen valittuja unionin tuottajia koskevissa väliaikaista tullia koskevan asetuksen tiedoissa oli mukana myös kolmas unionin tuottaja eli Virgilio CENA & Figli. Unionissa on niiden lisäksi merkittävä määrä pienempiä yrityksiä, jotka tuottavat ja myyvät tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta, ja tuontia on merkittävästi myös muista lähteistä. Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että ERNEn asema ei ole vaarassa monopolisoitua.
(67)
Koska muita huomautuksia ei esitetty, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 107-117 kappale, mukaan luettuna päätelmä, jonka mukaan ei ole olemassa pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön toimenpiteitä asianomaisista maista peräisin olevassa polkumyynnillä tapahtuvassa tuonnissa.
G. LOPULLISET TOIMENPITEET
1. Vahingon korjaava taso
(68)
Koska asiaan liittyviä huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 118-120 kappaleen sisältö vahvistetaan.
2. Lopulliset toimenpiteet
(69)
Polkumyynnistä, vahingosta, syy-yhteydestä ja unionin edusta tehtyjen päätelmien perusteella katsotaan, että Venäjältä ja Turkista peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevat lopulliset polkumyyntitullit olisi otettava perusasetuksen 9 artiklan mukaisesti käyttöön todetuista polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alimman suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti; kaikissa tapauksissa polkumyyntimarginaali on alhaisempi.
(70)
Koska yksikään venäläinen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä, Venäjälle laskettiin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 21-31 kappaleessa selostetun mukaisesti koko maata koskeva polkumyyntimarginaali, joka nyt vahvistetaan.
(71)
Turkin osalta yhteistyöhön osallistumisen astetta pidettiin suhteellisen alhaisena, joten jäännöspolkumyyntimarginaali määritettiin käyttämällä hyväksyttävää menetelmää, jonka pohjalta saatiin marginaali, joka on korkeampi kuin yhdellekään kolmesta yhteistyössä toimineesta yrityksestä määritetty yksilöllinen marginaali, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 49 kappaleessa selostetaan, ja tuo jäännöspolkumyyntimarginaali vahvistetaan.
(72)
Edellä esitetyn perusteella ehdotetut tullit ovat seuraavat:
Maa
Yritys
Lopullinen polkumyyntitulli (%)
Venäjä
Kaikki yritykset
23,8
Turkki
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Kaikki muut yritykset
16,7
(73)
Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin nyt tehdyn tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat näiden yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan asianomaisista maista peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (vaikka kyseessä olisi erikseen mainittuun yritykseen etuyhteydessä oleva yritys), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
(74)
Kaikki yksilöllisen polkumyyntitullin soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (11), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.
(75)
Osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella lopullisen polkumyyntitullin käyttöönottoa tiettyjen Venäjältä ja Turkista peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitos- ja muiden osien tuonnissa ja väliaikaisen tullin vakuutena olevien määrien lopullista kantamista, jäljempänä ’lopullisista päätelmistä ilmoittaminen’. Osapuolille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat tehdä tästä ilmoituksesta johtuvia huomautuksia.
(76)
Lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen saatiin huomautuksia valituksen tekijältä sekä kahdelta yhteistyössä toimineelta turkkilaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta ja ÇIB:ltä. Sekä turkkilaiset tuottajat että ÇIB pyysivät kuulemista, jotka niille myös järjestettiin.
(77)
Valituksen tekijä hyväksyi kaikki ilmoitetut päätelmät. Kahden turkkilaisviejän ja ÇIB:n suullisesti ja kirjallisesti esittämissä näkökannoissa toistettiin jo alustavista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen tehdyt huomautukset. On huomattava, että yksikään asianomainen osapuoli ei kiistänyt päätelmien perustana olevia tietoja.
(78)
Perustelut epäsymmetrisen menetelmän ja nollaamistekniikan soveltamiselle polkumyyntilaskelmissa ja vastaus niiden käyttöön liittyvään väitteeseen esitetään edellä olevassa johdanto-osan 24-33 kappaleessa. Turkin liiran käyttö vientihintarakenteiden vahvistamisessa selitetään ja siihen liittyvää väitettä käsitellään edellä olevassa 29 kappaleessa. Aritmeettisten keskihintojen käyttö painotettujen keskihintojen sijasta vientihintarakenteiden vahvistamisessa selitetään ja siihen liittyvää väitettä käsitellään edellä olevassa 30 kappaleessa. Väite, jonka mukaan merirahdista saatu voittomarginaali pitäisi sisällyttää vientihintaan, selostetaan ja hylätään edellä olevassa 19 kappaleessa. Väite, jonka mukaan Turkista ja Venäjältä tulevan tuonnin kumulatiivinen arviointi ei ole perusteltua, koska Turkin ja Venäjän myynnin maantieteellisessä keskittymisessä on eroja, selostetaan ja hylätään edellä olevassa 43 ja 44 kappaleessa. Väite siitä, että unionin tuotannonalalle ei aiheutunut vahinkoa, koska sen markkinaosuus kasvoi, käsitellään ja hylätään edellä olevassa 48-50 kappaleessa.
(79)
Koska lopullisista päätelmistä ilmoittamisen perusteella ei esitetty huomautuksia, jotka vaikuttaisivat arvioinnin tulokseen, edellä esitettyjen päätelmien muuttamiseen ei ole aihetta.
H. VÄLIAIKAISEN TULLIN LOPULLINEN KANTAMINEN
(80)
Koska todetut polkumyyntimarginaalit ovat huomattavat ja unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko on merkittävä, katsotaan tarpeelliseksi kantaa lopullisesti väliaikaista tullia koskevalla asetuksella käyttöön otettujen väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena olevat määrät käyttöön otettavan lopullisen tullin suuruisena,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli, jota sovelletaan sellaisten Venäjältä ja Turkista peräisin olevien, raudasta tai teräksestä (ei kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä) valmistettujen putkien liitos- ja muiden osien (muut kuin valetut osat, laipat ja kierteitetyt osat) tuontiin, joiden suurin ulkoläpimitta on enintään 609,6 millimetriä ja joita käytetään tyssähitsauksessa tai muihin tarkoituksiin ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ja ex 7307 99 80 (TARIC-koodit 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 ja 7307998098).
2. Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien, 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:
Maa
Yritys
Polkumyyntitulli (%)
Taric-lisäkoodi
Venäjä
Kaikki yritykset
23,8
-
Turkki
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9
B296
UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AȘ, Tuzla, Istanbul
12,1
B297
Kaikki muut yritykset
16,7
B999
3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Kannetaan lopullisesti tiettyjen Venäjältä ja Turkista peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitos- ja muiden osien tuonnissa asetuksella (EU) N:o 699/2012 käyttöön otettujen väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena olevat määrät.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 17 päivänä tammikuuta 2013.