РЕШЕНИЕ № 541/2014/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 16 април 2014 година
за създаване на рамка за подкрепа на космическото наблюдение и проследяване
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 189, параграф 2 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
след консултация с Комитета на регионите,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
В своето съобщение от 4 април 2011 г., озаглавено „Към космическа стратегия на Европейския съюз в услуга на гражданите“, Комисията подчерта, че споделената компетентност в областта на космоса, предоставена на Съюза с Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), върви ръка за ръка със засилено партньорство с държавите-членки. Комисията също така изтъкна, че всяко ново действие трябва да се основава на съществуващите ресурси и на съвместното определяне на нуждата от нови ресурси.
(2)
В резолюцията си от 26 септември 2008 г., озаглавена „Развиване на европейската космическа политика“ (3), Съветът припомни, че космическите активи са се превърнали в неделима част от нашата икономика и че поради това тяхната сигурност трябва да бъде гарантирана. Той подчерта, че „е необходимо Европа […] да развие европейска способност за мониторинг и наблюдение на своята космическа инфраструктура и на космическите отпадъци, първоначално основана на съществуващите национални и европейски активи, като се възползва от отношенията, които могат да бъдат установени с други нации партньори, и техните способности“.
(3)
В резолюцията си от 25 ноември 2010 г., озаглавена „Глобални предизвикателства: пълноценно използване на европейските космически системи“, Съветът отчете необходимостта от бъдеща способност за осведомяване относно ситуацията в космическото пространство като дейност на европейско равнище за развитие и експлоатация на съществуващите национални и европейски, граждански и военни активи и прикани Комисията и Съвета да предложат схема за управление и политика по отношение на данните, които ще дадат възможност на държавите-членки да допринасят със съответни национални способности в съответствие с приложимите изисквания и разпоредби, свързани със сигурността. Съветът освен това прикани „всички институционални европейски участници да разработят подходящи мерки“, които да се основават на дефинирани изисквания на потребителите в гражданската и военната сфера, да използват съответните активи в съответствие с приложимите изисквания, свързани със сигурността, и да развиват резултатите от подготвителната програма на Европейската космическа агенция (ЕКА) в областта на осведомяването относно ситуацията в космическото пространство.
(4)
В заключенията на Съвета от 31 май 2011 г. относно съобщението на Комисията „Към космическа стратегия на Европейския съюз в услуга на гражданите“ и в резолюцията на Съвета от 6 декември 2011 г., озаглавена „Насоки относно добавената стойност и ползите от космическото пространство за сигурността на европейските граждани“ (4), се потвърди „необходимостта от ефективна способност за осведомяване относно ситуацията в космическото пространство като дейност на европейско равнище“ и се призовава Съюзът да оползотворява максимално активите, компетентностите и уменията, които вече съществуват или се разработват в държавите-членки, на европейско равнище и съответно в международен план. Като отчита възможността за двойна употреба на тази система и като взема предвид по-специално свързаното ѝ със сигурността измерение, Съветът призова Комисията и Европейската служба за външна дейност (ЕСВД), в тясно сътрудничество с ЕКА и държавите-членки, които притежават такива активи и имат капацитет, и в консултация с всички участници, да направи предложения за пълноценното използване и надграждане на тези активи и капацитет с цел развитие на способност за осведомяване относно ситуацията в космическото пространство (ОСКП) като дейност на европейско равнище и във връзка с това да очертае подходяща политика по отношение на данните и управлението, като обърне внимание на високата чувствителност на данните за ОСКП.
(5)
Обичайно се приема, че осведомяването относно ситуацията в космическото пространство обхваща три основни области, а именно космическо наблюдение и проследяване (КНП), наблюдение и прогнозиране на космическото време и близки до Земята обекти. Дейностите в тези области са насочени към защита на инфраструктурата в космическото пространство и наземната инфраструктура от космически отпадъци. Настоящото решение, което обхваща въпросите на КНП, следва да насърчава полезните взаимодействия между тези области.
(6)
С оглед на понижаването на риска от сблъсък Съюзът ще търси полезни взаимодействия и с инициативи за мерки за активно премахване и обезвреждане на космически отпадъци, като разработените от ЕКА.
(7)
Космическите отпадъци се превърнаха в сериозна заплаха за сигурността, безопасността и устойчивостта на космическите дейности. Поради това следва да се създаде рамка за подкрепа на космическото наблюдение и проследяване (КНП) с цел да се подпомогне създаването и осъществяването на услуги, състоящи се в наблюдението и проучването на космически обекти, за да се предотвратява увреждането на космически апарати поради сблъсък и разпространението на космически отпадъци и с цел да се предвиждат траектории и криви на повторно навлизане, за да се осигурява възможно най-добрата информация на правителствените служби и службите за гражданска защита в случай на неконтролирано повторно навлизане в земната атмосфера на космически апарати или останали от тях космически отпадъци.
(8)
Рамката за подкрепа на КНП следва да допринася за гарантирането на дългосрочната наличност на европейските и националните космически инфраструктури, съоръжения и услуги, които са от съществено значение за безопасността и сигурността на икономиките, обществата и гражданите в Европа.
(9)
Предоставянето на услуги за КНП ще бъде от полза за всички публични и частни оператори на космически инфраструктури, включително и за Съюза с оглед на отговорностите на Съюза за космическите програми на Съюза, по-специално европейските навигационни спътникови програми „Галилео“ иEGNOS, създадени с Регламент (ЕС) № 1285/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5) както и програмата „Коперник“, създадена с Регламент (ЕС) № 377/2014 на Европейския парламент и на Съвета (6). Ранните предупреждения за неконтролирано повторно навлизане и изчисляването на времето и мястото на сблъсъка ще бъдат от полза и за националните публични органи за гражданска защита. Освен това тези услуги могат да представляват интерес и за други потребители, като например частните застрахователи, за да оценяват потенциалните задължения, които биха възникнали в резултат на сблъсък по време на жизнения цикъл на спътник. В допълнение, в дългосрочен план следва да бъде предвидена безплатно достъпна и повторно използваема обществена информационна услуга относно орбиталните елементи на космическите обекти в орбита около Земята.
(10)
Услугите за КНП следва да бъдат допълващи по отношение на научноизследователските дейности, свързани със защитата на космическата инфраструктура, които се провеждат в рамките на „Хоризонт 2020“, създадена с Регламент (ЕС) № 1291/2013 на Европейския парламент и на Съвета (7), водещите космически програми на Съюза „Коперник“ и „Галилео“, инициативата за Програма в областта на цифровите технологии, посочена в съобщението на Комисията от 26 август 2010 г., озаглавено „Цифров дневен ред за Европа“, други телекомуникационни инфраструктури, които подпомагат реализирането на информационното общество, инициативите, свързани със сигурността, както и дейностите на ЕКА.
(11)
Рамката за подкрепа на КНП следва да допринесе за гарантирането на използването и експлоатацията на космоса за мирни цели.
(12)
Рамката за подкрепа на КНП следва да отчита сътрудничеството с международни партньори, по-конкретно със САЩ, международни организации и други трети страни, по-специално с оглед да се избегне сблъсък в космоса и да се предотврати разпространението на космически отпадъци. Освен това тя следва да е допълваща по отношение на съществуващи мерки за понижаване на риска, като насоките на Организацията на обединените нации относно намаляването на космическите отпадъци или други инициативи, с цел гарантиране на безопасността, сигурността и устойчивостта на дейностите в открития космос. Тя следва да бъде и в съответствие с предложението на Съюза за Международен кодекс за поведение при дейности в открития космос.
(13)
Рамката за подкрепа на КНП следва да се състои в изграждане на мрежа и в използване на националните активи за КНП за предоставяне на услуги за КНП. След като това бъде постигнато, следва да се насърчава разработването на нови датчици или подобряването на съществуващите датчици, управлявани от държавите-членки.
(14)
В тясно сътрудничество с ЕКА и други заинтересовани страни Комисията и консорциума за КНП, създаден с настоящето решение, следва да продължат да играят ръководна роля в диалога със стратегическите партньори относно техническите аспекти на КНП, в съответствие със съответните им компетенции.
(15)
Изискванията на потребителите в гражданската и военната сфера във връзка с КНП са определени в одобрения работен документ на службите на Комисията „Изисквания на потребителите на високо равнище в гражданската и военната сфера във връзка с осведомяването относно ситуацията в космическото пространство“. Предоставянето на услуги за КНП следва да се ръководи от изискванията на потребителите в гражданската сфера. Чисто военните цели не следва да се разглеждат в настоящото решение. Комисията следва да осигури механизъм за редовно преразглеждане и актуализиране на изискванията на потребителите, в зависимост от случая, с участието на представители на общността на потребителите. За тази цел тя следва да продължи необходимия диалог със заинтересованите участници, като Европейската агенция по отбрана и ЕКА.
(16)
Осъществяването на услуги за КНП следва да се основава на партньорство между Съюза и държавите-членки и да използва съществуващите, както и бъдещите национални експертни познания и активи, включително онези, които са разработени чрез ЕКА. Държавите-членки следва да запазят собствеността и контрола върху своите активи и следва да продължат да бъдат отговорни за тяхното функциониране, поддръжка и обновяване. Рамката за подкрепа на КНП следва да не предоставя финансова подкрепа за разработването на нови датчици за КНП. Ако възникне необходимост от нови датчици, за да се изпълнят изискванията на потребителите, въпросът би могло да бъде разрешен по целесъобразност или на национално равнище, или чрез европейска програма за научноизследователска и развойна дейност. Комисията и държавите-членки следва да насърчават и улесняват участието на възможно най-голям брой държави-членки в рамката за подкрепа на КНП, при условие че са спазени критериите за участие.
(17)
Сателитният център на Европейския съюз (SATCEN), агенция на Съюза, създадена със Съвместно действие 2001/555/ОВППС на Съвета (8), която предоставя информационни услуги и продукти, свързани с геопространствени образи, с различни нива на класификация за потребителите в гражданската и военната сфера, може да допринася за предоставянето на услуги за КНП. Опитът на SATCEN в работата с класифицирана информация в защитена среда и строгите му институционални връзки с държавите-членки са предимство, улесняващо работата с услуги за КНП и доставката им. Необходима предпоставка за такава роля на SATCEN в рамката за подкрепа на КНП е изменението на посоченото съвместно действие, което понастоящем не предвижда дейности на SATCEN в областта на КНП. Комисията следва да си сътрудничи по целесъобразност с ЕСВД, предвид на нейната роля да подпомага Върховния представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност при осъществяването на оперативно ръководство на SATCEN.
(18)
Предоставянето на точна информация относно естеството, спецификациите и местоположението на някои космически обекти може да засегне сигурността на Съюза или на неговите държави-членки и на трети държави. Поради това държавите-членки, и когато е уместно, чрез Комитетът по сигурността на Съвета (Комитет по сигурността) следва да отчетат съображенията за сигурност при създаването и експлоатацията на мрежата от съответни способности, включително датчици за КНП, капацитета за обработка и анализ на данни от КНП и при предоставянето на услуги за КНП. Поради това в настоящото решение е необходимо да се установят общи разпоредби относно използването и сигурния обмен на информация от КНП между държавите-членки, получателите на услуги за КНП и, когато е уместно, SATCEN. Освен това Комисията, ЕСВД и държавите-членки следва да определят механизми за координация, необходими за разглеждане на въпроси, свързани със сигурността на рамката за подкрепа на КНП.
(19)
Участващите държави-членки следва да отговарят за договарянето и изпълнението на разпоредбите относно използването на данните от КНП и относно използването и обмена на информация от КНП. В разпоредбите относно използването на данните от КНП и относно използването и обмена на информация от КНП, предвидени в настоящото решение и в споразумението между участващите държави-членки и, когато е приложимо, SATCEN, следва да се вземат предвид одобрените препоръки относно сигурността на данните от КНП.
(20)
Потенциалната чувствителност на данните от КНП изисква сътрудничество, основано на ефикасност и доверие, включително по отношение на начина, по който данните от КНП се обработват и анализират. Потенциалното използване на софтуер със свободен код, позволяващ сигурен достъп за оторизирани доставчици на данни от КНП до изходния код с цел оперативни модификации и подобрения, следва да допринася за тази цел.
(21)
Комитетът по сигурността препоръча създаването на структура за управление на риска, за да се гарантира, че въпросите, свързани със сигурността на данните, ще бъдат надлежно взети под внимание при изпълнението на рамката за подкрепа на КНП. За тази цел участващите държави-членки и, когато е приложимо, SATCEN следва да създадат подходящи структури и процедури за управление на риска, като отчитат препоръките на Комитета по сигурността.
(22)
За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящото решение, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (9).
(23)
Доколкото целите на настоящото решение, а именно подкрепа на действията, насочени към създаването и управлението на мрежа от датчици, изграждането на капацитет за обработка и анализ на данни от КНП и създаването и осъществяването на услуги за КНП, не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите-членки, действащи поотделно, тъй като предоставянето на такива услуги от консорциум от участващи държави-членки би било от полза за Съюза, по-специално в ролята му на основен собственик на космически активи, а поради обхвата на решението, могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящето решение не надхвърля необходимото за постигане на тези цели.
(24)
Целите на настоящото решение са сходни с целите, определени в програмите, създадени с Регламент (ЕС) № 1285/2013, в член 1, член 3, букви в) и г) и член 4; с Решение 2013/743/ЕС на Съвета (10) в член 2, параграф 2, букви б) и в), приложение I, част II, точка 1.6.2, буква г) и приложение I, част III, точки 7.5 и 7.8, с Регламент (ЕС) № 377/2014, в член 8, параграф 2, буква б), която разпределя сума в размер на 26,5 млн. евро по текущи цени. Общото финансово усилие за осъществяването на целите на рамката за подкрепа на КНП, по-специално на мрежата от съществуващи активи, се оценява на 70 млн. евро. Като се има предвид сходството между целите на настоящото решение и тези на посочените по-горе програми, действията по настоящото решение биха могли да бъдат финансирани от тези програми, при пълно съответствие с техния основен акт.
(25)
За да се гарантира приемлива степен на автономност на европейско равнище при дейностите за КНП, може да се наложи приемането на основен акт за КНП по смисъла на Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (11). Тази възможност следва да бъде разгледана в контекста на междинния преглед на действащата многогодишна финансова рамка.
(26)
Като се отчита чувствителният характер на действията за осведомяване относно ситуацията в космическото пространство, участващите държави-членки следва да продължат да отговарят за експлоатацията на датчиците и обработката на данните, водещи до предоставянето на услуги за КНП. Националните активи за КНП ще останат под ръководството на държавите-членки, които отговарят за техния контрол и експлоатация,
ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Създаване на рамката
С настоящото решение се създава рамка за подкрепа на космическото наблюдение и проследяване („КНП“).
Член 2
Определения
За целите на настоящото решение се прилагат следните определения:
1)
„космически обект“ означава всеки създаден от човека обект в космическото пространство;
2)
„космически апарат“ означава всеки космически обект, който обслужва конкретна цел, включително действащите изкуствени спътници и по-горните степени на ракетите носители;
3)
„космически отпадъци“ означава всички космически обекти, включително космически апарати или части и елементи от тях, в орбитата на Земята или такива, които навлизат повторно в атмосферата, които вече не функционират или вече не служат за каквато и да било конкретна цел, включително части от ракети или изкуствени спътници или неактивни изкуствени спътници;
4)
„датчик за КНП“ означава устройство или комбинация от устройства като например наземни или разположени в космоса радари и телескопи, които могат да определят физическите характеристики, свързани с космически обекти като например размер, местоположение и скорост;
5)
„данни от КНП“ означава физически характеристики на космически обекти, установени с датчици за КНП, или орбитални характеристики на космически обекти, получени от наблюдения с датчици за КНП;
6)
„информация от КНП“ означава обработени данни от КНП, които носят определен смисъл за получателя.
Член 3
Цели на рамката за подкрепа на КНП
1. Общата цел на рамката за подкрепа на КНП е да допринася за гарантирането на дългосрочната наличност на европейските и националните космически инфраструктури, съоръжения и услуги, които са от съществено значение за безопасността и сигурността на икономиките, обществата и гражданите в Европа.
2. Конкретните цели на рамката за подкрепа на КНП са:
а)
оценка и намаляване на рисковете, свързани със сблъсъци при експлоатацията в орбита на европейските космически апарати, както и предоставяне на възможност на операторите на космически апарати по-ефикасно да планират и осъществяват мерки за понижаване на риска;
б)
намаляване на рисковете, свързани с изстрелването в космоса на европейски космически апарати;
в)
наблюдение на неконтролираните повторни навлизания на космически апарати или на космически отпадъци в земната атмосфера и предоставяне на по-точни и ефикасни ранни предупреждения с цел да се намалят потенциалните рискове за безопасността и здравето на гражданите на Съюза и да се сведат до минимум потенциалните щети върху наземната инфраструктура;
г)
стремеж да се предотврати разпространението на космически отпадъци.
Член 4
Действия, подкрепени от рамката за подкрепа на КНП
1. С оглед на постигането на целите, посочени в член 3, рамката за подкрепа на КНП подкрепя следните действия, насочени към създаването на капацитет за КНП на европейско равнище и с подходяща степен на автономност на европейско равнище:
а)
създаването и експлоатацията на сензорна функция, която се състои от мрежа от наземни и/или разположени в космоса датчици на държавите-членки, включително национални датчици, разработени чрез ЕКА, за проучване и проследяване на космическите обекти и за създаване на свързана с тях база данни;
б)
създаването и експлоатацията на функция по обработване, чрез която на национално равнище се извършва обработка и анализ на данните от КНП, за да се получи информация от КНП и услуги за КНП, които да бъдат прехвърлени към функцията по предоставяне на услуги за КНП;
в)
създаването на функция по предоставяне на услуги за КНП, както са определени в член 5, параграф 1, на образуванията, посочени в член 5, параграф 2.
2. Рамката за подкрепа на КНП не включва развитието на нови датчици за КНП.
Член 5
Услуги за КНП
1. Услугите за КНП, посочени в член 4, имат граждански характер. Те се състоят от следните услуги:
а)
оценка на риска от сблъсък между космически апарати или между космически апарати и космически отпадъци и подаване на сигнали за избягване на сблъсък при изстрелването, фазата на начална орбита, експлоатацията в орбита и фазата на извеждане от експлоатация при мисиите на космическите апарати.
б)
засичане и определяне на раздробявания, разпадания или сблъсъци в орбита;
в)
оценка на риска от неконтролирано повторно навлизане на космически обекти и космически отпадъци в земната атмосфера и генериране на свързана с това информация, включително прогнозиране на времето и вероятното място на евентуалния сблъсък.
2. Услугите за КНП се предоставят на
а)
всички държави-членки;
б)
Съвета;
в)
Комисията;
г)
ЕСВД;
д)
публичните и частните собственици и оператори на космически апарати;
е)
публичните органи за гражданска защита.
Услуги за КНП се предоставят в съответствие с разпоредбите за използването и обмена на данните и информацията от КНП, посочени в член 9.
3. Участващите държави-членки, Комисията и, когато е приложимо, SATCEN не носят отговорност:
а)
за евентуални щети, произтичащи от липсата или прекъсването на предоставянето на услугите за КНП;
б)
закъснението на предоставянето на услугите за КНП;
в)
неточността на информацията, предоставена посредством услугите за КНП; или
г)
предприетите действия в отговор на предоставянето на услуги за КНП.
Член 6
Роля на Комисията
1. Комисията:
а)
ръководи рамката за подкрепа на КНП и осигурява изпълнението ѝ;
б)
предприема необходимите мерки за идентифициране, контрол, понижаване и наблюдение на рисковете, свързани с рамката за подкрепа на КНП;
в)
по целесъобразност осигурява актуализирането на изискванията на потребителите във връзка с КНП;
г)
определя общите насоки за управлението на рамката за подкрепа на КНП, по-специално улеснява създаването и работата на консорциума, посочен в член 7, параграф 3;
д)
улеснява възможно най-широкото участие на държавите-членки в съответствие с член 7, когато е целесъобразно.
2. Комисията приема актове за изпълнение, установяващи план за координация и съответни технически мерки за дейностите по рамката за подкрепа на КНП. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 12, параграф 2.
3. Комисията предоставя своевременно на Европейския парламент и на Съвета цялата необходима информация, свързана с изпълнението на рамката за подкрепа на КНП, по-специално с оглед на предоставянето на прозрачност и яснота по отношение на:
а)
индикативните усилия и различните ресурси на Съюза за финансиране;
б)
участието в рамката за подкрепа на КНП и подкрепяните с нея действия;
в)
развитието на мрежата от активи за КНП на държавите-членки и развитието на предоставянето на услуги за КНП;
г)
обмена и използването на информация от КНП.
Член 7
Участие на държавите-членки
1. Държавата-членка, която желае да участва в изпълнението на действията, посочени в член 4, подава заявление до Комисията, с което доказва, че са спазени следните критерии:
а)
притежаване на или достъп до:
i)
подходящи датчици за КНП, вече налични или в процес на разработване, и технически и човешки ресурси за тяхната експлоатация, или
ii)
подходящ капацитет за оперативен анализ и обработка на данни, специално предназначен за КНП;
б)
създаване на план за действие за изпълнението на действията, определени в член 4, включително условията за сътрудничество с други държави-членки.
2. Комисията приема актове за изпълнение относно процедурите за подаване на заявления и спазването от държавите-членки на критериите, определени в параграф 1. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 12, параграф 2.
3. Всички държави-членки, които отговарят на посочените в параграф 1 критерии, определят национален орган, който да ги представлява. Определените национални органи сформират консорциум и сключват споразумението, посочено в член 10.
4. Комисията публикува и актуализира на уебсайта си списъка на участващите държави-членки.
5. Участващите държави-членки носят отговорност за експлоатацията на датчиците, обработката на данните и изпълнението на политиката по отношение на данните. Активите на участващите държави-членки остават изцяло под национален контрол.
Член 8
Роля на Сателитния център на Европейския съюз
Сателитният център на Европейския съюз (SATCEN) може да си сътрудничи с консорциума, който ще бъде създаден съгласно член 7, параграф 3. В такъв случай EUSC сключва необходимите изпълнителни договорености с участващите държави-членки.
Член 9
Обмен на данни и информация от КНП
По отношение на използването и обмена на информация от КНП, разпространена от консорциума, и използването на данните от КНП в контекста на рамката за подкрепа на КНП с оглед на изпълнението на действията, посочени в член 4, се прилагат следните правила:
а)
неразрешеното оповестяване на данни и информация се предотвратява, като същевременно се осигурява безпрепятствено функциониране и оптимизиране на използването на получената информация;
б)
гарантира се сигурността на данните от КНП;
в)
информация от КНП и услуги за КНП се предоставят на принципа „необходимост да се знае“ на получателите на услуги за КНП, посочени в член 5, параграф 2, в съответствие с инструкциите и правилата за сигурност на източника на информацията и на собственика на съответния космически обект.
Член 10
Координация на оперативните действия
Определените национални органи, които сформират консорциума, посочен в член 7, параграф 3, сключват споразумение, в което се определят правилата и механизмите за тяхното сътрудничество при изпълнението на действията, посочени в член 4. По-специално това споразумение включва разпоредби за:
а)
използването и обмена на информация от КНП, като се отчитат одобрените препоръки „Политика по отношение на данните в областта на осведомяването относно ситуацията в космическото пространство - препоръки относно аспектите, свързани със сигурността“;
б)
създаването на структура за управление на риска с цел да се гарантира изпълнението на разпоредбите относно използването и сигурния обмен на данни и информация от КНП;
в)
сътрудничеството с SATCEN за осъществяване на действието, посочено в член 4, параграф 1, буква в).
Член 11
Наблюдение и оценка
1. Комисията наблюдава прилагането на рамката за подкрепа на КНП.
2. До 1 юли 2018 г. Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад за прилагането на рамката за подкрепа на КНП по отношение на изпълнението на целите на настоящото решение от гледна точка както на резултатите, така и на въздействието, ефективността при използването на ресурсите и европейската добавена стойност.
Този доклад може да бъде придружен от предложения за изменения, включващи по целесъобразност възможността за основен акт за КНП по смисъла на Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
Член 12
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от комитет. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Член 13
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 14
Адресати на настоящото решение са държавите-членки.
Съставено в Страсбург на 16 април 2014 година.
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 541/2014/EU,
annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014,
avaruusesineiden valvonnan ja seurannan tukikehyksen perustamisesta
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 189 artiklan 2 kohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
ovat kuulleet alueiden komiteaa,
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Komissio korosti 4 päivänä huhtikuuta 2011 antamassaan tiedonannossa ”Kohti kansalaisia hyödyttävää Euroopan unionin avaruusstrategiaa”, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyllä sopimuksella unionille annettuun jaettuun toimivaltaan avaruusalalla liittyy vahvistettu kumppanuus jäsenvaltioiden kanssa. Lisäksi komissio korosti, että kaikkien uusien toimien on pohjauduttava jo olemassa oleviin valmiuksiin ja tarvittavien uusien valmiuksien tunnistamiseen yhdessä.
(2)
Neuvosto totesi 26 päivänä syyskuuta 2008 antamassaan päätöslauselmassa ”Euroopan avaruuspolitiikan edistäminen” (3), että avaruusresursseista on tullut välttämättömiä Euroopan taloudelle ja että niiden turvallisuus on taattava. Se korosti, että ”Euroopan on […] kehitettävä eurooppalaiset valmiudet seurata ja valvoa omaa avaruusinfrastruktuuriaan ja avaruusromua; näiden valmiuksien olisi perustuttava ensi sijassa olemassa oleviin kansallisiin ja eurooppalaisiin resursseihin, hyödyntäen myös suhteita, joita voidaan solmia muiden kumppanivaltioiden ja niiden valmiuksien kanssa”.
(3)
Neuvosto totesi 25 päivänä marraskuuta 2010 antamassaan päätöslauselmassa ”Maailmanlaajuiset haasteet - Euroopan avaruusjärjestelmän hyödyntäminen mahdollisimman tehokkaasti”, että tarvitaan avaruustilannetietoisuusvalmius (avaruustilannetietoisuus, jäljempänä ’SSA’), joka toimisi Euroopan tasolla olemassa olevien kansallisten ja Euroopan siviili- ja sotilasvoimavarojen kehittämiseksi ja hyödyntämiseksi, ja pyytää komissiota ja neuvostoa ehdottamaan hallintojärjestelmää ja tietopolitiikkaa, joiden pohjalta jäsenvaltiot voivat osallistua tarjoamalla sovellettavien turvallisuusvaatimusten ja -määräysten mukaisesti asianmukaisia kansallisia voimavaroja. Lisäksi se pyytää ”kaikkia Euroopan institutionaalisia toimijoita tutkimaan asianmukaisia toimenpiteitä”, jotka perustuisivat määriteltyihin siviili- ja sotilaskäyttäjiä koskeviin vaatimuksiin ja joissa käytettäisiin asianmukaisia voimavaroja sovellettavien turvallisuusvaatimusten mukaisesti ja joissa hyödynnettäisiin Euroopan avaruusjärjestön (ESA) SSA-valmisteluohjelman kehitystä.
(4)
Komission tiedonannosta ”Kohti kansalaisia hyödyttävää Euroopan unionin avaruusstrategiaa”31 päivänä toukokuuta 2011 annetuissa neuvoston päätelmissä sekä 6 päivänä joulukuuta 2011 annetussa neuvoston päätöslauselmassa ”Suuntaviivat avaruuden lisäarvosta ja eduista Euroopan kansalaisten turvallisuudelle” (4) todetaan, että ”Euroopan tason toimintana tarvitaan toimivat avaruustilannetietoisuutta koskevat valmiudet” ja että ”tätä varten Euroopan unionin olisi hyödynnettävä mahdollisimman laajasti jäsenvaltioissa tai EU:n tasolla ja tarvittaessa kansainvälisesti jo olemassa tai kehitteillä olevia resursseja, valmiuksia ja osaamista”. Tunnustaen tällaisen järjestelmän kaksikäyttöluonteen ja ottaen huomioon sen erityisen turvallisuusulottuvuuden neuvosto kehotti komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa (EUH) toimien tiiviissä yhteistyössä ESAn ja niiden jäsenvaltioiden kanssa, joilla on kyseisiä resursseja ja valmiuksia, ja kaikkia asiaankuuluvia toimijoita kuullen esittämään ehdotuksia siitä, miten näitä resursseja ja valmiuksia voidaan täysimittaisesti hyödyntää ja käyttää perustana kehitettäessä avaruustilannetietoisuutta koskevia valmiuksia Euroopan tason toimintana, ja määrittelemään samassa yhteydessä asianmukaisen hallinnointi- ja tietopolitiikan ottaen huomioon avaruustilannetietoisuutta koskevien tietojen arkaluonteisuuden.
(5)
SSA:n katsotaan yleensä kattavan kolme pääasiallista alaa, jotka ovat avaruusesineiden valvonta ja seuranta (Space Surveillance and Tracking, jäljempänä ’SST’), avaruussään seuranta ja ennustaminen (Space Weather Monitoring and Forecasting) ja maapallon lähelle tulevat esineet (Near-Earth Objects). Näiden alojen toimintojen tarkoituksena on suojella infrastruktuureja avaruudessa ja avaruudelta. Tällä päätöksellä, joka kattaa SST:n, olisi edistettävä näiden alojen välisiä synergioita.
(6)
Törmäysriskien vähentämiseksi unionin olisi myös pyrittävä saamaan aikaan synergioita avaruusromun aktiivista poistamista ja sen passivointia koskevia toimenpiteitä sisältävien, esimerkiksi ESAn kehittämien aloitteiden kanssa.
(7)
Avaruusromusta on tullut vakava uhka avaruustoimintojen turvallisuudelle ja kestävyydelle. Sen vuoksi olisi perustettava SST-tukikehys, jonka tavoitteena on tukea avaruusesineiden seuranta- ja valvontapalvelujen perustamista ja toimintaa avaruusaluksille törmäyksistä aiheutuvien vahinkojen ja avaruusromun lisääntymisen ehkäisemiseksi sekä ennakoida liikeratoja ja paluureittejä parhaiden tietojen tarjoamiseksi hallituksille ja pelastuspalveluviranomaisille tapauksissa, joissa avaruusalukset tai niiden avaruusromu palaavat valvomattomasti maan ilmakehään.
(8)
SST-tukikehyksen olisi autettava varmistamaan Euroopan talouksien, yhteiskuntien ja kansalaisten turvallisuudelle olennaisten Euroopan ja kansallisten avaruusinfrastruktuurien, -välineiden ja -palvelujen saatavuus pitkällä aikavälillä.
(9)
SST-palvelujen tarjoaminen hyödyttää kaikkia julkisia ja yksityisiä avaruusinfrastruktuurin operaattoreita ja siten myös unionia, ottaen huomioon unionin vastuut unionin avaruusohjelmista, erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1285/2013 (5) perustetuista Euroopan satelliittinavigointiohjelmista Galileo ja Egnos sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 377/2014 (6) perustetusta Copernicus-ohjelmasta. Varhaiset valvomatonta ilmakehään paluuta koskevat varoitukset ja arvio iskeytymisajankohdasta ja -alueesta hyödyttävät myös pelastuspalvelusta vastaavia kansallisia viranomaisia. Lisäksi nämä palvelut saattavat olla hyödyllisiä myös muille käyttäjille kuten yksityisille vakuutuksenantajille niiden arvioidessa törmäyksestä satelliitin käyttöiän aikana johtuvia mahdollisia korvausvastuita. Lisäksi pitkällä aikavälillä olisi suunniteltava vapaasti saatavilla ja uudelleen käytettävissä olevaa julkista tietopalvelua, joka koskee maan kiertoradalla olevien avaruusesineiden rataelementtejä.
(10)
SST-palveluilla olisi täydennettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1291/2013 (7) perustetun Horisontti 2020 -ohjelman, unionin avaruusalan lippulaivaohjelmien Copernicuksen ja Galileon, komission tiedoksiannossa 26 päivältä elokuuta 2010”Euroopan digitaalistrategia” mainitun digitaalistrategia-aloitteen, muiden televiestintäinfrastruktuurien, joilla tuetaan tietoyhteiskunnan toteuttamista, ja turvallisuuteen liittyvien aloitteiden puitteissa toteutettavia avaruusinfrastruktuurin suojelemista koskevia tutkimustoimia sekä ESAn toimia.
(11)
SST-tukikehyksen olisi autettava varmistamaan ulkoavaruuden rauhanomainen käyttö ja tutkimus.
(12)
SST-tukikehyksessä olisi otettava huomioon yhteistyö kansainvälisten kumppaneiden, erityisesti Amerikan yhdysvaltojen, kansainvälisten järjestöjen ja muiden kolmansien osapuolten kanssa, erityisesti avaruudessa tapahtuvien törmäysten välttämiseksi ja avaruusromun lisääntymisen ehkäisemiseksi. Lisäksi sillä olisi täydennettävä nykyisiä lieventäviä toimenpiteitä, kuten Yhdistyneiden kansakuntien suuntaviivoja avaruusromun vähentämiseksi, ja muita aloitteita, jotta voidaan varmistaa ulkoavaruustoimintojen turvallisuus ja kestävyys. Sen olisi myös oltava johdonmukainen ulkoavaruustoimintojen kansainvälisiä käytännesääntöjä koskevan unionin ehdotuksen kanssa.
(13)
SST-tukikehykseen olisi sisällytettävä kansallisten SST-resurssien verkottaminen ja käyttäminen SST-palvelujen tarjoamiseksi. Kun tämä on saavutettu, olisi edistettävä uusien ilmaisimien kehittämistä tai jäsenvaltioiden käyttämien olemassa olevien ilmaisimien parantamista.
(14)
Komission ja tällä päätöksellä perustetun SST-konsortion olisi läheisessä yhteistyössä ESAn ja muiden sidosryhmien kanssa jatkettava teknisiä SST-vuoropuheluja strategisten kumppanien kanssa toimivaltuuksiensa mukaisesti.
(15)
SSA-valmiuksien siviili-sotilaskäyttäjiä koskevat vaatimukset määriteltiin hyväksytyssä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa ”European space situational awareness high-level civil-military user requirements”. SST-palvelujen tarjoamisen olisi perustuttava siviilikäyttäjävaatimuksiin. Puhtaasti sotilaallisia käyttötarkoituksia ei tulisi käsitellä tässä päätöksessä. Komission olisi varmistettava mekanismi käyttäjävaatimusten säännöllistä tarkistusta ja tarvittaessa ajantasaistamista varten ja otettava siihen mukaan käyttäjäyhteisön edustajia. Tätä varten sen olisi jatkettava tarvittavaa vuoropuhelua asiaankuuluvien toimijoiden kuten Euroopan puolustusviraston ja ESAn kanssa.
(16)
SST-palvelujen toiminnan olisi perustuttava unionin ja jäsenvaltioiden väliseen kumppanuuteen sekä olemassa olevien ja tulevien kansallisten resurssien ja asiantuntemuksen sekä ESAssa kehitettyjen resurssien käyttöön. Jäsenvaltioiden olisi pidettävä omistuksessaan ja määräysvallassaan omat resurssinsa, ja ne niiden olisi vastattava resurssien toiminnasta, ylläpidosta ja uusimisesta. SST-tukikehyksestä ei tulisi antaa taloudellista tukea uusien SST-ilmaisimien kehittämiselle. Jos tarvitaan uusia ilmaisimia käyttäjävaatimusten täyttämiseksi, tästä voitaisiin huolehtia joko kansallisesti tai tarvittaessa eurooppalaisen tutkimus- ja kehitysohjelman avulla. Komission ja jäsenvaltioiden olisi edistettävä ja helpotettava mahdollisimman monen jäsenvaltion osallistumista SST-tukikehyksen aikana edellyttäen, että osallistumiskriteerit täyttyvät.
(17)
Neuvoston yhteisellä toiminnalla 2001/555/YUTP (8) perustettu Euroopan unionin satelliittikeskus, jäljempänä ’EUSK’, joka on unionin virasto ja joka tarjoaa eritasoisiksi luokiteltuja geospatiaalisia kuvatietopalveluja ja -tuotteita siviili- ja sotilaskäyttäjille, voisi osaltaan edistää SST-palvelujen tarjoamista. Sen asiantuntemus turvallisuusluokitellun tiedon käsittelemisessä suojatussa ympäristössä ja sen tiiviit institutionaaliset yhteydet jäsenvaltioihin ovat voimavara, jolla voidaan helpottaa SST-palvelujen käsittelyä ja toimittamista. Ennakkoedellytys EUSK:n roolille SST-tukikehyksessä on mainitun yhteisen toiminnan muuttaminen, sillä tällä hetkellä siinä ei säädetä EUSK:n toiminnasta SST:n alalla. Komission olisi tehtävä tarvittaessa yhteistyötä Euroopan ulkosuhdehallinnon kanssa ottaen huomioon, että EUH:n tehtävänä on tukea unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa toimintaohjeiden antamisessa EUSK:lle.
(18)
Tarkat tiedot tiettyjen avaruusesineiden luonteesta, ominaisuuksista ja sijainnista voivat vaikuttaa unionin tai sen jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden turvallisuuteen. Jäsenvaltioiden ja tarvittaessa neuvoston turvallisuuskomitean olisi huomioitava turvallisuuskysymykset riittävällä tavalla asiaankuuluvien valmiuksien verkoston perustamisessa ja toiminnassa, mukaan lukien SST-ilmaisimet, valmiudet käsitellä ja analysoida SST-dataa sekä SST-palvelujen tarjoaminen. Sen vuoksi on aiheellista vahvistaa tässä päätöksessä yleiset säännökset, jotka koskevat SST-tietojen käyttöä ja suojattua vaihtamista jäsenvaltioiden, SST-palvelujen vastaanottajien ja tarvittaessa EUSK:n välillä. Lisäksi komission, EUH:n ja jäsenvaltioiden olisi määriteltävä koordinointimekanismit, joita tarvitaan SST-tukikehyksen turvallisuuteen liittyvien asioiden käsittelyssä.
(19)
Osallistuvien jäsenvaltioiden olisi oltava vastuussa SST-datan käyttöä ja SST-tietojen käyttöä ja suojattua vaihtamista koskevien säännösten neuvottelemisesta ja täytäntöönpanosta. Tässä päätöksessä sekä osallistuvien jäsenvaltioiden ja tarvittaessa EUSK:n välisessä sopimuksessa vahvistettavissa SST-datan käyttöä ja SST-tietojen käyttöä ja vaihtamista koskevissa säännöksissä olisi otettava huomioon hyväksytyt SST-datan tietoturvaa koskevat suositukset.
(20)
SST-datan potentiaalisen arkaluonteisuuden vuoksi tarvitaan tehokkuuteen ja luottamukseen perustuvaa yhteistyötä, myös siinä, miten SST-dataa käsitellään ja analysoidaan. Avoimen lähdekoodin ohjelmiston mahdollisen käytön, joka sallii luvan saaneiden SST-datan toimittajien suojatun pääsyn lähdekoodiin toiminnallisten muutosten tai parannusten tekemiseksi, pitäisi edistää tämän tavoitteen saavuttamista.
(21)
Turvallisuuskomitea suositteli riskinhallintarakenteen luomista sen varmistamiseksi, että tietoturvakysymykset otetaan asianmukaisesti huomioon SST-tukikehyksen täytäntöönpanossa. Tätä varten osallistuvien jäsenvaltioiden ja tarvittaessa EUSK:n olisi perustettava asianmukaiset riskinhallintarakenteet ja -menettelyt ottaen huomioon turvallisuuskomitean suositukset.
(22)
Jotta tämän päätöksen täytäntöönpanolle voidaan varmistaa yhdenmukaiset edellytykset, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä toimivaltaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (9) mukaisesti.
(23)
Jäsenvaltiot eivät voi yksinään toimimalla riittävällä tavalla saavuttaa tämän päätöksen tavoitteita eli sellaisten toimien tukemista, joiden tavoitteena on ilmaisinverkoston perustaminen ja toiminta, valmiuksien perustaminen SST-datan käsittelyä ja analysointia varten sekä SST-palvelujen perustaminen ja toiminta, koska tällaisten palvelujen tarjoaminen osallistuvien jäsenvaltioiden konsortion avulla hyödyttäisi unionia erityisesti avaruusresurssien merkittävänä omistajana, vaan ne voidaan päätöksen alan laajuuden vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.
(24)
Tämän päätöksen tavoitteet ovat samankaltaiset kuin tavoitteet, jotka on vahvistettu asetuksen (EU) N:o 1285/2013 1 artiklassa, 3 artiklan c ja d kohdassa ja 4 artiklassa, neuvoston päätöksen 2013/743/EU (10) 2 artiklan 2 kohdan b ja c alakohdassa, liitteessä I olevan II osan 1.6.2 kohdan d alakohdassa ja liitteessä I olevan III osan 7.5 ja 7.8 kohdassa ja asetuksen (EU) N:o 377/2014 8 artiklan 2 kohdan b alakohdassa, jossa kohdennetaan toimiin enintään 26,5 miljoonaa euroa käyvin hinnoin laskettuna. SST-tukikehyksen tavoitteiden, erityisesti olemassa olevien resurssien verkottamisen, täytäntöön panemiseksi tarvittavan kokonaisrahoituksen arvioidaan olevan 70 miljoonaa euroa. Ottaen huomioon tämän päätöksen ja edellä mainittujen ohjelmien tavoitteiden samankaltaisuuden tällä päätöksellä perustettuja toimia olisi voitava rahoittaa kyseisistä ohjelmista noudattaen täysin niiden perussäädöstä.
(25)
Jotta SST-toimissa voitaisiin varmistaa Euroopalle hyväksyttävän tasoinen riippumattomuus, saattaa olla tarpeen antaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 966/2012 (11) tarkoitettu perussäädös SST:tä varten. Tällaista mahdollisuutta olisi tarkasteltava nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnin yhteydessä.
(26)
Avaruustilannetietoisuuden arkaluonteisuus huomioon ottaen osallistuvat jäsenvaltiot vastaisivat edelleen ilmaisimien toiminnasta ja SST-palvelujen tarjoamiseen johtavasta datan käsittelystä. Kansalliset SST-resurssit säilyvät niiden valvonnasta ja toiminnasta vastaavien jäsenvaltioiden määräysvallassa,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Kehyksen perustaminen
Tällä päätöksellä perustetaan avaruusesineiden valvonnan ja seurannan, jäljempänä ’SST’, tukikehys.
2 artikla
Määritelmät
Tätä päätöstä sovellettaessa tarkoitetaan:
1)
’avaruusesineellä’ mitä tahansa ulkoavaruudessa olevaa valmistettua esinettä;
2)
’avaruusaluksella’ mitä tahansa avaruusesinettä, jolla on tietty tarkoitus, mukaan lukien aktiiviset keinotekoiset satelliitit ja kantorakettien ylimmät vaiheet;
3)
’avaruusromulla’ kaikkia maan kiertoradalla olevia tai maan ilmakehään palaavia avaruusesineitä, mukaan lukien avaruusalukset tai niiden fragmentit ja osat, jotka eivät ole toiminnassa tai joita ei enää käytetä mihinkään tarkoitukseen, myös rakettien ja keinotekoisten satelliittien osia tai toimimattomia keinotekoisia satelliitteja;
4)
’SST-ilmaisimella’ laitetta tai laitteiden yhdistelmää, kuten maahan tai avaruuteen sijoitettavia tutkia ja teleskooppeja, joilla voidaan mitata avaruusesineiden fyysisiä parametreja, kuten kokoa, sijaintia ja nopeutta;
5)
’SST-datalla’ SST-ilmaisimilla mitattuja avaruusesineiden fyysisiä parametreja tai SST-ilmaisimien havainnoista johdettuja avaruusesineiden kiertorataparametreja;
6)
’SST-tiedoilla’ vastaanottajan ymmärrettävissä olevaa käsiteltyä SST-dataa.
3 artikla
SST-tukikehyksen tavoitteet
1. SST-tukikehyksen yleisenä tavoitteena on auttaa varmistamaan Euroopan talouksien, yhteiskuntien ja kansalaisten turvallisuuden edellyttämien Euroopan ja kansallisten avaruusinfrastruktuurien, -välineiden ja -palvelujen saatavuus pitkällä aikavälillä.
2. SST-tukikehyksen erityisinä tavoitteina on:
a)
arvioida ja vähentää eurooppalaisten avaruusalusten törmäysriskejä kiertoradalla ja mahdollistaa se, että avaruusalusten operaattorit voivat parantaa lieventävien toimenpiteiden suunnittelun ja toteuttamisen tehokkuutta;
b)
vähentää eurooppalaisten avaruusalusten laukaisuun liittyviä riskejä;
c)
seurata avaruusalusten tai avaruusromun valvomatonta paluuta maan ilmakehään ja tuottaa tarkempia ja tehokkaampia varhaisia varoituksia tavoitteena vähentää mahdollisia unionin kansalaisten turvallisuuteen kohdistuvia riskejä ja lieventää mahdollisia maainfrastruktuurille aiheutuvia vahinkoja;
d)
pyrkiä ehkäisemään avaruusromun lisääntymistä.
4 artikla
SST-tukikehyksellä tuettavat toimet
1. Edellä 3 artiklassa säädettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi SST-tukikehyksellä on tuettava seuraavia toimia, joilla pyritään perustamaan SST-valmius Euroopan tasolla siten, että Euroopalla on asianmukainen riippumattomuus:
a)
maahan ja/tai avaruuteen sijoitettujen jäsenvaltioiden ilmaisimien, mukaan lukien ESAssa kehitetyt kansalliset ilmaisimet, verkostosta muodostuvan tunnistustoiminnon perustaminen ja käyttö avaruusesineiden valvomiseksi ja seuraamiseksi ja niihin liittyvän tietokannan tuottamiseksi;
b)
käsittelytoiminnon perustaminen ja käyttö SST-datan käsittelemiseksi ja analysoimiseksi kansallisella tasolla SST-tietojen ja -palvelujen tuottamiseksi SST-palvelun tarjoamistoiminnolle toimittamista varten;
c)
toiminnon perustaminen 5 artiklan 1 kohdassa määriteltyjen SST-palvelujen tarjoamiseksi 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuille tahoille.
2. SST-tukikehykseen ei sisälly uusien SST-ilmaisimien kehittäminen.
5 artikla
SST-palvelut
1. Edellä 4 artiklassa tarkoitetut SST-palvelut on tarkoitettu siviilikäyttöön, ja niihin sisältyvät seuraavat palvelut:
a)
avaruusalusten välisten tai avaruusaluksen ja avaruusromun välisten törmäysten riskinarviointi ja hälytysten antaminen törmäysten välttämiseksi avaruusalusoperaatioiden laukaisun, kiertoradalle siirtymisen, kiertoradalla toimimisen ja käytöstäpoistovaiheen aikana;
b)
kiertoradalla tapahtuvien pirstoutumisten, rikkoutumisten tai törmäysten havaitseminen ja kuvaus;
c)
avaruusesineiden ja avaruusromun valvomattomaan maan ilmakehään paluuseen liittyvä riskinarviointi sekä siihen liittyvien tietojen tuottaminen, mukaan lukien mahdollisen maahan iskeytymisen ajankohdan ja todennäköisen iskeytymispaikan arviointi.
2. SST-palveluja tarjotaan:
a)
kaikille jäsenvaltioille;
b)
neuvostolle;
c)
komissiolle;
d)
Euroopan ulkosuhdehallinnolle;
e)
julkisille ja yksityisille avaruusalusten omistajille ja operaattoreille;
f)
pelastuspalvelusta vastaaville viranomaisille.
SST-palvelujen tarjoamisessa noudatetaan 9 artiklassa vahvistettuja SST-datan ja SST-tietojen käyttöä ja vaihtamista koskevia säännöksiä.
3. Osallistuvat jäsenvaltiot, komissio ja tarvittaessa EUSK eivät ole vastuussa:
a)
vahingoista, jotka aiheutuvat SST-palvelujen puuttumisesta tai keskeytymisestä;
b)
SST-palvelujen tarjoamisen viiveistä;
c)
SST-palvelujen kautta tuotettujen tietojen epätarkkuudesta; tai
d)
SST-palvelujen tarjoamisen johdosta toteutetuista toimista.
6 artikla
Komission tehtävät
1. Komissio:
a)
hallinnoi SST-tukikehystä ja varmistaa sen täytäntöönpanon;
b)
toteuttaa tarvittavat toimenpiteet SST-tukikehykseen liittyvien riskien tunnistamiseksi, hallitsemiseksi, lieventämiseksi ja seuraamiseksi;
c)
varmistaa tarvittaessa SST-käyttäjävaatimusten saattamisen ajan tasalle;
d)
määrittelee SST-tukikehyksen hallinnoinnin yleiset suuntaviivat erityisesti 7 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun konsortion perustamisen ja toiminnan helpottamiseksi;
e)
helpottaa tarvittaessa jäsenvaltioiden mahdollisimman laajaa osallistumista 7 artiklan mukaisesti.
2. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan koordinointisuunnitelma ja asianmukaisia teknisiä toimenpiteitä SST-tukikehyksen toimia varten. Täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tarkastelumenettelyn mukaisesti.
3. Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle oikea-aikaisesti kaikki SST-tukikehyksen täytäntöönpanoon liittyvät asiaankuuluvat tiedot, erityisesti avoimuuden ja selkeyden varmistamiseksi seuraavien osalta:
a)
alustavat toimet ja unionin rahoituslähteet;
b)
osallistuminen SST-tukikehykseen ja siitä tuettaviin toimiin;
c)
jäsenvaltioiden SST-resurssien verkottamisen ja SST-palvelujen tarjoamisen kehittyminen;
d)
SST-tietojen vaihtaminen ja käyttö.
7 artikla
Jäsenvaltioiden osallistuminen
1. Jäsenvaltion, joka on halukas osallistumaan 4 artiklassa tarkoitettujen toimien toteuttamiseen, on toimitettava komissiolle hakemus, josta käy ilmi, että seuraavat kriteerit täyttyvät:
a)
omistajuus tai käyttöoikeus, joka koskee:
i)
asianmukaisia käytettävissä olevia tai kehitteillä olevia SST-ilmaisimia sekä teknisiä ja inhimillisiä resursseja niiden käyttämiseksi; tai
ii)
asianmukaisia operatiivisen analyysin ja datan käsittelyn valmiuksia, jotka on tarkoitettu erityisesti SST:tä varten;
b)
toimintasuunnitelma 4 artiklassa tarkoitettujen toimien toteuttamiseksi, mukaan lukien muiden jäsenvaltioiden kanssa tehtävää yhteistyötä koskevat säännöt.
2. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, jotka koskevat menettelyjä hakemusten toimittamiseksi ja sitä, miten jäsenvaltiot täyttävät 1 kohdassa tarkoitetut kriteerit. Täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tarkastelumenettelyn mukaisesti.
3. Kaikkien 1 kohdassa tarkoitetut kriteerit täyttävien jäsenvaltioiden on nimettävä kansallinen yksikkö edustamaan niitä. Nimettyjen kansallisten yksiköiden on muodostettava konsortio ja tehtävä 10 artiklassa tarkoitettu sopimus.
4. Komissio julkaisee verkkosivustollaan luettelon osallistuvista jäsenvaltioista ja pitää sen ajan tasalla.
5. Osallistuvilla jäsenvaltioilla on vastuu ilmaisimien toiminnasta, datan käsittelystä ja tietopolitiikan täytäntöönpanosta. Osallistuvien jäsenvaltioiden resurssit säilyvät täysin kansallisessa määräysvallassa.
8 artikla
Euroopan unionin satelliittikeskuksen rooli
Euroopan unionin satelliittikeskus (EUSK) voi tehdä yhteistyötä 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti perustettavan konsortion kanssa. Siinä tapauksessa sen on sovittava tarvittavista täytäntöönpanojärjestelyistä osallistuvien jäsenvaltioiden kanssa.
9 artikla
SST-data ja SST-tiedot
Konsortion antamien SST-tietojen käyttöön ja vaihtamiseen ja SST-datan käyttöön SST-tukikehyksen puitteissa 4 artiklassa tarkoitettujen toimien toteuttamiseksi sovelletaan seuraavia sääntöjä:
a)
datan ja tietojen luvaton paljastaminen on estettävä samalla, kun varmistetaan palvelun tehokas toiminta ja tuotettujen tietojen maksimaalinen käyttö;
b)
SST-datan tietoturva on varmistettava;
c)
SST-tiedot ja -palvelut on asetettava saataville tiedonsaantitarpeen perusteella 5 artiklan 2 kohdassa määritellyille SST-palvelujen vastaanottajille tietojen alkuperäisen luovuttajan ja asianomaisen avaruusesineen omistajan ohjeita ja turvallisuussääntöjä noudattaen.
10 artikla
Operatiivisten toimintojen koordinointi
Edellä 7 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun konsortion muodostavien nimettyjen kansallisten yksiköiden on tehtävä sopimus, jossa määrätään 4 artiklassa tarkoitettujen toimien toteuttamiseksi tehtävää yhteistyötä koskevista säännöistä ja mekanismeista. Sopimuksen on erityisesti sisällettävä määräyksiä:
a)
SST-tietojen käytöstä ja vaihtamisesta ottaen huomioon hyväksytyt suositukset avaruustilannetietoisuutta koskevasta tietopolitiikasta (Space Situational Awareness data policy - recommendations on security aspects);
b)
riskinhallintarakenteen perustamisesta, jotta voidaan varmistaa SST-datan ja SST-tietojen käyttöä ja suojattua vaihtamista koskevien säännösten täytäntöönpano;
c)
yhteistyöstä EUSK:n kanssa 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetun toimen toteuttamiseksi.
11 artikla
Seuranta ja arviointi
1. Komissio seuraa SST-tukikehyksen täytäntöönpanoa.
2. Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle 1 päivään heinäkuuta 2018 mennessä SST-tukikehyksen täytäntöönpanosta kertomuksen, jossa on käsiteltävä tämän päätöksen tavoitteiden toteutumista sekä tulosten että vaikutusten kannalta, resurssien käytön tehokkuutta sekä eurooppalaista lisäarvoa.
Tähän kertomukseen voidaan tarvittaessa liittää ehdotuksia muutoksiksi, mukaan lukien mahdollisuus antaa asetuksessa (EU, Euratom) N:o 966/2012 tarkoitettu perussäädös SST:tä varten.
12 artikla
Komiteamenettely
1. Komissiota avustaa komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.
2. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.
13 artikla
Voimaantulo
Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
14 artikla
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
Tehty Strasbourgissa 16 päivänä huhtikuuta 2014.