PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 585/2012
ze dne 26. června 2012,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Ukrajiny na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 a kterým se zastavuje řízení o přezkumu před pozbytím platnosti týkající se dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále též „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 2 a 4 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Předchozí šetření a stávající opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 2320/97 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo z dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli, pocházejících mimo jiné z Ruska. Rozhodnutím Komise 2000/70/ES (3) byl přijat závazek vývozce v Rusku. Nařízením (ES) č. 348/2000 (4) Rada uložila antidumpingová cla na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska a Ukrajiny. Nařízením Rady (ES) č. 1322/2004 (5) bylo v zájmu opatrnosti a v souvislosti s tím, že někteří výrobci v Unii v minulosti porušili pravidla hospodářské soutěže (viz 9. bod odůvodnění uvedeného nařízení), rozhodnuto dále nepoužívat platná opatření ohledně dovozu mimo jiné z Ruska.
(2)
Na základě přezkumného šetření provedeného v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení změnila Rada nařízením (ES) č. 258/2005 (6) konečná opatření uložená nařízením (ES) č. 348/2000, zrušila možnost osvobození od cla podle článku 2 uvedeného nařízení a uložila antidumpingové clo na dovoz výrobků z Chorvatska ve výši 38,8 % a antidumpingové clo na dovoz výrobků z Ukrajiny ve výši 64,1 %, s výjimkou dovozu od Dnepropetrovsk Tube Works („DTW“), na nějž bylo uloženo antidumpingové clo ve výši 51,9 %.
(3)
Rozhodnutím 2005/133/ES (7) Komise částečně pozastavila konečná opatření týkající se Chorvatska a Ukrajiny na dobu devíti měsíců s účinkem od 18. února 2005. Částečné pozastavení bylo nařízením Rady (ES) č. 1866/2005 (8) dále prodlouženo o dobu jednoho roku.
(4)
Nařízením (ES) č. 954/2006 (9) Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících mimo jiné z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny, zrušila nařízení Rady (ES) č. 2320/97 a (ES) č. 348/2000, ukončila prozatímní přezkum a přezkum před pozbytím platnosti antidumpingových opatření na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících mimo jiné z Ruska a ukončila prozatímní přezkumy antidumpingových cel z dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících mimo jiné z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny („poslední šetření“).
(5)
Platnými opatřeními jsou proto cla stanovená nařízením (ES) č. 954/2006, tj. 29,8 % pro dovoz z Chorvatska, 35,8 % pro dovoz z Ruska, s výjimkou akciové společnosti Chelyabinsk Tube Rolling Plant a akciové společnosti Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), společnosti OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works (27,2 %), a 25,7 % pro dovoz z Ukrajiny, s výjimkou OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube a OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %).
(6)
Pokud jde o společnosti CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube a OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), je třeba připomenout, že se jejich názvy v únoru 2007 změnily na CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube, respektive na OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (10). CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube následně přestala existovat jako právní subjekt a veškerá její práva a závazky převzala společnost LLC Interpipe Niko Tube, která byla založena v prosinci 2007.
(7)
Sazba antidumpingového cla pro skupinu Interpipe byla v souladu s článkem 266 Smlouvy o fungování Evropské unie vypočtena znovu na základě rozsudku ESD ze dne 12. února 2012 (11). Výše v současné době platného cla této skupiny je 17,7 % a byla stanovena nařízením Rady (EU) č. 540/2012 (12), kterým se tento rozsudek ESD provádí.
1.2 Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(8)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (13) Komise dne 28. června 2011 informovala o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(9)
Přezkum byl zahájen na základě odůvodněné žádosti, kterou podal dne 29. března 2011 Výbor na obranu odvětví Evropské unie vyrábějícího bezešvé ocelové trubky (Defence Committee of the Seamless Steel Tubes Industry of the European Union) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby určitých bezešvých trubek a dutých profilů v Unii. Žádost byla odůvodněna tím, že by pozbytí platnosti stávajících opatření mělo pravděpodobně za následek přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(10)
V návaznosti na výše uvedený přezkum před pozbytím platnosti zahájila Komise souběžně dva částečné přezkumy podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení týkající se dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ukrajiny a Ruska (14). Tyto částečné přezkumy byly vyžádány jednou skupinou vyvážejících výrobců na Ukrajině, skupinou Interpole, respektive jednou skupinou vyvážejících výrobců v Rusku, skupinou TMK. Oba přezkumy jsou omezeny pouze na posouzení dumpingu ve vztahu k žadatelům.
1.3 Šetření
(11)
Komise o zahájení přezkumu oficiálně vyrozuměla vyvážející výrobce, dovozce, známé uživatele, zástupce vyvážejících zemí, žadatele a výrobce v Unii uvedené v žádosti o přezkum. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(12)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v Rusku a na Ukrajině, výrobců v Unii a dovozců účastnících se šetření se v oznámení o zahájení přezkumu v souladu s článkem 17 základního nařízení původně počítalo s výběrem vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se ve lhůtě 15 dnů od zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(13)
Vzhledem k tomu, že informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytl a ochotu dále spolupracovat s Komisí projevil pouze jeden vyvážející výrobce v Rusku a pouze jeden vyvážející výrobce na Ukrajině, bylo rozhodnuto, že se v případě vyvážejících výrobců v Rusku a na Ukrajině výběr vzorku nepoužije, ale zašle se jim dotazník. Následně se vyvážející výrobce v Rusku, který poskytl informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu, rozhodl, že nebude dále spolupracovat a nezašle odpovědi na dotazník určený pro vyvážející výrobce v Rusku.
(14)
Devatenáct výrobců v Unii poskytlo informace požadované pro výběr vzorku a vyjádřilo svou ochotu spolupracovat s Komisí. Na základě informací obdržených od výrobců v Unii vybrala Komise před zahájením šetření předběžně vzorek čtyř výrobců, jež byli považováni za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie, pokud jde o objem výroby a prodej obdobného výrobku v Unii. V návaznosti na připomínky ke vhodnosti tohoto výběru, které obdržela ve lhůtě 15 dnů ode dne zahájení přezkumu, Komise nahradila jednoho z předběžně vybraných výrobců jiným výrobcem.
(15)
Informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytli a ochotu spolupracovat s Komisí projevili čtyři dovozci. Komise proto rozhodla nepoužít výběr vzorku a zaslat místo toho dotazník těmto dovozcům.
(16)
Dotazníky byly proto zaslány uvedeným čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, čtyřem dovozcům a všem vyvážejícím výrobců ve třech dotčených zemích, kteří se přihlásili.
(17)
Žádný z vyvážejících výrobců v Rusku neposkytl odpověď na dotazník. Má se tudíž za to, že při šetření nespolupracoval žádný vyvážející výrobce v Rusku.
(18)
Odpověď na dotazník předložila jedna skupina vyvážejících výrobců na Ukrajině.
(19)
Odpověď na dotazník předložil jeden vyvážející výrobce v Chorvatsku.
(20)
Odpovědi na dotazník byly dále obdrženy od uvedených čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku, tří dovozců a jednoho uživatele.
(21)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy z něj vyplývající a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii:
-
Arcelor Mittal Tubular products Ostrava, Česká republika,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Itálie, a společnost ve spojení TGS UK, Aberdeen, Spojené království,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Španělsko, a společnost ve spojení Almesa, Barcelona, Španělsko,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Německo;
b)
vyvážející výrobce v Chorvatsku:
-
CMC Sisak d.o.o.;
c)
vyvážející výrobce na Ukrajině:
-
Skupina Interpipe (OJSC Interpipe NTRP, Dněpropetrovsk, Ukrajina, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Ukrajina) a jejich obchodní společnosti ve spojení LLC Interpipe Ukraine, Dněpropetrovsk, Ukrajina a Interpipe Europe S.A., Lugano, Švýcarsko;
d)
dovozci/uživatelé:
-
Castellan Maria & C s.p.s., San Dona di Piave, Itálie,
-
TAL Group, Siderpighi, Pontenure, Piacenza, Itálie.
(22)
Šetření týkající se přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy zahrnovalo období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(23)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek v rámci posledního šetření, které vedlo k uložení v současnosti platných opatření, tj. určité bezešvé trubky a duté profily ze železa nebo oceli (dále jen „bezešvé trubky a duté profily“), kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm, s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW) (15), pocházející z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93.
(24)
Dotčený výrobek má široké použití jako potrubní trubky pro přepravu tekutin, ve stavebnictví jako pilíře, pro mechanická použití, jako plynové potrubí, kotlové trubky a jako vrtné trubky pro vrtání, lití a kladení trubek v ropném průmyslu.
(25)
Bezešvé trubky a duté profily mohou mít v okamžiku dodání uživateli velmi odlišné formy. Mohou být např. galvanizované, se závitem, dodané jako „zelené trubky“ (tj. bez jakéhokoli tepelného zpracování), se zvláštními koncovkami, různými příčnými průřezy, nařezané na míru či nikoli. Pro trubky neexistují všeobecné standardní rozměry, což vysvětluje, proč je většina bezešvých trubek a dutých profilů vyráběna na zakázku. Obvykle se bezešvé trubky a duté profily spojují svařováním. V některých případech však mohou být spojeny závitem nebo použity samostatně, ačkoli zůstávají svařovatelné. Šetření prokázalo, že všechny bezešvé trubky a duté profily mají stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti a stejná základní použití.
2.2 Obdobný výrobek
(26)
Jak bylo zjištěno během předchozích, jakož i v posledním šetření, toto šetření před pozbytím platnosti potvrdilo, že výrobek vyvážený do Unie z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny, výrobek vyráběný a prodávaný na domácích trzích Chorvatska, Ruska a Ukrajiny a výrobek, který v Unii vyrábějí a prodávají výrobci v Unii, mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a konečná použití, a jsou tudíž považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
(27)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je v případě, že by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné přetrvávání dumpingu nebo jeho obnovení.
3.1 Předběžné poznámky
(28)
Během období přezkumného šetření činil celkový objem dovozu bezešvých trubek a dutých profilů z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny zaznamenaný Eurostatem 42 723 tun, což představuje podíl na trhu Unie ve výši 2,5 %.
(29)
Pokud nedošlo ke změně okolností nebo pokud byly k dispozici příslušné informace, použila se v souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení se stejná metoda jako v posledním šetření. V případě nedostatečné spolupráce, jak tomu bylo v případě Ruska, bylo nutno vycházet v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů. Pokud jde o Chorvatsko a Ukrajinu, byly použity informace poskytnuté spolupracujícími společnostmi a také veřejně dostupné informace.
3.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
3.2.1 Obecná metodika
(30)
Pro všechny spolupracující výrobce v Chorvatsku a na Ukrajině byla použita níže uvedená obecná metodika. Předložená zjištění o dumpingu pro každou z dotčených zemí proto popisují pouze to, co je pro každou vyvážející zemi specifické. S ohledem na to, že žádný ze stávajících ruských vyvážejících výrobců nespolupracoval, je v případě Ruska celková analýza, včetně výpočtu výše dumpingu, založena na nejlepších dostupných údajích podle článku 18 základního nařízení.
3.2.2 Běžná hodnota
(31)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve u každého spolupracujícího výrobce přezkoumáno, zda byl celkový objem jeho domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(32)
U každého typu výrobku, který vyvážející výrobce prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto typu výrobku prodaného dotčeným vyvážejícím výrobcem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období přezkumného šetření představoval alespoň 5 % jeho celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyvezeného do Unie.
(33)
Rovněž bylo zkoumáno, zda lze domácí prodej každého typu výrobku považovat v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení za uskutečněný v běžném obchodním styku. Toto ověření se uskutečnilo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého vyváženého typu výrobku prodaného v období přezkumného šetření na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(34)
V případě těch typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady na jednotku a jejichž vážená průměrná prodejní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(35)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku nepřesahoval 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala výrobních nákladů na jednotku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období přezkumného šetření.
(36)
Pokud nebyl realizován žádný domácí prodej konkrétního typu výrobku a v případě typů výrobku, u nichž byl domácí prodej nedostatečný, byla běžná hodnota vypočtena v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(37)
Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoveny podle uvozující věty čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které vyvážející výrobce skutečně zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku, nebo na základě dostupných údajů.
3.2.3 Vývozní cena
(38)
Ve všech případech, kdy se dotčený výrobek vyvážel nezávislým odběratelům v Unii, se vývozní cena stanovila v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, a sice na základě skutečně zaplacených či splatných vývozních cen.
3.2.4 Srovnání
(39)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců ze spolupracující skupiny byly porovnány na základě ceny ze závodu. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
3.2.5 Dumpingové rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce
(40)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl srovnán vážený průměr běžné hodnoty a vážený průměr vývozní ceny podle typu výrobku na základě ceny ze závodu pro každou spolupracující společnost.
3.3 Chorvatsko
(41)
Během období přezkumného šetření představoval celkový objem dovozu bezešvých trubek a dutých profilů od CMC Sisak, jediného vyvážejícího výrobce bezešvých trubek a dutých profilů v Chorvatsku, méně než 1 % celkové spotřeby Unie.
3.3.1 Běžná hodnota
(42)
Šetřením bylo zjištěno, že ačkoliv domácí prodej dotčeného výrobku byl podle 30. a 31. bodu odůvodnění reprezentativní, neuskutečnil se žádný prodej v běžném obchodním styku. V souladu s tím byla běžná hodnota pro zmíněného spolupracujícího výrobce vypočtena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(43)
V důsledku toho byla běžná hodnota vypočtena na základě nákladů na výrobu, ke kterým byla připočtena přiměřená výše zisku a prodejních, správních a režijních nákladů, a to na základě dostupných údajů.
3.3.2 Vývozní cena
(44)
Spolupracující výrobce vyvážel dotčený výrobek nezávislým odběratelům v Unii buď přímo, nebo prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení ve Švýcarsku. Vývozní ceny byly proto v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných prvním nezávislým odběratelem v Unii.
3.3.3 Srovnání
(45)
Srovnání vypočtené běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(46)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání na stejné obchodní úrovni byly provedeny potřebné úpravy u rozdílů, o kterých bylo zjištěno, že ovlivňují srovnatelnost cen. Úpravy podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení byly tudíž provedeny v případě nákladů na přepravu, slev a rabatů, provizí a nákladů na poskytnutí úvěru.
3.3.4 Dumpingové rozpětí
(47)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru vypočtené běžné hodnoty s váženým průměrem prodejních cen při vývozu do Unie. Toto srovnání prokázalo existenci významného dumpingu ve výši přesahující 60 % v období přezkumného šetření.
3.4 Rusko
(48)
Během období přezkumného šetření činil celkový objem dovozu bezešvých trubek a dutých profilů z Ruska zaznamenaný Eurostatem 10 785 tun, což představuje podíl na trhu Unie ve výši přibližně 1 %.
3.4.1 Běžná hodnota
(49)
Jak bylo uvedeno výše, jelikož vyvážející výrobci v Rusku nespolupracovali, muselo být stanovení toho, zda během období přezkumného šetření docházelo k dumpingu, provedeno na základě dostupných údajů. Podle článku 18 základního nařízení a při absenci údajů z dotazníku byla běžná hodnota pro bezešvé trubky válcované za tepla v nejzákladnější kvalitě vypočtena na základě údajů z žádosti o přezkum a periodických publikací odborného portálu Metal Expert.
(50)
Pokud jde o ceny plynu v Rusku, bylo při uložení opatření v rámci posledního šetření (16) zjištěno, že musí být provedena úprava podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Avšak v současném šetření byla běžná hodnota stanovena, aniž se zvážilo, zda je nutné v případě nákladů ruských vyvážejících výrobců na plyn provést úpravu podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Důvodem bylo, jak je uvedeno v 53. bodě odůvodnění, že již použití neočištěných výrobních nákladů jasně ukazuje, že v průběhu období přezkumného šetření k dumpingu docházelo. Z tohoto důvodu a vzhledem k tomu, že cílem přezkumu před pozbytím platnosti opatření je stanovit, zda je pravděpodobné, že by docházelo k pokračování nebo obnovení dumpingu v případě zrušení opatření, aby bylo možno rozhodnout, zda v současnosti platná opatření mají být ponechána v platnosti nebo zrušena, mělo se za to, že není nutno zvažovat, zda by úprava podle čl. 2 odst. 5 byla v tomto případě opodstatněná.
3.4.2 Vývozní cena
(51)
Průměrná vývozní cena byla vypočtena na základě Eurostatem poskytnuté hodnoty CIF pro odpovídající typy bezešvých trubek válcovaných za tepla.
3.4.3 Srovnání
(52)
Jelikož neexistují ověřené údaje z dotazníku, bylo srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou provedeno na základě údajů zjištěných v žádosti v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
3.4.4 Dumpingové rozpětí
(53)
V souladu s čl. 18 odst. 5 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem cen při vývozu do Unie podle jednotlivých typů výrobků. Toto srovnání prokázalo existenci dumpingu ve výši 38,4 %, což je více než dumpingové rozpětí ve výši 35,8 %, jež bylo zjištěno v posledním šetření.
3.5 Ukrajina
(54)
Ze tří známých vyvážející výrobců na Ukrajině spolupracovala v tomto přezkumném šetření s Komisí pouze jedna skupina vyvážejících výrobců, a to skupina Interpipe. Tento vyvážející výrobce představoval přibližně 70 % celkové výroby bezešvých trubek a dutých profilů na Ukrajině a více než 80 % celkového vývozu z Ukrajiny do Unie. Během období přezkumného šetření činil podíl ukrajinského vývozu do Unie ve vztahu ke spotřebě Unie méně než 2 %.
3.5.1 Běžná hodnota
(55)
Šetřením bylo zjištěno, že domácí prodej obdobného výrobku byl reprezentativní podle 31. až 33. bodu odůvodnění. Běžná hodnota byla proto stanovena v souladu s 34. až 37. bodem odůvodnění výše.
(56)
Pokud jde o ceny energie na Ukrajině, bylo při uložení opatření v rámci posledního šetření (17) zjištěno, že musí být provedena úprava podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Avšak v současném šetření byla běžná hodnota stanovena, aniž se zvážilo, zda je nutné v případě nákladů ukrajinských vyvážejících výrobců na energie provést úpravu podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Důvodem bylo, jak je uvedeno v 61. bodě odůvodnění níže, že již použití neočištěných výrobních nákladů jasně ukazuje, že v průběhu období přezkumného šetření k dumpingu docházelo. Z tohoto důvodu a vzhledem k tomu, že cílem přezkumu před pozbytím platnosti opatření je stanovit, zda je pravděpodobné, že by v případě zrušení opatření docházelo k přetrvávání nebo obnovení dumpingu, aby bylo možno rozhodnout, zda v současnosti platná opatření mají být ponechána v platnosti nebo zrušena, se mělo za to, že není nutno zvažovat, zda by úprava podle čl. 2 odst. 5 byla v tomto případě opodstatněná.
3.5.2 Vývozní cena
(57)
Skupina Interpipe vyvážela dotčený výrobek prostřednictvím obchodní společnost ve spojení nacházející se ve Švýcarsku přímo nezávislým odběratelům v Unii. Vývozní ceny byly proto stanoveny v souladu s 38. bodem odůvodnění.
3.5.3 Srovnání
(58)
Běžná hodnota a vývozní cena skupiny Interpipe byly porovnány v souladu s 39. bodem odůvodnění. Na tomto základě byly provedeny - v případě, že byly použitelné a odůvodněné - úpravy zohledňující náklady na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku, vedlejší náklady, náklady na úvěry a náklady na provize.
3.5.4 Dumpingové rozpětí
(59)
Dumpingové rozpětí bylo vypočítáno podle 40. bodu odůvodnění.
(60)
Stejně jako v posledním šetření a v souladu s běžnými postupy orgánů bylo vypočteno jedno dumpingové rozpětí pro celou skupinu. Pro takový výpočet byla použita metoda, kde před určením vážené průměrné míry dumpingu pro celou skupinu byla stanovena výše dumpingu pro každého jednotlivého vyvážejícího výrobce. Je třeba poznamenat, že tato metodika byla odlišná od metodiky použité v posledním šetření, kde byl výpočet výše dumpingu proveden redukcí z celkové výroby, ziskovosti a prodejů v Unii u výrobních subjektů. Změna okolností, která odůvodňuje přijetí této změny v metodice, nastala v důsledku změny v podnikové struktuře skupiny, která umožňuje identifikaci výrobce v rámci skupiny, pokud jde o prodej a výrobu.
(61)
Srovnání ukázalo u spolupracující skupiny vyvážejících výrobců, kteří v průběhu období přezkumného šetření vyváželi do Unie, existenci dumpingu přesahujícího 10 %.
4. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ DUMPINGU
4.1 Předběžné poznámky
(62)
Z výše uvedených úvah vyplývá, že k dumpingu nadále docházelo i během období přezkumného šetření. Proto je níže posouzena pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě, že by opatření pozbyla platnosti.
4.1.1 Chorvatsko
(63)
Jak je uvedeno výše ve 46. bodě odůvodnění, bylo během období přezkumného šetření zjištěno významné dumpingové rozpětí. Vlastník vyvážejícího výrobce se však následně rozhodl se společnosti zbavit, a v důsledku toho přestal vyvážející výrobce na podzim roku 2011 přijímat nové objednávky a do konce roku 2011 ukončil veškerou výrobu bezešvých trubek a dutých profilů. Od roku 2012 se proto nikde v Chorvatsku bezešvé trubky a duté profily nevyrábějí a po skončení přezkumného šetření byla vyvážena jen velmi omezená množství.
(64)
Šetření ukázalo, že tato společnost vyráběla na objednávku, a nemá žádné významné zásoby. Vzhledem k velké různorodosti trubek a vysokým nákladům skutečně nelze držením velkých zásob získat jakékoliv hospodářské výhody.
(65)
Vzhledem k výše uvedeným úvahám a s přihlédnutím k tomu, že proces prodeje společnosti stále probíhá, je přetrvávání dumpingu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Chorvatska v krátkodobém až střednědobém horizontu vysoce nepravděpodobné.
4.1.2 Rusko
4.1.2.1 Předběžné poznámky
(66)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla též prošetřena pravděpodobnost přetrvávání dumpingu.
(67)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: objem a ceny dumpingového dovozu z Ruska, výrobní kapacita a volná kapacita v Rusku, přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí.
4.1.2.2 Objem a ceny dumpingového dovozu z Ruska
(68)
Po uložení konečných opatření v červnu 2006 a jejich přezkumu v srpnu 2008 v nařízení Rady (ES) č. 812/2008 (18) dovoz deklarovaný jako pocházející z Ruska postupně klesal a až do konce období přezkumného šetření zůstal na nízké úrovni.
(69)
Ve stejném období zůstaly ceny dumpingového dovozu z Ruska poměrně nízké.
4.1.2.3 Výrobní kapacita a volná kapacita v Rusku
(70)
Pokud jde o celkovou kapacitu výroby bezešvých trubek a dutých profilů v Rusku a vzhledem k tomu, že schází ověřené údaje, je z různých zdrojů veřejně dostupných informací patrné, že výrobní kapacita z velké části převyšuje poptávku na ruském domácím trhu.
(71)
Ačkoli ruský podíl na trhu v Unii není výrazně vyšší než 1 %, odhaduje se instalovaná ruská výrobní kapacita na téměř 4 miliony MT ročně. Ruský průmysl využívá pouze přibližně 70 % své výrobní kapacity. Po odečtení známé domácí spotřeby a objemu vývozu na jiné trhy podle ruských vývozních statistik přesahuje současná volná výrobní kapacita 1 milion MT ročně, což představuje téměř 65 % spotřeby v Unii. Navzdory této v současnosti nadbytečné kapacitě a na základě informací poskytnutých žadatelem, které nebyly zúčastněnými stranami zpochybněny, je zřejmé, že ruská výrobní kapacita se může v příštích letech ještě zvýšit. Jeden vyvážející výrobce v Rusku uvedl, že pracuje s vyšší výrobní kapacitou a nemá v úmyslu ji v blízké budoucnosti rozšířit. Tento vyvážející výrobce také uvedl, že podle spolehlivé publikace týkající se trhu je míra využití výrobních kapacit bezešvých trubek a dutých profilů v ruském průmyslu „vysoká“ a objem výroby dotčeného výrobku v Rusku odpovídá domácí spotřebě. Nicméně, jelikož se společnost rozhodla nespolupracovat, nebyly tyto informace od uvedené společnosti k dispozici ve spisu, ani nemohly být ověřeny. Navíc slovo „vysoká“ nebylo v této publikaci kvantifikováno, a nebylo tudíž možné vyvodit v tomto ohledu žádné závěry. Proto neměly komentáře týkající se úrovně výroby a spotřeby dotčeného výrobku v Rusku dopad, který by zpochybnil existenci významné volné výrobní kapacity v Rusku. Je třeba poznamenat, že odhadovaná instalovaná kapacita téměř 4 milionů MT ročně nebyla po sdělení závěrů šetření všem zúčastněným stranám zpochybněna.
4.1.2.4 Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(72)
Jak je uvedeno výše, existuje na ruském domácím trhu značný přebytek výrobní kapacity, který poukazuje na silnou a přirozenou potřebu nalézt alternativní trhy, které by tuto nadbytečnou výrobní kapacitu absorbovaly.
(73)
Trh Unie je jedním z největších trhů na světě a stále roste. Z informací shromážděných během šetření je rovněž jasné, že ruské společnosti projevily značný zájem rozvinout svou přítomnost na jednom z největších světových trhů a udržet si na trhu Unie významný podíl. Jeden vyvážející výrobce v Rusku namítl, že základem pro zjištění týkající se existence dumpingu a pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy měly být předložené informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu, a nikoliv zjištění založená na nejlepších dostupných údajích. Když se však tento vyvážející výrobce v Rusku rozhodl dále nespolupracovat, uvedl, že v důsledku vnitřní restrukturalizace by vyplnění dotazníku, který by zahrnoval informace předložené po zahájení řízení, nemohlo být v případě tohoto výrobce využito k určení toho, zda existuje pravděpodobnost přetrvávání nebo opakování dumpingu nebo zda se okolnosti změnily do takové míry, která odůvodňuje přezkum úrovně opatření. Dospělo se proto k závěru, že tyto informace nemohou být použity.
4.1.2.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(74)
Na základě výše uvedených zjištění lze závěrem konstatovat, že dovoz z Ruska je stále prováděn za dumpingové ceny a že je velmi pravděpodobné, že dumping bude pokračovat. Vzhledem k současné a případné budoucí volné kapacitě v Rusku a ke skutečnosti, že trh Unie je jedním z největších trhů na světě s atraktivní úrovní cen, lze dospět k závěru, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, ruští vývozci by pravděpodobně vývoz do Unie za dumpingové ceny ještě zvýšili.
4.1.3 Ukrajina
4.1.3.1 Předběžné poznámky
(75)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření (54. až 61. bod odůvodnění výše) byla též zkoumána pravděpodobnost pokračování dumpingu.
(76)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: objem a ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny, výrobní kapacita a volná kapacita na Ukrajině a přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí.
4.1.3.2 Objem a ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny
(77)
Po uložení konečných opatření v červnu 2006 se dovoz z Ukrajiny významně snížil a zůstal na dosti nízké úrovni s podílem na trhu Unie nižším než 2 %. Ve stejném období zůstaly ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny poměrně nízké. Kromě toho bylo zjištěno, že průměrné prodejní ceny na jiné vývozní trhy než Unie, kde nejsou uplatňována žádná antidumpingová cla, jsou na podobné či dokonce nižší úrovni než prodejní ceny do Unie.
4.1.3.3 Výrobní kapacita a volná kapacita na Ukrajině
(78)
Na základě veřejně dostupných informací existují tři hlavní ukrajinští výrobci bezešvých trubek a dutých profilů s celkovou odhadovanou výrobní kapacitou přibližně 1,5 milionu tun ročně, což se téměř rovná celkové spotřebě v Unii.
(79)
Ačkoliv je podíl ukrajinského dovozu na trhu v Unii těsně pod 2 %, je odhadovaná volná kapacita na Ukrajině 50 % čili 750 000 tun ročně, což představuje téměř polovinu spotřeby Unie.
4.1.3.4 Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(80)
Šetření potvrdilo, že všichni tři hlavní ukrajinští výrobci bezešvých trubek a dutých profilů vyvážejí dotčený výrobek do Unie. Šetření dále ukázalo, že spolupracující strana vyváží do Unie za dumpingové ceny. Veřejně dostupné informace naznačují, že ostatní hlavní ukrajinští výrobci vyvážejí bezešvé trubky a duté profily do Unie za ceny nižší než ceny spolupracující společnosti.
4.1.3.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(81)
Vzhledem k tomu, že dovoz z Ukrajiny je stále prováděn za dumpingové ceny a že prodej na jiné vývozní trhy než trh Evropské unie je prováděn za ceny podobné nebo dokonce nižší než ceny v Unii, a vzhledem k významné volné kapacitě na Ukrajině a skutečnosti, že trh Unie je jedním z největších trhů na světě, lze dospět k závěru, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, ukrajinští vývozci by pravděpodobně vývoz do Unie za dumpingové ceny ještě zintenzívnili.
4.2 Závěr
(82)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že existuje závažné a reálné nebezpečí pokračování dumpingu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Ukrajiny a Ruska, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti. Na druhé straně zvláštní okolnosti, které byly zjištěny v případě Chorvatska, vedly k závěru, že v tomto případě nehrozí riziko pokračování dumpingu, pokud by stávající antidumpingová opatření týkající se dovozu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Chorvatska pozbyla platnosti.
5. VÝROBA V UNII A VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
(83)
V Unii vyrábí bezešvé trubky a duté profily více než 19 výrobců/skupin výrobců, kteří tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(84)
Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, byl z níže uvedených 19 výrobců v Unii, kteří poskytli požadované informace, vybrán vzorek sestávající ze čtyř výrobců/skupin výrobců:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Česká republika,
-
Arcelor Mittal Tubular Products Roman S.A., Rumunsko,
-
Benteler Stahl/Rohr GmbH, Německo,
-
Huta Batory Polsko,
-
Ovako Steel AB, Švédsko,
-
Productos Tubulares S.A., Španělsko,
-
Rohrwerk Max Hütte GmbH, Německo,
-
Rurexpol Sp.z.o.o., Polsko,
-
Silcotub, Rumunsko,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Itálie,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Španělsko,
-
TMK Artrom, Rumunsko,
-
Válcovny trub Chomutov, Česká republika,
-
Vallourec Mannesmann Oil and Gas, Francie,
-
Vítkovice válcovna trub a. s., Česká republika,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Německo,
-
V & M, Francie,
-
Voest Alpine Tubulars, Rakousko,
-
Železiarne Podbrezová, Slovenská republika.
(85)
Podotýká se, že na čtyři výrobce v Unii zařazené do vzorku připadalo v období přezkumného šetření 30 % celkové výroby a 35 % celkového prodeje v Unii, přičemž na výše uvedených 19 výrobců v Unii připadalo v období přezkumného šetření 100 % celkové výroby v Unii, což se považuje za reprezentativní pro celou výrobu v Unii.
6. SITUACE NA TRHU UNIE
6.1 Spotřeba na trhu Unie
(86)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů Eurostatu o veškerém dovozu do Unie.
(87)
Na základě těchto údajů bylo zjištěno, že spotřeba Unie mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření klesla o 34 % z 2 597 110 tun na 1 724 743 tun. Spotřeba v roce 2008 byla velmi vysoká, což je možné vysvětlit skutečností, že vysoké ceny ropy a zemního plynu v roce 2008 podpořily investice v těchto odvětvích, a tudíž zvýšily poptávku. Snížení se plně projevilo v roce 2009, kdy spotřeba poklesla o téměř 50 %. Po roce 2009 se spotřeba začala znovu zvyšovat a tento trend pokračoval až do období přezkumného šetření.
2008
2009
2010
OPŠ
Spotřeba v Unii (v tunách)
2 597 110
1 345 551
1 609 118
1 724 743
Index
100
52
62
66
6.2 Dovoz z dotčených zemí
6.2.1 Souhrnné posouzení
(88)
V předchozích šetřeních byl dovoz bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny posuzován souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Bylo ověřeno, zda je souhrnné posouzení vhodné rovněž v tomto šetření.
(89)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí zjištěné u dovozu z každé země překračovalo minimální prahovou hodnotu. Pokud jde o množství, byla provedena výhledová analýza pravděpodobných objemů vývozu z každé země v případě zrušení opatření. Při této analýze bylo zjištěno, že by dovoz z Ruska a Ukrajiny (na rozdíl od Chorvatska) pravděpodobně vzrostl na úrovně, které významně překračují úrovně, jichž bylo dosaženo v období přezkumného šetření a které by zcela jistě přesáhly minimální prahovou hodnotu, pokud by byla opatření zrušena. Pokud jde o Chorvatsko, bylo zjištěno, že dovoz do Unie byl v posuzovaném období zanedbatelný a výroba byla po skončení období přezkumného šetření dokonce zcela ukončena. Není proto příliš pravděpodobné, že se v krátkodobém výhledu tato situace změní.
(90)
Vzhledem k tomu, že objem dumpingového dovozu z Chorvatska byl v období přezkumného šetření zanedbatelný a že není z důvodů uvedených výše v 88. bodě odůvodnění pravděpodobné, že se zvýší, mělo se za to, že kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení nejsou, pokud jde o dovoz z Chorvatska, splněna.
(91)
Pokud jde o dovoz ze tří dotčených zemí, šetřením bylo zjištěno, že bezešvé trubky a duté profily dovážené z těchto zemí mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti. Různé typy dovážených bezešvých trubek a dutých profilů byly mimoto zaměnitelné s typy vyráběnými v Unii a byly na trh v Unii uváděny ve stejném období. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se mělo za to, že dovážené bezešvé trubky a duté profily pocházející z dotčených zemí konkurují bezešvým trubkám a dutým profilům vyrobeným v Unii.
(92)
Na základě výše uvedených skutečností se proto mělo za to, že v případě Ruska a Ukrajiny jsou splněna kritéria uvedená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Dovoz z těchto zemí byl proto posouzen souhrnně. Jelikož v případě Chorvatska nebyla kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení splněna, zejména co se týče podmínek hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky, byl dovoz pocházející z této země posouzen zvlášť.
6.3 Dovoz z Ruska a Ukrajiny
6.3.1 Objem, podíl na trhu a dovozní ceny
(93)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Ukrajiny v posuzovaném období snížil o 47 %. Přesněji řečeno, k významnému poklesu o 44 % došlo v roce 2009 a od té doby se dovoz mírně snížil ze 40 611 na 38 108 tun. To je nezbytné nahlížet v kontextu klesající spotřeby.
(94)
Podíl ruského a ukrajinského dovozu na trhu se v posuzovaném období snížil z 2,7 % na 2,2 %.
(95)
Pokud jde o vážené průměrné ceny dovozu bezešvých trubek a dutých profilů, ty klesly v roce 2009 o 15 procentních bodů, pak opět vzrostly a v období přezkumného šetření dosáhly stejné úrovně jako v roce 2008. Tento pokles a následující nárůst zhruba kopírovaly trendy v oblasti nákladů na suroviny.
2008
2009
2010
OPŠ
Dovoz (v tunách)
72 328
40 611
39 505
38 108
Index
100
56
55
53
Podíl na trhu (v %)
2,8
3,0
2,5
2,2
Index
100
111
93
88
Cena dovozu
741,03
627,66
649,96
734,22
Index
100
85
88
99
6.3.2 Cenové podbízení
(96)
Vzhledem ke skutečnosti, že ruští a ukrajinští vyvážející výrobci nespolupracovali, bylo nutno cenové podbízení v souvislosti s dovozem z Ruska stanovit pomocí dovozních statistik podle kódů KN s využitím informací shromážděných na základě čl. 14 odst. 6 základního nařízení. Cenové podbízení, pokud jde o dovoz z Ukrajiny, bylo stanoveno na základě vývozních cen spolupracujícího ukrajinského vyvážejícího výrobce bez antidumpingového cla. Příslušnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie byly ceny pro nezávislé odběratele v případě potřeby upravené na úroveň ceny ze závodu. V období přezkumného šetření bylo rozpětí cenového podbízení u dovozu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Ruska a Ukrajiny bez antidumpingového cla v rozmezí od 20,4 % do 55,4 %.
6.4 Dovoz z Chorvatska
6.4.1 Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Chorvatska
(97)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Chorvatska v posuzovaném období zvýšil o 133 %. V roce 2008 se uskutečnilo velmi malé množství dovozních transakcí, poté se dovoz do roku 2010 zvyšoval a v období přezkumného šetření se opět mírně snížil. Celkově zůstala úroveň dovozu z Chorvatska během celého posuzovaného období velmi nízká.
(98)
Podíl chorvatského dovozu na trhu se během posuzovaného období zvýšil z 0,1 % na 0,3 %.
(99)
Pokud jde o dovozní ceny, v posuzovaném období se trvale snižovaly a celkem klesly o 23 %.
2008
2009
2010
OPŠ
Dovoz
Index
100
153
251
233
Podíl na trhu (v %)
0,1
0,2
0,3
0,3
Cena dovozu
Index
100
89
74
77
6.4.2 Cenové podbízení
(100)
Cenové podbízení bylo stanoveno pomocí vývozních cen spolupracujícího výrobce v Chorvatsku bez antidumpingového cla, přičemž bylo zjištěno, že představuje 29,3 %. Vzhledem k tomu, že v Chorvatsku neexistuje žádný jiný vyvážející výrobce, platí tento závěr rovněž pro celou zemi.
6.5 Další země dotčená antidumpingovými opatřeními
(101)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Čínské lidové republiky podle čl. 1 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 926/2009 (19) v posuzovaném období snížil o 80 %.
(102)
Podíl čínského dovozu na trhu klesl z 20,5 % v roce 2008 na 3,1 % v období přezkumného šetření.
7. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(103)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
7.1 Předběžné poznámky
(104)
Vzhledem k tomu, že v případě výrobního odvětví Unie byl použit výběr vzorku, byla újma posouzena na základě informací shromážděných na úrovni celého výrobního odvětví Unie, jak je vymezeno v 57. bodě odůvodnění, a na základě informací shromážděných na úrovni výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
(105)
V případech, kdy se použije výběr vzorku, se v souladu se zavedenou praxí posuzují některé ukazatele újmy (výroba, kapacita, produktivita, objem prodeje, podíl na trhu, růst a zaměstnanost) pro celé výrobní odvětví Unie, zatímco ukazatele újmy spojené s výkonností jednotlivých společností, tj. ceny, výrobní náklady, ziskovost, mzdy, investice, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získávat kapitál, se posuzují na základě informací shromážděných od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
7.2 Údaje týkající se celého výrobního odvětví Unie
a) Výroba
(106)
Výroba výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížila o 16 %, tj. z 3 479 266 tun na 2 917 325 tun. Objem výroby v roce 2009 značně poklesl o 43 % v důsledku celosvětového hospodářského útlumu. V souladu se zlepšením situace v oblasti poptávky došlo v roce 2010 a v období přezkumného šetření k oživení výroby a mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření výroba vzrostla o 27 %, ale nedosahovala již úrovně z roku 2008. Objem výroby vykazoval podobný trend jako spotřeba, ale v důsledku poptávky na trzích mimo EU se snížil méně než spotřeba na trhu Unie.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Objem výroby (v tunách)
3 479 266
1 979 967
2 675 053
2 917 325
Index
100
57
77
84
b) Kapacita a míra využití kapacity
(107)
Výrobní kapacita zůstala v průběhu posuzovaného období stabilní. S poklesem výroby o 16 % se ve výsledku snížilo využití kapacity z 80 % v roce 2008 na 67 % v období přezkumného šetření. K nejvýznamnějšímu snížení z 80 % na 45 % však došlo v roce 2009 v důsledku snížení objemu výroby. V roce 2010 a v období přezkumného šetření využití kapacity plynule rostlo.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Kapacita
4 334 520
4 378 520
4 332 520
4 357 520
Index
100
101
100
101
Index využití kapacity (v %)
80
45
62
67
Index
100
56
77
83
c) Stav zásob
(108)
Pokud jde o zásoby, výroba probíhá většinou v návaznosti na objednávku. Proto, jelikož se u výrobců zařazených do vzorku v roce 2009 stav zásob výrazně snížil, avšak od roku 2010 do období přezkumného šetření se s mírnými výkyvy zvyšoval téměř na úroveň roku 2008, má se za to, že v tomto případě nebyl stav zásob podstatným ukazatelem újmy.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
106 078
82 788
107 490
104 184
Index
100
78
101
98
d) Objem prodeje
(109)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížil o 21 procentních bodů. Po poklesu o 42 % v roce 2009 se objem prodeje do období přezkumného šetření opět zvýšil o 21 %. Tento vývoj je v souladu s vývojem spotřeby na trhu Unie, která se v roce 2009 v důsledku hospodářského poklesu snížila o 48 % a následně se začala opět zvyšovat.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Prodej odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
1 445 070
841 514
1 060 349
1 135 572
Index
100
58
73
79
e) Podíl na trhu
(110)
Výrobnímu odvětví Unie se podařilo svůj podíl na trhu od roku 2008 do období přezkumného šetření postupně zvyšovat. Toto zvýšení bylo způsobeno zejména tím, že jsou od roku 2009 v platnosti antidumpingová opatření proti dovozu z Čínské lidové republiky. Níže uvedený podíl na trhu je podílem celkového prodeje výrobního odvětví Unie, a to jak odběratelům ve spojení, tak odběratelům, kteří ve spojení nejsou, v Unii, vyjádřeným jako procento spotřeby v Unii.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Podíl na trhu (v %)
70,2
78,7
84,5
85,2
Index
100
112
120
121
f) Růst
(111)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, kdy se spotřeba v Unii snížila o 34 %, klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie pouze o 21 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu tak vzrostl, zatímco dovoz z Ruska a Ukrajiny ztratil v průběhu stejného období 0,6 %.
g) Zaměstnanost
(112)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížila o 8 %. Pokles začal v roce 2009, pokračoval i v roce 2010, ale v období přezkumného šetření zaměstnanost v porovnání s rokem 2010 opět vzrostla o 11 %. To prokazuje, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo přizpůsobit senové situaci na trhu.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Zaměstnanost
14 456
13 131
12 073
13 368
Index
100
91
84
92
h) Produktivita
(113)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená jako výstup na jeden plný pracovní úvazek za rok v posuzovaném období kolísala.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Produktivita v tunách na zaměstnance
240,7
150,8
221,6
218,2
Index
100
63
92
91
i) Velikost dumpingového rozpětí
(114)
Co se týká dopadu velikosti zjištěných skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie, nelze jej s ohledem na celkový objem dovozu z dotčených zemí považovat za zanedbatelný.
7.3 Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku
a) Prodejní ceny a činitele ovlivňující ceny na domácím trhu
(115)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření klesly o 13 %. V roce 2009 ceny mírně vzrostly a následně v roce 2010 klesly o 17 %. V období přezkumného šetření ceny ve srovnání s rokem 2010 mírně vzrostly. Tento cenový vývoj souvisí se skutečností, že rok 2008 byl rokem s velmi vysokou poptávkou a vysokými cenami surovin, což mělo za následek vyšší prodejní ceny. Následky mohly být pociťovány ještě v první polovině roku 2009. Od druhé poloviny roku 2009 se značně snížila poptávka a snížily se také ceny, které kopírovaly trend klesajících cen surovin. Zdá se, že v období přezkumného šetření se pokles cen zastavil.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Průměrná jednotková prodejní cena v EU (v EUR/t)
1 286
1 300
1 086
1 115
Index
100
101
84
87
b) Mzdy
(116)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se průměrná mzda na plný pracovní úvazek snížila o 12 %. Nelze však vyvodit žádný relevantní závěr.
c) Investice a schopnost získávat kapitál
(117)
Investice do odvětví bezešvých trubek a dutých profilů se v posuzovaném období zvýšily o 24 %. Investice byly rozsáhlé a v období přezkumného šetření překročily 100 milionů EUR. Odvětví bezešvých trubek a dutých profilů je kapitálově náročné a v zájmu zachování konkurenceschopnosti vyžaduje značné investice do výrobních linek. Šetření odhalilo, že investice byly učiněny za účelem udržení výrobní kapacity na její současné úrovni, nikoli s cílem zvýšit objem výroby. Bylo rovněž zjištěno, že výrobci zařazení do vzorku v posuzovaném období neměli obtíže při získávání kapitálu.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Investice (v tisících EUR)
83 334
91 330
101 775
103 635
Index
100
110
122
124
d) Ziskovost na trhu v Unii
(118)
Ačkoli ziskovost během posuzovaného období klesla o 66 %, podařilo se výrobcům zařazeným do vzorku dosahovat během celého posuzovaného období zisku. Zisky dosažené od roku 2008 do období přezkumného šetření byly vyšší než cílový zisk ve výši 3 % stanovený v posledním šetření. Rok 2008 byl velmi dobrým rokem s vysokými zisky. V roce 2009 a také v roce 2010 se ziskovost ve srovnání s předchozím rokem snížila o 50 %, ale v období přezkumného šetření se ziskovost ve srovnání s rokem 2010 opět zvýšila o 35 % a dosáhla výše 6,6 %. Výrobnímu odvětví Unie se podařilo přizpůsobit se snížené poptávce v EU, a to díky trvalé celosvětové poptávce po výrobcích výrobců zařazených do vzorku, což jim umožnilo zmírnit zátěž způsobenou fixními náklady. Pokles ziskovosti po roce 2008 lze vysvětlit hospodářským útlumem, který měl za následek podstatný pokles poptávky a pokles cen, a snížením objemu výroby, které mělo negativní dopad na výrobní náklady.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Ziskovost na trhu v Unii (v %)
19,7
9,6
4,9
6,7
Index
100
49
25
34
e) Návratnost investic
(119)
Návratnost investic, vyjádřená jako celkový zisk z činnosti v odvětví bezešvých trubek a dutých profilů v procentech čisté účetní hodnoty aktiv přímo a nepřímo souvisejících s výrobou bezešvých trubek a dutých profilů, v celém posuzovaném období v zásadě sledovala tendenci zaznamenanou u ziskovosti a zůstala v průběhu celého posuzovaného období kladná. Návratnost investic klesla během posuzovaného období o 80 %, ale v období přezkumného šetření ve srovnání s rokem 2010 opět vzrostla o 50 %.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Návratnost investic (v %)
30
7
4
6
Index
100
23
13
20
f) Peněžní tok
(120)
Pokud jde o peněžní tok, situace se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření výrazně zhoršila, neboť došlo ke snížení o 93 %. Peněžní tok se nevyvíjel v souladu s trendy ve vývoji ziskovosti, což je možné vysvětlit náklady na opotřebení, které jsou v tomto odvětví náročném na kapitál obvykle vysoké.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Peněžní tok (v tisících EUR)
466 198
345 152
45 562
33 614
Index
100
74
10
7
g) Překonání účinků minulého dumpingu
(121)
Ačkoliv výše zkoumané ukazatele prokazují, že výrobní odvětví Unie bylo nepříznivě dotčeno hospodářským poklesem, jelikož došlo k snížení objemu prodeje, objemu výroby, návratnosti investic a peněžního toku, naznačují rovněž, že výrobní odvětví Unie přizpůsobilo svá výrobní zařízení tak, aby mohlo lépe čelit novému hospodářskému prostředí a využít příležitostí na trhu v Unii a na trzích mimo Unii zejména v segmentech, v nichž lze dosáhnout vysokého ziskového rozpětí. Zlepšení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie v návaznosti na uložení antidumpingových opatření proti dovozu z dotčených zemí v roce 2006 a proti dovozu z Čínské lidové republiky v roce 2009 ukazuje, že opatření jsou účinná a že se výrobní odvětví Unie zotavilo z účinků předchozího dumpingu, ačkoli již nedosáhlo úrovně ziskovosti z roku 2008.
7.4 Závěr
(122)
Ačkoli spotřeba poklesla o 34 %, výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit svůj podíl na trhu a objem výroby a objem prodeje se snížily méně než spotřeba. Pokud jde o ziskovost, výrobní odvětví Unie bylo v celém posuzovaném období ziskové. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze vyvodit závěr, že v posuzovaném období nebyla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma.
8. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(123)
Jak je vysvětleno v 69., 70., 77. a 78. bodě odůvodnění, mají vyvážející výrobci v Rusku a na Ukrajině potenciál podstatně zvýšit svůj vývoz do Unie při využití dostupné volné kapacity ve výši přibližně 1 750 000 tun, což se rovná celé spotřebě Unie. Celková kapacita vyvážejících výrobců v Rusku a na Ukrajině dosahuje 5 500 000 tun. Je proto pravděpodobné, že by se případě zrušení opatření dostalo na trh Unie značné množství ruských a ukrajinských bezešvých trubek a dutých profilů a dovoz z těchto zemí by opět získal a dále zvyšoval podíl na trhu ztracený v důsledku platných antidumpingových cel.
(124)
Jak je zdůrazněno v 95. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že dovozní ceny z Ruska a z Ukrajiny jsou nízké a podbízejí se vůči cenám EU. Tyto nízké ceny by byly pravděpodobně účtovány i nadále. V případě Ukrajiny by se ceny (jak je uvedeno v 80. bodě odůvodnění) mohly dokonce dále snížit. Toto cenové chování spolu se schopností vývozců v těchto zemích dodávat na trh Unie značné množství dotčeného výrobku by se vší pravděpodobností vyvíjelo tlak na snižování cen na trhu v Unii s očekávaným negativním dopadem na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. Jak je ukázáno výše, finanční výsledky výrobního odvětví Unie úzce souvisí s cenovou hladinou na trhu v Unii. Je proto pravděpodobné, že pokud by výrobní odvětví Unie bylo vystaveno rostoucím objemům dovozu z Ruska a Ukrajiny za dumpingové ceny, došlo by ke zhoršení jeho finanční situace, jak bylo zjištěno v posledním šetření. Na tomto základě se vyvozuje závěr, že by zrušení opatření uložených na dovoz pocházející z Ruska a z Ukrajiny mělo se vší pravděpodobností za následek obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(125)
Je třeba připomenout, že antidumpingová opatření byla v roce 2006 uložena s cílem vyrovnat účinky dumpingu působícího újmu v souvislosti s dovozem mimo jiné z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny. Výrobní odvětví Unie však nemohlo z těchto opatření plně těžit, jelikož tržní podíly těchto zemí byly nahrazeny levným čínským dovozem. To mělo bezesporu omezující vliv na zotavení výrobního odvětví Unie až do okamžiku, kdy byla v roce 2009 uplatněna opatření vůči Číně. Lze proto učinit závěr, že zotavení výrobního odvětví Unie z účinků dřívějšího dumpingu nelze považovat za úplné a že výrobní odvětví Unie zůstává zranitelné vůči možnému poškozujícímu účinku významného objemu dumpingového dovozu na trhu Unie.
(126)
Pokud jde o Chorvatsko a jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění, jediný závod je na prodej, výroba byla zcela zastavena a pravděpodobně nebude v nejbližší době obnovena. Kromě toho je s ohledem na zanedbatelné objemy vyvážené do Unie, a to i pokud by byla výroba v nejbližší době znovu zahájena, velmi nepravděpodobné, že by objem, který lze vyvážet do Unie, dosáhl úrovně objemu vyváženého v minulosti.
(127)
Proto se s ohledem na zanedbatelný vývoz v posuzovaném období a na skutečnost, že byla výroba po skončení období přezkumného šetření zcela ukončena, vyvozuje závěr, že by zrušení opatření uložených na dovoz pocházející z Chorvatska se vší pravděpodobností nevedlo k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
9. ZÁJEM UNIE
9.1 Úvod
(128)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zjišťovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Rusku a Ukrajině nebylo v rozporu s celkovým zájmem Unie. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů. Je nutno připomenout, že se v původním šetření mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady platných antidumpingových opatření na dotčené strany.
(129)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobného obnovení dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření uložených na dovoz pocházející z Ruska a z Ukrajiny v zájmu Unie.
9.2 Zájem výrobního odvětví Unie
(130)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je ze strukturálního hlediska životaschopným odvětvím. To bylo potvrzeno poměrně dobrou hospodářskou situací, která byla zaznamenána v posuzovaném období. Zejména skutečnost, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období zvýšilo svůj podíl na trhu, je silným ukazatelem toho, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo přizpůsobit se změněným podmínkám na trhu. Výrobní odvětví Unie rovněž zůstalo během celého posuzovaného období ziskové.
(131)
Lze rozumně předpokládat, že výrobní odvětví Unie bude mít z opatření i nadále prospěch, budou-li zachována. Uložení opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo zvýšit objem prodeje a úroveň zisku, což by umožnilo stálé investice do jeho výrobních zařízení. Pokud by opatření uložená na dovoz pocházející z Ruska a Ukrajiny nebyla zachována, je pravděpodobné, že by vyšší dovoz z těchto zemí za dumpingové ceny opět začal způsobovat výrobnímu odvětví Unie újmu a jeho finanční situace by se zhoršila.
9.3 Zájem dovozců
(132)
Připomíná se, že podle zjištění z předchozích šetření nebyl dopad uložení opatření na dovozce významný. Jak je uvedeno v 18. bodě odůvodnění, na dotazník odpověděli a v tomto šetření plně spolupracovali tři dovozci. Tito dovozci uvedli, že opatření tlačí ceny nahoru. Avšak jelikož šetření ukázalo, že spolupracující dovozci získávají bezešvé trubky a duté profily od různých dodavatelů z mnoha různých zemí a že ceny byly na konkurenceschopné úrovni, pravděpodobný dopad zachování opatření uložených na dovoz z Ruska a Ukrajiny bude omezený.
(133)
S ohledem na výše uvedené skutečností se vyvozuje závěr, že stávající platná opatření neměla významný negativní dopad na finanční situaci dovozců a že zachování opatření nebude mít na dovozce nepatřičný nepříznivý vliv.
9.4 Zájem uživatelů
(134)
Na základě dostupných informací se zdá, že podíl bezešvých trubek a dutých profilů na výrobních nákladech uživatelů je poměrně nízký. Bezešvé trubky a duté profily jsou všeobecně součástmi větších projektů (bojlery, potrubí, konstrukce), z nichž však tvoří pouze omezenou část. Možný dopad zachování opatření proto nemusí být významný.
(135)
Komise rozeslala dotazníky všem známým uživatelům. Jak je uvedeno v 18. bodě odůvodnění, v tomto šetření spolupracoval pouze jeden uživatel. Tento uživatel uvedl, že se ho existence opatření nedotkla, jelikož byly k dispozici jiné zdroje dodávek a bezešvé trubky a duté profily nepředstavovaly významnou část jeho výrobních nákladů. V této souvislosti se dospělo k závěru, že vzhledem k zanedbatelnému vlivu ceny bezešvých trubek a dutých profilů na uživatelská výrobní odvětví a dostupnosti jiných zdrojů dodávek nebudou mít platná opatření na uživatelská výrobní odvětví významný dopad.
9.5 Závěr ohledně zájmu Unie
(136)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.
10. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(137)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách vedoucích k závěru doporučit zachování stávajících opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Ukrajiny, a jejich zrušení s ohledem na dovoz pocházející z Chorvatska. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým zjištěním.
(138)
Jeden ruský vývozce požádal o slyšení u úředníka pro slyšení, které mu bylo poskytnuto. Stejný vývozce namítal, že Komise nesprávně dospěla k závěru, že při šetření nespolupracoval. Tento vývozce vystoupil jako zúčastněná strana a předložil Komisi dvě podání, která Komise náležitě vzala v úvahu a která se vztahovala především k újmě. Tento vývozce však na antidumpingový dotazník neodpověděl a neposkytnul žádné informace o své vývozní ceně. Proto neměla Komise jinou možnost a musela vypočítat běžnou hodnotu, pokud jde o Rusko, na základě nejlepších dostupných údajů. Použití této metodiky nebylo tímto vývozcem zpochybněno. Za těchto okolností nelze tohoto vývozce považovat za vývozce, který při šetření plně spolupracoval.
(139)
Stejný vývozce také uvedl, že zjištění jsou neurčitá, rozporuplná a nedostatečně odůvodněná. Toto tvrzení však bylo nepodložené.
(140)
Jiný ruský vývozce namítal, že dovoz z Ruska by měl být posuzován odděleně od dovozu z Ukrajiny. V posledním šetření však byl dovoz z Ruska a Ukrajiny posuzován kumulativně (spolu s dovozem z Chorvatska). Protože jsou podmínky čl. 3 odst. 4 základního nařízení, pokud jde o dovoz z Ruska a Ukrajiny, stále splněny, byly dopady takového dovozu posuzovány kumulativně, jak je stanoveno v 88. až 92. bodě odůvodnění. Nebyly předloženy žádné argumenty, které by ospravedlňovaly změnu metodiky v tomto ohledu.
(141)
Některé zúčastněné strany uvedly, že situace výrobního odvětví Unie není důvodem pro zachování opatření, vzhledem k tomu, že obnovení újmy je nepravděpodobné. Nebyly však předloženy žádné nové argumenty, které by vedly ohledně obnovení újmy k závěru, který by se lišil od závěrů uvedených výše ve 123. až 127. bodě odůvodnění.
(142)
Několik zúčastněných stran rovněž uvedlo, že dlouhá doba trvání opatření je neodůvodněná a vyzývá k tomu, aby pozbyla platnosti. V tomto ohledu je třeba připomenout, že toto je první přezkum před pozbytím platnosti týkající se výrobku dle stávajícího vymezení. Opatření týkající se této definice výrobku jsou v platnosti teprve od roku 2006, což nelze považovat za nepřiměřeně dlouhou dobu. Od roku 1997 do roku 2004 sice byla v platnosti opatření týkající se dovozu z Ruska a v letech 2000 až 2004 opatření týkající se dovozu Chorvatska a Ukrajiny, ale tato opatření se týkala mnohem užšího okruhu výrobků. Skutečnost, že opatření jsou v platnosti již po řadu let, je každopádně irelevantní, jelikož v tomto šetření bylo zjištěno, že podmínky uvedené v čl. 11 odst. 2 základního nařízení pro zachování opatření v platnosti byly splněny.
(143)
Rovněž bylo uvedeno, že k dovozu z Ruska se přistupuje odlišně, než k dovozu z Běloruska a z Chorvatska, což lze považovat za diskriminační. Toto tvrzení neodráží skutečný stav, neboť situace s ohledem na tyto země je úplně odlišná. Podnět týkající se dovozu z Běloruska byl stažen a řízení bylo následně zastaveno v souladu s čl. 9 odst. 1 základního nařízení (20). Po poskytnutí zjištění se nevyskytla žádná skutečnost, která by naznačovala, že zastavení řízení není v zájmu Unie. Pokud jde o Chorvatsko, výroba v Chorvatsku byla ukončena, jak je uvedeno v 63. až 65. bodě odůvodnění.
(144)
Proto lze dojít k závěru, že předložené připomínky nebyly takové povahy, aby změnily výše uvedené závěry.
(145)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření vztahující se na dovoz bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Ruska a z Ukrajiny zachována. Opatření vztahující se na dovoz z Chorvatska by měla být naopak zrušena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm, s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW) (21) v současnosti kódů ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 (22) (kódy TARIC 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 a 7304599320) a pocházejících z Ruska a z Ukrajiny.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo
(v %)
Doplňkový kód TARIC
Rusko
Akciová společnost Chelyabinsk Tube Rolling Plant a akciová společnost Pervouralsky Novotrubny Works
24,1
A741
OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works
27,2
A859
Všechny ostatní společnosti
35,8
A999
Ukrajina
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3
A742
LLC Interpipe Niko Tube a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
17,7
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7
A744
Všechny ostatní společnosti
25,7
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
4. Přezkumné řízení týkající se dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli, kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW), v současnosti kódů KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 a pocházejících z Chorvatska se zastavuje.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 26. června 2012.
32012R0585
L 174/5
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 585/2012
od 26. lipnja 2012.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili čelika, podrijetlom iz Rusije i Ukrajine, nakon revizije nakon isteka mjere prema članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, i prekidu revizije nakon isteka mjere vezane uz uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili čelika podrijetlom iz Hrvatske
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 2., članak 9. stavak 4. i članak 11. stavak 2.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija („Komisija”) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. Prethodni ispitni postupak i postojeće mjere
(1)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 2320/97 (2) uvelo antidampinške pristojbe na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili nelegiranog čelika podrijetlom, između ostalog, iz Rusije. Odukom Komisije 2000/70/EZ (3), prihvaćena je obveza od izvoznika iz Rusije. Vijeće je Uredbom (EZ) br. 348/2000 (4) uvelo antidampinške pristojbe na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili čelika podrijetlom iz Hrvatske i Ukrajine. Uredbom Vijeća (EZ) br. 1322/2004 (5) odlučeno je da se, radi opreza da se ne bi ponovilo prošlo nekonkurentno ponašanje određenih proizvođača iz Unije (vidjeti uvodnu izjavu 9. navedene Uredbe), ukinu mjere na snazi na uvoz iz, između ostalog, Rusije.
(2)
Nakon revizije ispitnog postupka izvršene u skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe, Vijeće je Uredbom (EZ) br. 258/2005 (6) izmijenilo konačne mjere uvedene Uredbom (EZ) br. 348/2000, ukinulo mogućnost izuzeća od pristojba predviđenih člankom 2. navedene Uredbe i uvelo antidampinšku pristojbu od 38,8 % na uvoz iz Hrvatske i antidampinšku pristojbu od 64,1 % na uvoz iz Ukrajine uz izuzetak uvoza društva Dnepropetrovsk Tube Works (DTW) koje je podlijegalo antidampinškoj pristojbi od 51,9 %.
(3)
Odlukom 2005/133/EZ (7) Komisija je djelomično obustavila konačne mjere vezane uz Hrvatsku i Ukrajinu na razdoblje od devet mjeseci koje je na snagu stupilo 18. veljače 2005. Djelomično proširenje produljeno je za dodatno razdoblje od jedne godine Uredbom Vijeća (EZ) br. 1866/2005 (8).
(4)
Uredbom (EZ) br. 954/2006 (9) Vijeće je uvelo konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih bešavnih cijevi podrijetlom, između ostalog, iz Hrvatske, Rusije i Ukrajine, ukinulo uredbe (EZ) br. 2320/97 i (EZ) br. 348/2000, prekinulo privremene i revizije nakon isteka antidampinških mjera na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili nelegiranog čelika podrijetlom, između ostalog, iz Rusije i prekinulo privremene revizije antidampinških pristojba na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili nelegiranog čelika podrijetlom, između ostalog, iz Hrvatske, Rusije i Ukrajine („zadnji ispitni postupak”).
(5)
Stoga su mjere na snazi one utvrđene Uredbom (EZ) br. 954/2006, odnosno 29,8 % za uvoz iz Hrvatske, 35,8 % na uvoz iz Rusije, uz izuzetak društava Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant i Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant i OAO Seversky Tube Works (27,2 %), i 25,7 % na uvoz iz Ukrajine, uz izuzetak društava OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube i OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %).
(6)
Što se tiče društava CJSC Nikopolosky Seamless Tubes Plant Niko Tube i OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), podsjeća se da su se nazivi trgovačkih društava promijenili u veljači 2007. u CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube i OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (10). Naknadno je društvo CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube prestalo djelovati kao pravna osoba i sva njegova vlasnička i nevlasnička prava i obveze preuzelo je društvo LLC Interpipe Niko Tube, osnovano u prosincu 2007.
(7)
U skladu s člankom 266. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, stopa antidampinške pristojbe za grupaciju Interpipe ponovno je izračunana na temelju odluke Europskog suda od 12. veljače 2012. (11). Pristojba trenutačno na snazi za navedenu grupaciju iznosi 17,7 % kako je utvrđeno Uredbom Vijeća (EU) br. 540/2012 (12) o uvođenju ove odluke Europskog suda.
1.2. Zahtjev za reviziju nakon isteka mjere
(8)
Komisija je 28. lipnja 2011., putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije, najavila pokretanje revizije nakon isteka („obavijest o pokretanju postupka”) (13) antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili čelika podrijetlom iz Hrvatske, Rusije i Ukrajine prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe.
(9)
Revizija je pokrenuta nakon utemeljenog zahtjeva koji je 29. ožujka 2011. podnio Odbor za zaštitu industrije bešavnih čeličnih cijevi Europske unije („podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača iz Unije koji predstavljaju većinski udio, u ovom primjeru više od 50 % ukupne proizvodnje Unije određenih bešavnih cijevi. Zahtjev se temeljio na razlozima da bi istek mjera vjerojatno za posljedicu imao nastavljanje ili ponavljanje dampinga i štete industriji Unije.
(10)
Usporedno s gore navedenom revizijom, nakon isteka mjere Komisija je pokrenula dvije djelomične revizije u skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe vezano uz uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili čelika podrijetlom iz Ukrajine i Rusije (14). Navedene je djelomične revizije zatražila jedna grupacija proizvođača izvoznika iz Ukrajine, grupacija Interpipe, i jedna grupacija proizvođača izvoznika iz Rusije, grupacija TMK. Obje su revizije u smislu opsega ograničene na ispitivanje dampinga u mjeri u kojoj se odnosi na podnositelje zahtjeva.
1.3. Ispitni postupak
(11)
Komisija je o pokretanju revizije nakon isteka mjera službeno obavijestila proizvođače izvoznike, uvoznike, poznate korisnike, predstavnike zemalja izvoznica, podnositelja zahtjeva i proizvođače iz Unije spomenute u zahtjevu o pokretanju revizije. Zainteresirane strane dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.
(12)
S obzirom na velik broj proizvođača izvoznika u Rusiji i Ukrajini, proizvođača u Uniji i uvoznika uključenih u ispitni postupak, u početku je u obavijesti o pokretanju postupka predviđen odabir uzoraka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Kako bi se omogućilo Komisiji da odluči je li odabir uzoraka neophodan i, ako jest, da odabere uzorak, gore navedene strane bile su zamoljene da se jave unutar 15 dana od pokretanja postupka i dostave Komisiji podatke zatražene u obavijesti o pokretanju postupka.
(13)
S obzirom na to da su samo jedan proizvođač izvoznik iz Rusije i samo jedan proizvođač izvoznik iz Ukrajine iznijeli podatke zatražene u obavijesti o pokretanju postupka i izrazili volju za suradnju s Komisijom, odlučeno je da se odabir uzoraka u slučaju proizvođača izvoznika iz Rusije i Ukrajine neće primijeniti nego će se tim proizvođačima poslati upitnik. Stoga je proizvođač izvoznik iz Rusije koji je priložio podatke zatražene u obavijesti o pokretanju postupka odlučio da neće dalje sudjelovati poslavši odgovor na upitnik namijenjen proizvođaču izvozniku iz Rusije.
(14)
Devetnaest proizvođača iz Unije dostavilo je podatke zatražene u obavijesti o pokretanju postupka i izrazilo svoju spremnost na suradnju s Komisijom. Na temelju podataka primljenih od proizvođača iz Unije, Komisija je, prije pokretanja postupka, privremeno odabrala uzorak od četiri proizvođača koje se smatralo reprezentativnima za industriju Unije u smislu obujma proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji. Nakon primitka komentara vezanih uz ispravnost ovog odabira unutar roka od 15 dana od pokretanja postupka, Komisija je zamijenila jednog od privremeno odabranih proizvođača drugim proizvođačem.
(15)
Četiri uvoznika dostavilo je podatke zatražene u obavijesti o pokretanju postupka i izrazilo svoju spremnost na suradnju s Komisijom. Stoga je Komisija odlučila da neće primijeniti odabir uzoraka i da će, umjesto toga, navedenim uvoznicima poslati upitnik.
(16)
Upitnici su poslani četvorici proizvođača iz Unije u uzorku, četvorici uvoznika i svim proizvođačima izvoznicima u trima dotičnim zemljama koji su se javili.
(17)
Ni jedan proizvođač izvoznik iz Rusije nije poslao odgovor na upitnik. Stoga se smatra da u ispitnom postupku nije sudjelovao ni jedan proizvođač izvoznik iz Rusije.
(18)
Jedna grupacija proizvođača izvoznika iz Ukrajine poslala je odgovor na upitnik.
(19)
Jedan proizvođač izvoznik iz Hrvatske poslao je odgovor na upitnik.
(20)
Odgovori na upitnik primljeni su od četiri proizvođača iz Unije u uzorku, tri uvoznika i jednog korisnika.
(21)
Komisija je tražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za potrebe utvrđivanja vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i proizašle štete te interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
(a)
proizvođači iz Unije:
-
Arcelor Mittal Tubular products Ostrava, Češka,
-
Tenaris Dalmine SpA, Bergamo, Italija, i povezano društvo TGS UK, Aberdeen, UK,
-
Tubos Reunidos SA, Amurrio, Španjolska, i povezano društvo Almesa, Barcelona, Španjolska,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Njemačka;
(b)
proizvođač izvoznik u Hrvatskoj:
-
CMC Sisak d.o.o.;
(c)
proizvođač izvoznik u Ukrajini:
-
The Interpipe Group (OJSC Interpipe NTRP, Dnepropetrovsk, Ukrajina, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Ukrajina) i povezana trgovačka društva LLC Interpipe Ukraine, Dnepropetrovsk, Ukrajina i Interpipe Europe SA, Lugano, Švicarska);
(d)
uvoznici/korisnici:
-
Castellan Maria & C SPS, San Dona di Piave, Italija,
-
TAL Group, Siderpighi, Pontenure, Piacenza, Italija.
(22)
Ispitni postupak u vezi s nastavljanjem ili ponavljanjem dampinga i štete obuhvatio je razdoblje od 1. travnja 2010. do 31. ožujka 2011. („razdoblje revizije ispitnog postupka” ili „RRIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2008. do kraja RRIP-a („razmatrano razdoblje”).
2. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
2.1. Dotični proizvod
(23)
Dotični je proizvod jednak onome iz prošlog ispitnog postupka koji je doveo do uvođenja mjera koje su trenutačno na snazi, odnosno određene bešavne cijevi od željeza ili čelika (SPT), kružnog poprečnog presjeka, vanjskog promjera ne većeg od 406,4 mm s ekvivalentom ugljika (CEV) ne većim od 0,86 prema formuli i kemijskoj analizi Međunarodnog instituta za zavarivanje (IIW) (15), podrijetlom iz Hrvatske, Rusije i Ukrajine („dotični proizvod”), trenutačno obuhvaćene oznakama KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 i ex 7304 59 93.
(24)
Dotični se proizvod koristi u čitavom nizu primjena, poput prijevoza plina i tekućina, u graditeljstvu za pilote, za mehaničku upotrebu, plinovode, toplinske cijevi te cijevi za naftovode (poznate kao „oil and country tubular goods” (OCTG)), zaštitne, proizvodne i bušaće cijevi koje se u naftnoj industriji koriste prilikom vađenja nafte.
(25)
Bešavne cijevi isporučene korisnicima poprimaju različite oblike. Mogu biti galvanizirane, navojne, dostavljene kao zelene cijevi (odnosno, bez toplinske obrade), s posebnim završetcima, različitim poprečnim presjecima, izrezane na određenu veličinu. Ne postoje opće, standardne veličine cijevi što objašnjava zašto se većina bešavnih cijevi radi po narudžbama kupaca. Bešavne se cijevi uglavnom spajaju varenjem. Međutim, u posebnim slučajevima može ih spojiti pomoću njihova navoja ili ih se može koristiti zasebno, iako ih se uvijek može zavariti. Ispitni je postupak pokazao da sve bešavne cijevi imaju jednaka fizička, kemijska i tehnička svojstva i jednaku osnovnu upotrebu.
2.2. Istovjetni proizvod
(26)
Kako je utvrđeno tijekom prethodnog, ali i zadnjeg ispitnog postupka, ovaj je postupak revizije nakon isteka mjere potvrdio da proizvod izvezen u Uniju iz Hrvatske, Rusije i Ukrajine, proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćim tržištima Hrvatske, Rusije i Ukrajine, i proizvod koji u Uniji proizvode i prodaju proizvođači iz Unije, imaju jednaka osnovna fizička i tehnička svojstva i krajnju upotrebu te se, stoga, smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
3. DAMPING
(27)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, ispitano je bi li se damping nastavio ili ponovio prestanu li vrijediti mjere na snazi.
3.1. Uvodne napomene
(28)
Prema podacima Eurostata, tijekom RRIP-a ukupni je obujam uvoza bešavnih cijevi iz Hrvatske, Rusije i Ukrajine iznosio 42 723 tone, što predstavlja 2,5 % tržišnog udjela Unije.
(29)
U skladu s člankom 11. stavkom 9. Osnovne uredbe, ista metodologija korištena je u zadnjem ispitnom postupku, kad god se okolnosti nisu mijenjale ili kad god su bili dostupni podaci. U slučaju nesuradnje, kao što je slučaj Rusije, trebalo je iskoristiti dostupne činjenice u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. Što se Hrvatske i Ukrajine tiče, korišteni su podaci koje su dostavila trgovačka društva koja surađuju, kao i javno dostupni podaci.
3.2. Damping uvoza tijekom RRIP-a
3.2.1. Opća metodologija
(30)
U nastavku iznesena opća metodologija primijenjena je na sve proizvođače koji surađuju u Hrvatskoj i Ukrajini. Prikaz nalaza o dampingu za svaku od dotičnih zemalja stoga samo opisuje što je specifično za svaku zemlju izvoznicu. Što se tiče Rusije, u nedostatku suradnje postojećih ruskih proizvođača izvoznika, cjelokupna se analiza, uključujući izračun dampinga, temelji na najboljim činjenicama dostupnima u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe.
3.2.2. Uobičajena vrijednost
(31)
U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe, najprije je za svakog proizvođača koji surađuje ispitano je li njegov ukupni obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima bio reprezentativan u usporedbi s ukupnim obujmom izvozne prodaje u Uniji, odnosno, je li ukupan obujam takve prodaje predstavljalo najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje dotičnog proizvoda u Uniju.
(32)
Za svaku vrstu proizvoda koju je prodavao proizvođač izvoznik na domaćem tržištu i za koju je utvrđeno da je izravno usporediva s vrstom proizvoda koja se prodavala za izvoz u Uniju, utvrđivalo se je li domaća prodaja bila dovoljno reprezentativna za potrebe članka 2. stavka 2. Osnovne uredbe. Domaća prodaja konkretne vrste proizvoda smatrala se dostatno reprezentativnom kada je ukupni obujam te vrste proizvoda, koji je na domaćem tržištu nezavisnim kupcima tijekom RRIP-a prodao proizvođač izvoznik, predstavljao najmanje 5 % ukupnog obujma prodaje usporedive vrste proizvoda izvezenog u Uniju.
(33)
Također se ispitivalo može li se za domaću prodaju svake vrste proizvoda smatrati da je izvršena u uobičajenom tijeku trgovine, prema članku 2. stavku 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udio domaće prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu za svaku izvezenu vrstu dotičnog proizvoda tijekom RRIP-a.
(34)
Za one vrste proizvoda kod kojih je po obujmu više od 80 % prodaje na domaćem tržištu bilo iznad troška i kod kojih je ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste proizvoda bila jednaka ili veća od jediničnog troška proizvodnje, uobičajena vrijednost po vrsti proizvoda izračunana je kao ponderirani prosjek stvarnih domaćih cijena ukupne prodaje dotične vrste proizvoda, bez obzira na to jesu li te prodaje bile profitabilne ili ne.
(35)
Kada je obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda iznosio 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje navedene vrste ili kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila niža od jediničnog troška proizvodnje, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni koja je izračunana kao ponderirana prosječna cijena samo profitabilne domaće prodaje navedene vrste tijekom RRIP-a.
(36)
U slučajevima kada za vrstu konkretnog proizvoda nije zabilježena domaća prodaja i kad je domaća prodaja vrsta proizvoda bila nedovoljna, uobičajena je vrijednost izračunana u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe.
(37)
Prilikom određivanja uobičajene vrijednosti prema članku 2. stavku 3. Osnovne uredbe, iznosi prodajnih, općih i administrativnih troškova i dobiti temeljili su se, prema uvodnoj rečenici članka 2. stavka 6. Osnovne uredbe, na stvarnim podacima koji se odnose na proizvodnju i prodaju istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine od strane proizvođača izvoznika ili na dostupnim činjenicama.
3.2.3. Izvozna cijena
(38)
U svim slučajevima kad se dotični proizvod izvozio nezavisnim kupcima u Uniji, izvozna cijena utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe, tj. na temelju izvoznih cijena koje su stvarno plaćene ili koje treba stvarno platiti.
3.2.4. Usporedba
(39)
Uobičajena vrijednost i izvozna cijena proizvođača izvoznika grupacije koja surađuje uspoređene su s obzirom na cijene franko tvornica. Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, učinjene su odgovarajuće prilagodbe na temelju razlika koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe.
3.2.5. Dampinška marža za proizvođače izvoznike koji surađuju
(40)
Ponderirana prosječna uobičajena vrijednost uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom prema vrsti proizvoda s obzirom na cijene franko tvornica za svako trgovačko društvo koje surađuje, kako je predviđeno člankom 2. stavkom 11. i stavkom 12. Osnovne uredbe.
3.3. Hrvatska
(41)
Tijekom RRIP-a, ukupan obujam uvoza bešavnih cijevi društva CMC Sisak, jedinog proizvođača izvoznika bešavnih cijevi u Hrvatskoj, predstavljao je manje od 1 % ukupne potrošnje Unije.
3.3.1. Uobičajena vrijednost
(42)
Ispitni je postupak pokazao da je domaća prodaja dotičnog proizvoda bila reprezentativna u skladu s gore navedenim uvodnim izjavama 30. i 31., no da u uobičajenom tijeku trgovine prodaje nije bilo. Uobičajena vrijednosti za proizvođača koji surađuje izračunana je u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe.
(43)
Uobičajena je vrijednost zato izračunana na temelju troškova proizvodnje kojima je dodan razuman iznos za dobit i prodajne, opće i administrativne troškove (POA), na temelju dostupnih činjenica.
3.3.2. Izvozna cijena
(44)
Proizvođač koji surađuje izvozio je dotični proizvod nezavisnim kupcima u Uniji izravno ili putem svog povezanog trgovačkog društva u Švicarskoj. Izvozne su cijene, stoga, u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe, utvrđene na temelju cijena koje su stvarno plaćene ili koje treba platiti prvi nezavisni kupac u Uniji.
3.3.3. Usporedba
(45)
Usporedba između izračunane uobičajene vrijednosti i izvozne cijene izvršena je na temelju cijene franko tvornica.
(46)
Kako bi se osigurala primjerena usporedba na istoj razini trgovine, izvršena je odgovarajuća prilagodba za razlike za koje je utvrđeno da utječu na usporedivost cijena. Prilagodbe u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe izvršene su u smislu troškova prijevoza, rabata i popusta, provizija i troškova kredita.
3.3.4. Dampinška marža
(47)
U skladu s člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe dampinška marža utvrđena je na temelju usporedbe ponderiranog prosjeka izračunane uobičajene vrijednosti s ponderiranim prosjekom izvozne cijene u Uniju. Ta usporedba pokazala je postojanje značajnog dampinga tijekom RRIP-a od više od 60 %.
3.4. Rusija
(48)
Prema podacima Eurostata, tijekom RRIP-a ukupan je obujam uvoza bešavnih cijevi iz Rusije iznosio 10 785 tona, što predstavlja oko 1 % tržišnog djela Unije.
3.4.1. Uobičajena vrijednost
(49)
Kako je gore navedeno, u nedostatku suradnje proizvođača izvoznika iz Rusije, za utvrđivanje postojanja dampinga tijekom RRIP-a valjalo se poslužiti dostupnim činjenicama. U skladu s člankom 18. Osnovne uredbe i u nedostatku podataka iz upitnika, uobičajena je vrijednosti izračunana na temelju podataka revizijskog zahtjeva i periodičnih publikacija Metal Experta vezanih uz najosnovniju kvalitetu bešavnih, toplinski obrađenih cijevi.
(50)
Vezano uz cijene plina u Rusiji, kod uvođenja mjera tijekom zadnjeg ispitnog postupka ustanovljeno je da je na temelju članka 2. stavka 5. Osnovne uredbe valjalo izvršiti prilagodbu (16). Međutim, kod trenutačnog ispitnog postupka uobičajena je vrijednost utvrđena bez da se razmotrilo je li bila potrebna prilagodba zbog troškova plina ruskih proizvođača izvoznika u skladu s člankom 2. stavkom 5. Osnovne uredbe. Kako je prikazano u uvodnoj izjavi 53., korištenje neprilagođenih troškova proizvodnje jasno pokazuje postojanje dampinga tijekom RRIP-a. Kao posljedica toga i s obzirom na činjenicu da je svrha revizije nakon isteka mjere utvrditi bi li se damping vjerojatno nastavio ili ponovio u slučaju stavljanja mjera izvan snage kako bi se utvrdilo treba li mjere koje se trenutačno primjenjuju zadržati ili staviti izvan snage, smatralo se potrebnim ispitati je li prilagodba na temelju članka 2. stavka 5. Osnovne uredbe opravdana u ovom slučaju.
3.4.2. Izvozna cijena
(51)
Prosječna izvozna cijena izračunana je na temelju vrijednosti CIF prema podacima Eurostata za odgovarajuće vrste bešavnih, toplinski obrađenih cijevi.
3.4.3. Usporedba
(52)
U nedostatku provjerenih podataka iz upitnika, usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene izvršena je na temelju podataka zahtjeva u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe.
3.4.4. Dampinška marža
(53)
U skladu s člankom 18. stavkom 5. Osnovne uredbe dampinška marža utvrđena je na temelju usporedbe izračunane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom u Uniju, po vrsti proizvoda. Navedena je usporedba pokazala postojanje dampinga od 38,4 %, što je više od dampinške marže od 35,8 % utvrđene tijekom zadnjeg ispitnog postupka.
3.5. Ukrajina
(54)
Od tri poznata proizvođača izvoznika u Ukrajini samo je jedna grupacija proizvođača izvoznika surađivala s Komisijom u trenutačnoj reviziji ispitnog postupka; grupacija Interpipe. Navedeni je proizvođač izvoznik predstavljao oko 70 % ukupne proizvodnje bešavnih cijevi u Ukrajini ili više od 80 % ukupnog izvoza Ukrajine u Uniju. Tijekom RRIP-a, udio ukrajinskog izvoza u Uniju u odnosu na potrošnju Unije iznosio je manje od 2 %.
3.5.1. Uobičajena vrijednost
(55)
Ispitni je postupak pokazao da je domaća prodaja istovjetnog proizvoda bila reprezentativna u skladu s gore navedenim uvodnim izjavama od 31. do 33. Stoga je uobičajena vrijednost utvrđena u skladu s gore navedenim uvodnim izjavama od 34. do 37.
(56)
Što se tiče cijena energije u Ukrajini, pri uvođenju mjera tijekom zadnjeg ispitnog postupka (17) ustanovljeno je da potrebno izvršiti prilagodbu u skladu s člankom 2. stavkom 5 Osnovne uredbe. Međutim, kod trenutačnog ispitnog postupka uobičajena je vrijednost utvrđena bez da se razmotrilo je li bila potrebna prilagodba zbog troškova energije ukrajinskih proizvođača izvoznika u skladu s člankom 2. stavkom 5. Osnovne uredbe. Kako je prikazano u uvodnoj izjavi 61. u nastavku, korištenje neprilagođenih troškova proizvodnje jasno pokazuje postojanje dampinga tijekom RRIP-a. Kao posljedica toga i s obzirom na činjenicu da je svrha revizije nakon isteka mjere utvrditi bi li se damping vjerojatno nastavio ili ponovio u slučaju stavljanja mjera izvan snage kako bi se utvrdilo treba li mjere koje se trenutačno primjenjuju zadržati ili staviti izvan snage, smatralo se potrebnim ispitati je li prilagodba na temelju članka 2. stavka 5. Osnovne uredbe opravdana u ovom slučaju.
3.5.2. Izvozna cijena
(57)
Grupacija Interpipe izvozila je dotični proizvod nezavisnim kupcima u Uniji putem svog povezanog trgovačkog društva u Švicarskoj. Izvozne su cijene, stoga, utvrđene u skladu s uvodnom izjavom 38.
3.5.3. Usporedba
(58)
Uobičajena vrijednost i izvozna cijena grupacije Interpipe uspoređene su u skladu s uvodnom izjavom 39. Na toj su osnovi, kad je to bilo primjenljivo i opravdano, izvršene prilagodbe vezane uz prijevoz, osiguranje, manipuliranje, utovar i popratne troškove, troškove kredita i provizije.
3.5.4. Dampinška marža
(59)
Dampinška je marža izračunana u skladu s uvodnom izjavom 40.
(60)
Kao što je to bio slučaj i u prošlom ispitnom postupku te u skladu s uobičajenom praksom institucija, izračunana je jedinstvena dampinška marža za cijelu grupaciju. Pomoću metode korištene za te potrebe iznos dampinga izračunan je za svakog pojedinačnog proizvođača izvoznika prije utvrđivanja ponderirane prosječne stope dampinga za cijelu grupaciju. Trebalo bi naglasiti da je ta metodologija bila drukčija od metodologije primijenjene u prošlom ispitnom postupku, kada je izračun dampinga izvršen objedinjavanjem svih odgovarajućih podataka vezanih uz proizvodnju, profitabilnost i prodaju proizvođača iz Unije. Promjena okolnosti koje jamče ovu promjenu metodologije rezultat je promjene organizacijske strukture grupacije koja omogućuje utvrđivanje proizvođača unutar grupacije u smislu prodaje i proizvodnje.
(61)
Usporedba je pokazala postojanje dampinga u iznosu od više od 10 % za grupaciju proizvođača izvoznika koja surađuje, koja je tijekom RRIP-a izvozila u Uniju.
4. VJEROJATNOST NASTAVKA DAMPINGA
4.1. Uvodne napomene
(62)
Iz gore navedenih razmatranja slijedi da se damping nastavio tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka. Stoga je vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju da mjere prestanu vrijediti ispitana u nastavku.
4.1.1. Hrvatska
(63)
Kako je gore navedeno u uvodnoj izjavi 46., tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka utvrđeno je postojanje značajne dampinške marže. Međutim, vlasnik proizvođača izvoznika naknadno je odlučio prodati trgovačko društvo i, kao posljedica toga, proizvođač izvoznik je prestao prihvaćati nove narudžbe u jesen 2011. i do kraja 2011. zaustavio proizvodnju bešavnih cijevi. Slijedom toga, od 2012. u Hrvatskoj se ne proizvode bešavne cijevi, a izvoz tijekom razdoblja nakon RRIP-a bio je u vrlo ograničenim količinama.
(64)
Ispitni je postupak pokazao da trgovačko društvo koje je proizvodilo po narudžbi nema znatnih zaliha. Zbog čitavog niza različitih cijevi i velikih troškova, velike zalihe ne omogućuju gospodarsku korist.
(65)
U pogledu gore navedenih razmatranja i uzimajući u obzir da proces prodaje trgovačkog društva još uvijek traje, vrlo je malo vjerojatno da će se damping bešavnih cijevi podrijetlom iz Hrvatske nastaviti u kratkom do srednjem roku.
4.1.2. Rusija
4.1.2.1. Uvodne napomene
(66)
Osim analize postojanja dampinga tijekom RRIP-a, ispitana je i vjerojatnost nastavka dampinga.
(67)
U tom pogledu, analizirani su sljedeći elementi: obujam i cijene dampinškog uvoza iz Rusije, proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Rusiji, privlačnost tržišta Unije i ostalih tržišta trećih zemalja.
4.1.2.2. Obujam i cijene dampinškog uvoza iz Rusije
(68)
Nakon uvođenja mjera u lipnju 2006., i njihove revizije u kolovozu 2008. Uredbom Vijeća (EZ) br. 812/2008 (18), uvoz podrijetlom iz Rusije stalno je opadao i ostao nizak do kraja RRIP-a.
(69)
Tijekom istog razdoblja cijene dampinškog uvoza iz Rusije ostale su relativno niske.
4.1.2.3. Proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Rusiji
(70)
Što se tiče ukupnog proizvodnog kapaciteta bešavnih cijevi u Rusiji, u nedostatku provjerenih podataka, razni javno dostupni izvori podataka ukazuju na proizvodni kapacitet koji uglavnom premašuje potražnju na domaćem tržištu.
(71)
Iako tržišni udio Rusije u Uniji nije znatno iznad 1 %, procijenjeni postojeći ruski kapacitet iznosi skoro 4 milijuna tona na godinu. Ruska industrija radi samo na procijenjenih 70 % svog proizvodnog kapaciteta. Zanemare li se poznata domaća potrošnja i obujam izvoza na ostala tržišta u skladu s ruskim izvoznim podacima, trenutačno postoji rezervni kapacitet koji prekoračuje 1 milijun tona na godinu što predstavlja gotovo 65 % potrošnje Unije. Usprkos ovom trenutačnom prekoračenju i na temelju podataka koje je priložio podnositelj pritužbe što zainteresirane strane nisu osporile, čini se da bi se ruski kapacitet u sljedećim godinama mogao dalje povećati. Jedan proizvođač izvoznik u Rusiji tvrdio je da djeluje na višem stupnju kapaciteta te da nema namjeru proširiti svoj proizvodni kapacitet u skoroj budućnosti. Navedeni je proizvođač izvoznik također tvrdio da, u skladu s uglednim tržišnim istraživanjem, stupanj iskorištenosti kapaciteta ruske industrije bešavnih cijevi bio je „visok”, a količina proizvodnje dotičnog proizvoda u Rusiji bila je u skladu s domaćom potrošnjom. Međutim, podaci koje je priložilo trgovačko društvo nisu bili dostupni u spisu jer je trgovačko društvo odlučilo da neće surađivati, ili se nisu mogli provjeriti. Štoviše, izraz „visok” nije kvantificiran u publikaciji i, stoga, nije bilo moguće donijeti zaključak. Zato komentari koji se odnose na razine proizvodnje i potrošnje dotičnog proizvoda u Rusiji nisu obezvrijedili postojanje znatnih rezervnih kapaciteta u Rusiji. Valja napomenuti da procijenjeni postojeći kapacitet od gotovo 4 milijuna tona na godinu nije osporen nakon objave nalaza ispitnog postupka svim zainteresiranim stranama.
4.1.2.4. Privlačnost tržišta Unije i ostalih tržišta trećih zemalja
(72)
Kako je gore navedeno, znatno proizvodno prekoračenje na ruskom domaćem tržištu ukazuje na snažnu i prirodnu potrebu za pronalaskom alternativnih tržišta koja bi prihvatila ovaj višak proizvodnog kapaciteta.
(73)
Tržište Unije jedno je od najvećih na svijetu i još uvijek raste. Na temelju podataka prikupljenih tijekom ispitnog postupka bilo je jasno da su ruska trgovačka društva pokazala velik interes za prisutnost na jednom od najvećih tržišta na svijetu te ostvarivanje znatnog tržišnog udjela na tržištu Unije. Jedan proizvođač izvoznik u Rusiji tvrdio je da su podaci priloženi u skladu s obavijesti o pokretanju postupka trebali biti osnova za nalaze vezane uz postojanje dampinga i vjerojatnost ponavljanja dampinga ili štete, a ne da se navedeno utvrdi na najboljim dostupnim činjenicama. Međutim, nakon što je navedeni proizvođač izvoznik u Rusiji odlučio da neće dalje surađivati, naveo je da se zbog internog restrukturiranja ispunjeni upitnik, i podaci priloženi nakon pokretanja postupka, neće moći koristiti za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga ili toga jesu li se okolnosti promijenile u mjeri koja opravdava reviziju razine mjera. Stoga se smatralo da se navedeni podaci ne mogu koristiti.
4.1.2.5. Zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga
(74)
U pogledu gore navedenih nalaza može se zaključiti da je uvoz iz Rusije i dalje dampinški i da postoji velika vjerojatnost nastavka dampinga. S obzirom na trenutačni i potencijalni budući rezervni kapacitet u Rusiji i činjenicu da je tržište Unije jedno od najvećih tržišta na svijetu s privlačnim cijenama, može se zaključiti da će ruski izvoznici vjerojatno povećati izvoz u Uniju po dampinškim cijenama prestanu li vrijediti antidampinške mjere.
4.1.3. Ukrajina
4.1.3.1. Uvodne napomene
(75)
Nakon analize postojanja dampinga tijekom RRIP-a (uvodne izjave od 54. do 61.), ispitana je i vjerojatnost nastavka dampinga.
(76)
U tom su pogledu analizirani sljedeći elementi: obujam i cijene dampinškog uvoza iz Ukrajine, proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Ukrajini te privlačnost tržišta Unije i ostalih tržišta trećih zemalja.
4.1.3.2. Obujam i cijene dampinškog uvoza iz Ukrajine
(77)
Nakon uvođenja konačnih mjera u lipnju 2006., uvoz iz Ukrajine znatno se smanjio i ostao na prilično niskoj razini s tržišnim udjelom Unije ispod 2 %. Tijekom istog razdoblja cijene dampinškog uvoza iz Ukrajine ostale su relativno niske. Osim toga, prosječne prodajne cijene na ostalim izvoznim tržištima osim Unije, na kojima se nisu primjenjivale antidampinške pristojbe, bile slične ili čak niže od prodajnih cijena u Uniji.
4.1.3.3. Proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Ukrajini
(78)
Na temelju javno dostupnih podataka postoje tri glavna ukrajinska proizvođača bešavnih cijevi s ukupnim procijenjenim proizvodnim kapacitetom od oko 1,5 milijun tona na godinu ili gotovo jednako iznosu ukupne potrošnje Unije.
(79)
Iako je ukrajinski tržišni udio u Uniji ispod 2 %, procijenjeni rezervni kapacitet u Ukrajini iznosi 50 % ili 750 000 tona na godinu, što predstavlja gotovo polovinu potrošnje Unije.
4.1.3.4. Privlačnost tržišta Unije i ostalih tržišta trećih zemalja
(80)
Ispitni je postupak potvrdio da sva tri glavna ukrajinska proizvođača bešavnih cijevi izvoze dotični proizvod u Uniju. Ispitni je postupak dalje pokazao da strana koja surađuje izvozi u Uniju po dampinškim cijenama. Javno dostupni podaci dodatno pokazuju da ostali glavni ukrajinski proizvođači izvoze bešavne cijevi u Uniji po cijenama nižima od cijena trgovačkog društva koje surađuje.
4.1.3.5. Zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga
(81)
S obzirom na to da je uvoz iz Ukrajine i dalje dampinški i da se izvozna prodaja na izvozna tržišta osim Europske unije odvija po cijenama sličnima ili čak nižima od cijena Unije i da, uzimajući u obzir znatni rezervni kapacitet u Ukrajini i činjenicu da je tržište Unije jedno od najvećih tržišta na svijetu, može se zaključiti da će ukrajinski izvoznici vjerojatno povećati izvoz u Uniju po dampinškim cijenama prestanu li vrijediti antidampinške mjere.
4.2. Zaključak
(82)
U pogledu gore navedenih razmatranja zaključuje se da postoji značajan i stvaran rizik od nastavka dampinga vezano uz bešavne cijevi podrijetlom iz Ukrajine i Rusije, prestanu li vrijediti postojeće mjere. S druge strane, određene okolnosti koje su utvrđene u odnosu na Hrvatsku dovode do zaključka da nema rizika od nastavka dampinga ako isteknu antidampinške mjere koje se odnose na uvoz bešavnih cijevi podrijetlom iz Hrvatske.
5. PROIZVODNJA UNIJE I INDUSTRIJA UNIJE
(83)
Unutar Unije bešavne cijevi proizvodi oko 19 proizvođača/grupacija proizvođača koji čine industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe.
(84)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 14., uzorak koji se sastoji od četiri proizvođača/grupacija proizvođača odabran je od sljedećih 19 proizvođača iz Unije koji su dostavili tražene podatke:
-
Arcelor Mittal Tubular products Ostrava, Češka,
-
Arcelor Mittal Tubular Products Roman SA, Rumunjska,
-
Benteler Stahl/Rohr GmbH, Njemačka,
-
Huta Batory, Poljska,
-
Ovako Steel AB, Švedska,
-
Productos Tubulares SA, Španjolska,
-
Rohrwerk Max Hütte GmbH, Njemačka,
-
Rurexpol Sp. z o.o., Poljska,
-
Silcotub, Rumunjska,
-
Tenaris Dalmine SpA, Bergamo, Italija,
-
Tubos Reunidos SA, Amurrio, Španjolska,
-
TMK Artrom, Rumunjska,
-
Valcovny Trub Chomutov, Češka,
-
Vallourec Mannesmann Oil and Gas, Francuska,
-
Vitkovice Valcovnatrub AS, Češka,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Njemačka,
-
V & M, Francuska,
-
Voest Alpine Tubulars, Austrija,
-
Železiarne Podbrezová, Slovačka.
(85)
Napominje se da su četiri proizvođača iz Unije u uzorku predstavljala 30 % ukupne proizvodnje Unije tijekom RRIP-a i 35 % ukupne prodaje na tržištu Unije, dok je gore navedenih 19 proizvođača iz Unije činilo 100 % ukupne proizvodnje Unije tijekom RRIP-a što se smatra reprezentativnim za čitavu proizvodnju Unije.
6. SITUACIJA NA TRŽIŠTU UNIJE
6.1. Potrošnja na tržištu Unije
(86)
Potrošnja Unije utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije i prema podacima Eurostata za sav uvoz EU-a.
(87)
Na temelju tih podataka utvrđeno je da se potrošnja Unije smanjila za 34 % s 2 597 110 tona na 1 724 743 tone između 2008. i RRIP-a. Potrošnja je 2008. bila jako visoka, što se može objasniti činjenicom da su visoke cijene nafte i plina tijekom 2008. potaknule ulaganja u te sektore i time povećale potražnju. Do glavnog smanjenja došlo je 2009. kad se potrošnja smanjila za gotovo 50 %. Nakon 2009. potrošnja se počela povećavati i taj se trend nastavio do RRIP-a.
2008.
2009.
2010.
RRIP
Potrošnja Unije (u tonama)
2 597 110
1 345 551
1 609 118
1 724 743
Indeks
100
52
62
66
6.2. Uvoz iz dotičnih zemalja
6.2.1. Kumulacija
(88)
U prethodnim ispitnim postupcima uvoz bešavnih cijevi podrijetlom iz Hrvatske, Rusije i Ukrajine ocjenjivan je kumulativno u skladu s člankom 3. stavkom 4. Osnovne uredbe. Ispitana je primjerenost kumulativnog ocjenjivanja u trenutačnom ispitnom postupku.
(89)
U vezi s tim utvrđeno da je dampinška marža utvrđena u vezi s uvozom iz svake od zemalja bila veća nego de minimis. Što se tiče količina, napravljena je prognostička analiza vjerojatnog obujma izvoza svake zemlje ako bi mjere prestale važiti. Otkriveno je da bi uvoz iz Rusije i Ukrajine, za razliku od Hrvatske, vjerojatno porastao na razine značajno iznad onih dosegnutih tijekom RRIP-a te da bi sigurno prešao prag zanemarivosti, ako mjere prestanu važiti. Što se tiče Hrvatske, utvrđeno je da je uvoz u Uniju tijekom razmatranog razdoblja bio zanemariv te da je proizvodnja u potpunosti obustavljena nakon RRIP-a. Stoga je malo vjerojatno da će se ova situacija promijeniti u kratkom roku.
(90)
S obzirom na činjenicu da je obujam dampinškog uvoza iz Hrvatske tijekom RRIP-a bio zanemariv i da se vjerojatno neće povećati zbog razloga istaknutih u gore navedenoj uvodnoj izjavi 88., smatralo se da kriteriji određeni člankom 3. stavkom 4. Osnovne uredbe nisu ispunjeni vezano uz uvoz iz Hrvatske.
(91)
Što se tiče uvoza iz tri dotične zemlje, ispitni je postupak utvrdio da su uvezene bešavne cijevi iz ovih zemalja bile slične po osnovnim fizičkim i tehničkim značajkama. Nadalje, različite vrste uvezenih bešavnih cijevi mogle su se izmjenjivati s vrstama proizvedenima u Uniji i u Uniji su prodavane tijekom istog razdoblja. U svjetlu gore navedenog, smatralo se da su uvezene bešavne cijevi podrijetlom iz dotičnih zemalja konkurirale bešavnim cijevima proizvedenima u Uniji.
(92)
Na temelju gore navedenog, smatralo se stoga da su ispunjeni kriteriji u pogledu Rusije i Ukrajine određeni člankom 3. stavkom 4. Osnovne uredbe. Stoga je uvoz iz ove dvije zemlje ispitan kumulativno. Budući da kriteriji određeni u članku 3. stavku 4. Osnovne uredbe, i posebno uvjeti natjecanja između njihovih uvezenih proizvoda, nisu zadovoljeni s obzirom na Hrvatsku, uvoz podrijetlom iz ove zemlje ispitivao se zasebno.
6.3. Uvoz iz Rusije i Ukrajine
6.3.1. Obujam, tržišni udio i cijene uvoza
(93)
Prema podacima Eurostata, obujam uvoza dotičnog proizvoda podrijetlom iz Rusije i Ukrajine smanjio se za 47 % tijekom razmatranog razdoblja. Točnije, do velikog je pada od 44 % došlo 2009. i otad se uvoz dodatno smanjio s 40 611 na 38 108 tona. Pri tome u obzir treba uzeti i pad potrošnje.
(94)
Tržišni udio uvoza iz Rusije i Ukrajine smanjio se tijekom razmatranog razdoblja s 2,7 % na 2,2 %.
(95)
Što se tiče ponderiranih prosječnih cijena uvoza bešavnih cijevi, cijene su se 2009. smanjile za 15 %, a zatim se povećale da bi tijekom RRIP-a dosegnule razinu jednaku onoj iz 2008. Navedeno smanjenje i zatim povećanje okvirno su pratili kretanje troškova sirovina.
2008.
2009.
2010.
RRIP
Uvoz (u tonama)
72 328
40 611
39 505
38 108
Indeks
100
56
55
53
Tržišni udio %
2,8 %
3,0 %
2,5 %
2,2 %
Indeks
100
111
93
88
Cijena uvoza
741,03
627,66
649,96
734,22
Indeks
100
85
88
99
6.3.2. Sniženje cijena
(96)
U pogledu izostanka suradnje ruskih proizvođača izvoznika, trebalo je utvrditi sniženje cijene vezano uz uvoz iz Rusije prema uvoznim statističkim podacima pomoću podataka koji koriste oznaku KN prikupljenih na temelju članka 14. stavka 6. Osnovne uredbe. Sniženje cijena vezano uz uvoz iz Ukrajine utvrđeno je na temelju izvoznih cijena ukrajinskog proizvođača izvoznika koji surađuje, bez antidampinške pristojbe. Za industriju Unije važne prodajne cijene bile su cijene za nezavisne kupce, prilagođene, prema potrebi, razini franko tvornica. Tijekom RRIP-a marža sniženja cijena za uvoz bešavnih cijevi podrijetlom iz Rusije i Ukrajine, s isključenom antidampinškom pristojbom, bila je u rasponu od 20,4 % do 55,4 %.
6.4. Uvoz iz Hrvatske
6.4.1. Obujam, tržišni udio i cijene uvoza iz Hrvatske
(97)
Prema podacima Eurostata, obujam uvoza dotičnog proizvoda podrijetlom iz Hrvatske smanjio se za 133 % tijekom razmatranog razdoblja. Tijekom 2008. uvoz je bio izuzetno ograničen, zatim se povećao do 2010., i tijekom RRIP-a opet nešto smanjio. Sveukupno je razina uvoza iz Hrvatske ostala jako niska tijekom cijelog razmatranog razdoblja.
(98)
Tržišni udio uvoza iz Hrvatske povećao se tijekom razmatranog razdoblja s 0,1 % na 0,3 %.
(99)
Što se tiče uvoznih cijena, postupno su se smanjile za 23 % tijekom razmatranog razdoblja.
2008.
2009.
2010.
RRIP
Uvoz
Indeks
100
153
251
233
Tržišni udio %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
0,3 %
Cijena uvoza
Indeks
100
89
74
77
6.4.2. Sniženje cijena
(100)
Sniženje cijene utvrđeno je pomoću izvoznih cijena hrvatskog proizvođača koji surađuje, bez antidampinške pristojbe, te je utvrđeno da iznosi 29,3 %. U nedostatku bilo kojeg drugog proizvođača izvoznika iz Hrvatske, zaključak se smatra važećim za cijelu zemlju.
6.5. Ostale zemlje na koje se odnose antidampinške mjere
(101)
Na temelju podataka Eurostata, obujam uvoza bešavnih cijevi podrijetlom iz Narodne Republike Kine, kako je navedeno u članku 1. stavku 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 926/2009 (19), smanjio se za 80 % tijekom razmatranog razdoblja.
(102)
Tržišni udio kineskog uvoza smanjio se s 20,5 % 2008. na 3,1 % tijekom RRIP-a.
7. GOSPODARSKO STANJE INDUSTRIJE UNIJE
(103)
Prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala sve važne gospodarske čimbenike i pokazatelje koji su utjecali na stanje industrije Unije.
7.1. Uvodne napomene
(104)
U pogledu činjenice da se odabir uzoraka koristio s obzirom na industriju Unije, šteta se ocjenjivala na temelju podataka prikupljenih na razini cijele industrije Unije kako je definirano u uvodnoj izjavi 57. i na temelju podataka prikupljenih na razini proizvođača iz Unije u uzorku.
(105)
Ako je izvršen odabir uzoraka, u skladu s utvrđenom praksom, određeni pokazatelji štete (proizvodnja, kapacitet, produktivnost, prodaja, tržišni udio, rast i zaposlenost) analiziraju se za industriju Unije kao cjelinu, dok se oni pokazatelji štete koji se odnose na rezultate pojedinačnih trgovačkih društava, tj. cijene, troškovi proizvodnje, profitabilnost, plaće, ulaganja, povrat na ulaganja, novčani tok, sposobnost prikupljanja kapitala, ispituju na temelju podataka skupljenih na razini proizvođača iz Unije u uzorku.
7.2. Podaci koji se odnose na industriju Unije
(a) Proizvodnja
(106)
Proizvodnja industrije Unije smanjila se za 16 % između 2008. i RRIP-a, odnosno s 3 479 266 tona na 2 917 325 tona. Obujam proizvodnje znatno se smanjio za 43 % u 2009. kao posljedica globalnoga gospodarskog pada. U skladu s povećanom potražnjom, oporavio se 2010. i tijekom RRIP-a, te se povećao za 27 % između 2009. i RRIP-a, no više nije dosegnuo razinu iz 2008. Obujam proizvodnje imao je slična kretanja kao potrošnja, no manje se smanjio od potrošnje na tržištu Uniju kao posljedica potražnje na tržištima izvan EU-a.
Industrija Unije
2008.
2009.
2010.
RRIP
Obujam proizvodnje (u tonama)
3 479 266
1 979 967
2 675 053
2 917 325
Indeks
100
57
77
84
(b) Kapacitet i stope iskorištenosti kapaciteta
(107)
Proizvodni je kapacitet ostao stabilan tijekom razmatranog razdoblja. Sa smanjenjem proizvodnje za 16 %, proizašla iskorištenost kapaciteta pala je s 80 % 2008. na 67 % tijekom RRIP-a. Međutim, do glavnog je pada s 80 % na 45 % došlo 2009. kao posljedica smanjenja obujma proizvodnje. Tijekom 2010. i RRIP-a iskorištenost kapaciteta stalno je rasla.
Industrija Unije
2008.
2009.
2010.
RRIP
Kapacitet
4 334 520
4 378 520
4 332 520
4 357 520
Indeks
100
101
100
101
Iskorištenost kapaciteta
80 %
45 %
62 %
67 %
Indeks
100
56
77
83
(c) Zalihe
(108)
Što se zaliha tiče, većina proizvodnje ovisi o narudžbama. Stoga se smatra da u ovom slučaju zalihe nisu bile važan pokazatelj štete jer su se 2009. zalihe proizvođača u uzorku znatno smanjile, no zatim povećale, uz blage promjene tijekom 2010. i RRIP-a, gotovo do iste razine kao 2008.
Proizvođači u uzorku
2008.
2009.
2010.
RRIP
Završne zalihe (u tonama)
106 078
82 788
107 490
104 184
Indeks
100
78
101
98
(d) Obujam prodaje
(109)
Prodaja industrije Unije na tržištu Unije smanjila se za 21 % između 2008. i RRIP-a. Nakon pada smanjenja od 42 % 2009., obujam prodaje ponovno se povećao za 21 postotni bod do RRIP-a. Ovaj razvoj u skladu je s razvojem potrošnje na tržištu Unije koja je pala za 48 % 2009. kao posljedica gospodarskog pada te se počela oporavljati nakon toga.
Industrija Unije
2008.
2009.
2010.
RRIP
Prodaja nepovezanim stranama u Uniji (u tonama)
1 445 070
841 514
1 060 349
1 135 572
Indeks
100
58
73
79
(e) Tržišni udio
(110)
Industrija Unije uspjela je postupno povećati svoj tržišni udio od 2008. do RRIP-a. Do povećanja je uglavnom došlo zbog antidampinških mjera na snazi na uvoz iz Narodne Republike Kine od 2009. Tržišni udio u nastavku predstavlja udio ukupne prodaje industrije Unije, povezanim i nepovezanim kupcima, u Uniji kao postotak potrošnje Unije.
Industrija Unije
2008.
2009.
2010.
RRIP
Tržišni udio
70,2 %
78,7 %
84,5 %
85,2 %
Indeks
100
112
120
121
(f) Rast
(111)
Između 2008. i RRIP-a, kad se potrošnja Unije smanjila za 34 %, obujam prodaje industrije Unije smanjio se za samo 21 %. Industrija Unije time je ostvarila tržišni udio, a uvoz iz Rusije i Ukrajine smanjio se za 0,6 % tijekom istog razdoblja.
(g) Zaposlenost
(112)
Razina zaposlenosti industrije Unije smanjila se za 8 % između 2008. i RRIP-a. Opadanje je počelo 2009., nastavilo se 2010., no tijekom RRIP-a je, u odnosu na 2010., ponovno zabilježen porast za 11 %. To pokazuje da se industrija Unije mogla prilagoditi novoj situaciji na tržištu.
Industrija Unije
2008.
2009.
2010.
RRIP
Zaposlenost
14 456
13 131
12 073
13 368
Indeks
100
91
84
92
(h) Produktivnost
(113)
Produktivnost radne snage industrije Unije, izmjerena kao proizvodnja po ekvivalentu punog radnog vremena (EPRV) zaposlenih po godini, bila je promjenljiva tijekom razmatranog razdoblja.
Industrija Unije
2008.
2009.
2010.
RRIP
Produktivnost u tonama po zaposleniku
240,7
150,8
221,6
218,2
Indeks
100
63
92
91
(i) Visina dampinške marže
(114)
Što se tiče učinka visine stvarnih dampinških marži na industriju Unije, učinak se, s obzirom na ukupni obujam uvoza iz dotičnih zemalja, ne može smatrati zanemarivim.
7.3. Podaci o proizvođačima iz Unije u uzorku
(a) Prodajne cijene i čimbenici koji utječu na domaće cijene
(115)
Jedinične prodajne cijene industrije Unije povećale su se za 13 % između 2008. i RRIP-a. Cijene su blago porasle 2009. prije pada za 17 % 2010. Tijekom RRIP-a cijene su porasle u usporedbi s 2010. Navedeni razvoj cijena povezan je s činjenicom da je 2008. bila godina izuzetno visoke potražnje i visokih cijena sirovina što je dovelo do viših prodajnih cijena. Učinci su bili prisutni i u prvom dijelu 2009. Što se tiče drugog dijela 2009., potražnja se znatno smanjila i cijene su se smanjile u skladu s trendom smanjenja cijena sirovina. Cijene su se prestale smanjivati tijekom RRIP-a.
Proizvođači u uzorku
2008.
2009.
2010.
RRIP
Prosječna jedinična prodajna cijena u EU-u (EUR/tona)
1 286
1 300
1 086
1 115
Indeks
100
101
84
87
(b) Plaće
(116)
Između 2008. i RRIP-a, prosječna plaća po EPRV-u smanjila se za 12 % tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, nije moguće donijeti ni jedan smisleni zaključak.
(c) Ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
(117)
Ulaganja u bešavne cijevi tijekom razmatranog razdoblja povećala su se za 24 %. Ulaganja su bila znatna i iznosila su više od 100 milijuna EUR tijekom RRIP-a. Bešavne cijevi predstavljaju kapitalno intenzivnu industriju koja zahtijeva znatna ulaganja u proizvodne linije da bi ostala konkurentna. Ispitni je postupak pokazao da su ulaganja izvršena da bi se proizvodni kapacitet zadržao na trenutačnoj razini, a ne da bi se povećao obujam proizvodnje. Također je utvrđeno da proizvođači u uzorku nisu imali poteškoća s prikupljanjem kapitala tijekom razmatranog razdoblja.
Proizvođači u uzorku
2008.
2009.
2010.
RRIP
Ulaganja (u tisućama EUR)
83 334
91 330
101 775
103 635
Indeks
100
110
122
124
(d) Profitabilnost na tržištu Unije
(118)
Iako se profitabilnost smanjila za 66 % tijekom razmatranog razdoblja, proizvođači u uzorku uspjeli su ostvariti dobit tijekom čitavog razmatranog razdoblja. Dobit ostvarena od 2008. do RRIP-a bila je iznad ciljane dobiti od 3 % utvrđene u zadnjem ispitnom postupku. 2008. bila je vrlo dobra godina s visokom dobiti. 2009. i 2010. profitabilnost se smanjila za 50 % u usporedbi s prethodnom godinom, no tijekom RRIP-a se ponovno povećala za 35 % u usporedbi s 2010. te je iznosila 6,6 %. Zbog trajne globalne potražnje za proizvodima proizvođača u uzorku koja im je omogućila smanjenje fiksnih troškova, industrija Unije uspjela se prilagoditi smanjenju potražnje u EU-u. Smanjenje profitabilnosti nakon 2008. objašnjava se gospodarskim padom koji je doveo do znatnog smanjenja potražnje, pada cijena i smanjenja obujma proizvodnje što je imalo negativan učinak na trošak proizvodnje.
Proizvođači u uzorku
2008.
2009.
2010.
RRIP
Profitabilnost na tržištu Unije (%)
19,7 %
9,6 %
4,9 %
6,7 %
Indeks
100
49
25
34
(e) Povrat ulaganja
(119)
Povrat ulaganja (ROI), izražen kao ukupna dobit ostvarena iz djelatnosti bešavnih cijevi, u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti imovine izravno ili neizravno povezane s proizvodnjom bešavnih cijevi, općenito je slijedio trend profitabilnosti tijekom čitavog razmatranog razdoblja i ostao pozitivan tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Povrat ulaganja smanjio se za 80 % tijekom razmatranog razdoblja, no tijekom RRIP-a se ponovno povećao za 50 % u usporedbi s 2010.
Proizvođači u uzorku
2008.
2009.
2010.
RRIP
Povrat ulaganja (%)
30 %
7 %
4 %
6 %
Indeks
100
23
13
20
(f) Novčani tok
(120)
Položaj novčanog toka znatno se pogoršao između 2008. i RRIP-a smanjivši se za 93 %. Kretanje novčanog toka nije se razvijalo u skladu s kretanjem profitabilnosti što se može objasniti troškom amortizacije koja je uobičajeno visoka za ovu kapitalnu intenzivnu industriju.
Proizvođači u uzorku
2008.
2009.
2010.
RRIP
Novčani tok (u tisućama eura)
466 198
345 152
45 562
33 614
Indeks
100
74
10
7
(g) Oporavak od učinaka prošlog dampinga
(121)
Gore ispitani pokazatelji ukazuju na to da je industrija Unije pretrpjela štetu zbog gospodarskog pada kroz smanjenje obujma prodaje, obujma proizvodnje, povrata ulaganja i novčanog toka, no također pokazuju da je industrija Unije prilagodila svoju proizvodnu opremu da bi se lakše nosila s gospodarskog situacijom te da bi mogla iskoristiti mogućnosti na tržištu Unije i izvan njega, posebno u segmentima u kojima je moguće ostvariti visoke marže. Poboljšanje gospodarske i financijske situacije industrije Unije, nakon uvođenja antidampinških mjera 2006. na uvoz iz dotičnih zemalja i 2009. na uvoz iz Narodne Republike Kine, pokazuje da su mjere učinkovite i da se industrija Unije oporavila od učinaka prošlih dampinških praksa, iako više ne ostvaruje razinu profitabilnosti iz 2008.
7.4. Zaključak
(122)
Iako se potrošnja smanjila za 34 %, industrija Unije uspjela je povećati tržišni udio, a obujam proizvodnje i obujam prodaje smanjili su se manje nego potrošnja. U smislu profitabilnosti, industrija Unije bila je profitabilna tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Uzimajući u obzir gore navedeno, može se zaključiti da industrija Unije nije pretrpjela materijalnu štetu tijekom razmatranog razdoblja.
8. VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE
(123)
Kako je navedeno u uvodnim izjavama 69., 70., 77. i 78., proizvođači izvoznici u Rusiji i Ukrajini imaju potencijal za znatno povećanje obujma izvoza u Uniji pomoću dostupnog rezervnog kapaciteta od oko 1 750 000 tona, što je jednako ukupnoj potrošnji Unije. Ukupni kapacitet proizvođača izvoznika u Rusiji i Ukrajini iznosi 5 500 000 tona. Stoga je vjerojatno da će značajne količine bešavnih cijevi iz Rusije i Ukrajine prodrijeti na tržište Unije kako bi se vratio izgubljeni tržišni udio zbog antidampinških pristojba na snazi i dalje ga povećati ako bi mjere prestale važiti.
(124)
Kako je istaknuto u uvodnoj izjavi 95., utvrđeno je da su cijene uvoza iz Rusije i Ukrajine niske i da snižavaju cijene EU-a. Ove niske cijene bi se najvjerojatnije nastavile primjenjivati. U slučaju Ukrajine, kako je naznačeno u uvodnoj izjavi 80., cijene mogu pasti čak i više. Takvo ponašanje prema cijenama, zajedno sa sposobnošću izvoznika u tim zemalja da isporuče značajne količine dotičnog proizvoda na tržište Unije, prema svim bi vjerojatnostima imalo učinak pada cijena na tržištu Unije, s očekivanim negativnim utjecajem na gospodarsko stanje industrije Unije. Kako je gore prikazano, financijski rezultati industrije Unije usko su povezani s razinom cijena na tržištu Unije. Stoga je vjerojatno da bi, da je industrija Unije bila izložen povećanom obujmu uvoza iz Rusije i Ukrajine po dampinškim cijenama, to dovelo do pogoršanja financijske situacije kako je utvrđeno u zadnjem ispitnom postupku. Na temelju toga se, stoga, zaključuje da bi stavljanje mjera na uvoz podrijetlom iz Rusije i Ukrajine izvan snage vrlo vjerojatno dovelo do ponavljanja štete industriji Unije.
(125)
Važno je podsjetiti da su antidampinške mjere uvedene 2006. da bi se ublažili učinci štetnog dampinga zbog uvoza iz, između ostalog, Hrvatske, Rusije i Ukrajine. Međutim, industrija Unije nije mogla u potpunosti iskoristiti prednosti tih mjera jer su tržišni udjeli navedenih zemalja zamijenjeni niskim cijenama kineskog uvoza. To je svakako ograničilo oporavak industrije Unije do ponovnog uvođenja mjera protiv Kine 2009. Stoga se može zaključiti da se oporavak industrije Unije od prošlog dampinga ne može smatrati potpunim i da industrija Unije i dalje ostaje u ranjivom položaju u odnosu na štetan učinak koji bi mogla uzrokovati prisutnost znatnih količina dampinškog uvoza na tržištu Unije.
(126)
Što se tiče Hrvatske, i kako je navedeno u uvodnoj izjavi 60., jedino je postrojenje stavljeno u prodaju, proizvodnja je u potpunosti obustavljena i vjerojatno se neće opet pokrenuti u kratkom roku. Osim toga, s obzirom na zanemarive količine izvezene u Unije, čak i da se proizvodnja opet pokrene u kratkom roku, malo je vjerojatno da će obujam za izvoz u Uniju dosegnuti količine izvezene u prošlosti.
(127)
Stoga, u pogledu zanemarivog izvoza tijekom razmatranog razdoblja i činjenice da je proizvodnja u potpunosti obustavljena nakon RRIP-a, zaključuje se da stavljanje mjera na uvoz podrijetlom iz Hrvatske izvan snage vrlo vjerojatno ne bi rezultiralo ponavljanjem štete industriji Unije.
9. INTERES UNIJE
9.1. Uvod
(128)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, ispitano je bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera protiv Rusije i Ukrajine bilo protivno interesu Unije u cijelosti. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na uzimanju u obzir svih različitih uključenih interesa. Treba podsjetiti da se u prethodnim ispitnim postupcima smatralo da donošenje mjera nije protivno interesu Unije. Nadalje, činjenica da je ovaj ispitni postupak revizija, dakle analizira stanje u kojem su antidampinške mjere već bile na snazi, dopušta procjenu svakog nepotrebnog negativnog utjecaja trenutačnih antidampinških mjera na dotične strane.
(129)
Na toj je osnovi ispitano postoje li, bez obzira na zaključke o vjerojatnosti ponavljanja štetnog dampinga, uvjerljivi razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje mjera protiv uvoza podrijetlom iz Rusije i Ukrajine u ovom konkretnom slučaju nije u interesu Unije.
9.2. Interes industrije Unije
(130)
Dokazano je da je industrija Unije strukturno održiva industrija. To se potvrdilo pozitivnim razvojem njezinoga gospodarskog stanja promatranog tijekom razmatranog razdoblja. Činjenica da je industrija Unije povećala svoj tržišni udio tijekom razmatranog razdoblja posebno je značajan pokazatelj da se industrija Unije uspjela prilagoditi promijenjenim tržišnim okolnostima. Također, industrija Unije ostala je profitabilna tijekom razmatranog razdoblja.
(131)
Opravdano se može očekivati da će industrija Unije nastaviti imati koristi od primjenjivanja mjera. Uvođenje mjera omogućit će industriji Unije da poveća svoj obujam prodaje i razinu dobiti i time osigura nastavak ulaganja u svoja proizvodna postrojenja. Ako se mjere protiv uvoza podrijetlom iz Rusije i Ukrajine ne zadrže, industrija Unije vjerojatno će ponovno trpjeti štetu od povećanog uvoza po dampinškim cijenama iz tih zemalja, a financijsko stanje će se pogoršati.
9.3. Interes uvoznika
(132)
Podsjeća se da je u prethodnim ispitnim postupcima utvrđeno da utjecaj uvođenja mjera ne bi bio značajan za uvoznike. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 18., tri su uvoznika odgovorila na upitnik i u potpunosti surađivala u ovom ispitnom postupku. Naznačila su da mjere povećavaju cijene. Međutim, s obzirom na to da je ispitni postupak također pokazao da uvoznici koji surađuju dobavljaju bešavne cijevi od raznih dobavljača iz mnogih zemalja i da su cijene na konkurentnim razinama, mogući učinak nastavka uvođenja mjera na uvoz iz Rusije i Ukrajine bit će ograničen.
(133)
Na temelju prethodno navedenog, zaključeno je da trenutačne mjere koje su na snazi nemaju znatan negativan učinak na financijski položaj uvoznika i da nastavak uvođenja mjera neće nepropisno utjecati na njih.
9.4. Interes korisnika
(134)
Na temelju dostupnih podataka čini se da je udio bešavnih cijevi u troškovima proizvodnje korisnika prilično nizak. Bešavne su cijevi uglavnom dio većih projekata (toplinski sustavi, cjevovodi, zgrade) te čine samo ograničen dio tih projekata. Mogući učinak nastavka uvođenja mjera zato možda ne bude značajan.
(135)
Komisija je poslala upitnike svim poznatim korisnicima. Kako je spomenuto u uvodnoj izjavi 18., samo je jedan korisnik surađivao u ispitnom postupku. To je značilo da nije pretrpio štetu od postojanja mjera budući da su bili dostupni drugi izvori te da bešavne cijevi nisu predstavljale značajan udio njegovih troškova proizvodnje. U ovom je kontekstu zaključeno da, s obzirom na zanemariv učinak troška bešavnih cijevi na industrije korisnika i postojanje drugih dostupnih izvora opskrbe, mjere na snazi nemaju značajan učinak na industriju korisnika.
9.5. Zaključak o interesu Unije
(136)
S obzirom na gore navedeno, zaključuje se da ne postoje uvjerljivi razlozi protiv zadržavanja trenutačnih antidampinških mjera.
10. ANTIDAMPINŠKE MJERE
(137)
Sve su strane obaviještene o osnovnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjerava preporučiti da se postojeće mjere nastave primjenjivati na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz Rusije i Ukrajine te da se ukinu s obzirom na uvoz podrijetlom iz Hrvatske. Nakon te obavijesti također im je odobreno razdoblje za iznošenje prigovora.
(138)
Jedan je ruski izvoznik zahtijevao i odobrena mu je rasprava sa službenikom za saslušanje. Navedeni je izvoznik tvrdio da je Komisija netočno zaključila da nije surađivao tijekom ispitnog postupka. Taj se izvoznik javio kao zainteresirana strana i Komisiji podnio dva podneska, uglavnom povezana sa štetom, koji su na odgovarajući način uzeti u razmatranje od strane Komisije. Međutim, navedeni izvoznik nije odgovorio na upitnik o dampingu i nije priložio podatke koji se odnose na njegovu izvoznu cijenu. Stoga je Komisija morala izračunati uobičajenu vrijednost za Rusiju na temelju najboljih dostupnih činjenica. Navedeni izvoznik nije doveo u pitanje korištenje te metodologije. U tim se okolnostima ne može smatrati da je izvoznik u potpunosti surađivao tijekom ispitnog postupka.
(139)
Isti je izvoznik također tvrdio da je objava bila nejasno, kontradiktorno i nedovoljno obrazložena. Međutim, navedena tvrdnja nije utemeljena.
(140)
Drugi je ruski izvoznik tvrdio da se uvoz iz Rusije ne bi trebao dodavati uvozu iz Ukrajine. Međutim, tijekom zadnjeg ispitnog postupka uvoz iz Rusije i Ukrajine ocijenjen je kumulativno (zajedno s uvozom iz Hrvatske). S obzirom na to da uvoz iz Rusije i Ukrajine ispunjava uvjete članka 3. stavka 4. Osnovne uredbe, učinci takvog uvoza kumulativno su ocijenjeni kako je određeno uvodnim izjavama od 88. do 92. Nisu izneseni novi argumenti koji bi opravdali promjenu u metodologiji u tom smislu.
(141)
Nekoliko je zainteresiranih strana tvrdilo da položaj industrije Unije ne opravdava održavanje mjera jer je ponavljanje štete malo vjerojatno. Međutim, nisu izneseni novi argumenti koji bi doveli do drukčijeg zaključka vezano uz ponavljanje štete kako je određeno gore navedenim uvodnim izjavama od 123. do 127.
(142)
Nekoliko zainteresiranih strana također je tvrdilo da je dugo trajanje mjera neopravdano te da se moraju ukinuti. U tom smislu valja podsjetiti da je ovo prva revizija nakon isteka mjere vezana uz trenutačno područje primjene proizvoda. Mjere koje se odnose na ovo područje primjene proizvoda na snazi su tek od 2006. što se ne može smatrati neopravdano dugim razdobljem. Mjere su bile na snazi između 1997. i 2004. vezano uz uvoz iz Rusije i između 2000. i 2004. vezano uz uvoz iz Hrvatske i Ukrajine, no te su se mjere odnosile na puno manje područje primjene proizvoda. U svakom slučaju, s obzirom na to da je ovim ispitnom postupkom utvrđeno da su uvjeti članka 11. stavka 2. Osnovne uredbe ispunjeni za nastavak uvođenje mjera, činjenica da su mjere bile na snazi više godina je nebitna.
(143)
Naposljetku je navedeno da je uvoz iz Rusije tretiran drukčije od uvoza iz Bjelarusa i Hrvatske, što se može smatrati diskriminacijom. Ova izjava ne odražava stvarnost jer je položaj tih zemalja potpuno drukčiji. Pritužba koja se odnosi na uvoz iz Bjelarusa povučena je i postupak je naknadno prekinut u skladu s člankom 9. stavkom 1. Osnovne uredbe (20). Nakon objave nisu izneseni pokazatelji da takav prekid ne bi bio u interesu Unije. Što se tiče Hrvatske, kako je određeno uvodnim izjavama od 63. do 65., proizvodnja u Hrvatskoj je obustavljena.
(144)
Stoga se može zaključiti da nisu primljeni komentari koji bi mogli promijeniti gore navedene zaključke.
(145)
Iz gore navedenoga slijedi da se, kao što se predviđa člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz bešavnih cijevi podrijetlom iz Rusije i Ukrajine, trebalo bi zadržati. Suprotno tome, mjere koje se primjenjuju na uvoz iz Hrvatske trebale bi prestati vrijediti,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz bešavnih cijevi od željeza ili čelika, kružnog poprečnog presjeka, vanjskog promjera ne većeg od 406,4 mm s ekvivalentom ugljika (CEV) ne većim od 0,86 prema formuli i kemijskoj analizi Međunarodnog instituta za zavarivanje (IIW) (21), trenutačno obuhvaćene oznakama KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 i ex 7304 59 93 (22) (oznake TARIC 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 i 7304599320) podrijetlom iz Rusije i Ukrajine.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. koje proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Zemlja
Trgovačko društvo
Antidampinška pristojba
(%)
Dodatna oznaka TARIC
Rusija
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant i Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1
A741
OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant i OAO Seversky Tube Works
27,2
A859
Sva ostala trgovačka društva
35,8
A999
Ukrajina
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3
A742
LLC Interpipe Niko Tube i OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
17,7
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7
A744
Sva ostala trgovačka društva
25,7
A999
3. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
4. Prekida se postupak revizije vezano uz uvoz bešavnih cijevi od željeza ili čelika, kružnog poprečnog presjeka, vanjskog promjera ne većeg od 406,4 mm s ekvivalentom ugljika (CEV) ne većim od 0,86 prema formuli i kemijskoj analizi Međunarodnog instituta za zavarivanje (IIW), trenutačno obuhvaćene oznakama KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 i ex 7304 59 93 podrijetlom iz Hrvatske.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Luxembourgu 26. lipnja 2012.