PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1030/2010
ze dne 17. listopadu 2010
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých polyethylentereftalátů pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1467/2004 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz některých polyethylentereftalátů (PET) pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Výše uloženého cla dosahovala 22,9 % odpovídajících 184 EUR/t u dovozu z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „ČLR“).
(2)
Po přezkumu pro „nového vývozce“ podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení Rada nařízení (ES) č. 1467/2004 změnila nařízením (ES) č. 2167/2005 (3).
2. Žádost o přezkum
(3)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (4) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 13. května 2009 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal výbor Polyethylene Terephthalate Committee of Plastics Europe (Výbor pro polyethylentereftaláty při Plastics Europe) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby PET v Unii.
(4)
Žádost o přezkum před pozbytím platnosti vycházela z předpokladu, že pozbytí platnosti opatření by pravděpodobně mělo za následek přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
(5)
Po konzultaci s poradním výborem dospěla Komise k závěru, že existují dostatečné důvody pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti. Dne 18. srpna 2009 proto Komise oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení (5) (dále jen „oznámení o zahájení“).
3. Paralelní řízení
(6)
Je třeba uvést, že dne 3. září 2009 Komise rovněž oznámila zahájení antidumpingového řízení (6) podle článku 5 základního nařízení a antisubvenčního řízení (7) podle článku 10 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (8), v souvislosti s dovozem některých PET pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů.
(7)
Nařízením (EU) č. 857/2010 vyhlášeným dne 29. září 2010 (9) Rada uložila konečné vyrovnávací clo na dovoz některých polyethylentereftalátů pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů. Ve stejné době Komise zastavila antidumpingové řízení (10).
4. Šetření
4.1 Období šetření
(8)
Šetření pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(9)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žádající výrobce, ostatní známé výrobce v Unii, dovozce/obchodníky, uživatele, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, a jejich sdružení, vyvážející výrobce a zástupce dotčené vyvážející země. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení.
(10)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(11)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu výrobců v Unii, vyvážejících výrobců a dovozců do Unie bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude zapotřebí výběr vzorku, a pokud ano, provést tento výběr, byly výše uvedené strany vyzvány, aby se přihlásily do patnácti dnů ode dne zahájení přezkumu a poskytly Komisi informace stanovené v oznámení o zahájení.
(12)
Čtrnáct výrobců v Unii poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Na základě posouzení informací poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii vybrala Komise vzorek pěti výrobců v Unii, který představuje 65 % prodeje všech spolupracujících výrobců v Unii odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení.
(13)
Vzhledem k tomu, že pouze dva vyvážející výrobci z Číny předložili požadované informace, bylo nezbytné vybrat vzorek.
(14)
Pouze jeden dovozní zástupce poskytl požadované informace a souhlasil se zařazením do vzorku. Proto nebyl nutný výběr vzorku, pokud jde o dovozce, kteří nejsou ve spojení.
(15)
Komise zaslala dotazníky výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, vyvážejícím výrobcům a všem uživatelům a dodavatelům, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, a všem, kdo se přihlásili ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení. Dotazníky byly rovněž zaslány známým výrobcům v USA (dále jen „zamýšlená srovnatelná země“).
(16)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku, sedmi uživatelů v Unii, tří dodavatelů surovin a dvou výrobců v USA. Kromě toho sedm spolupracujících výrobců v Unii zaslalo požadované obecné údaje pro účely analýzy újmy. Odpovědi na dotazník však neposkytli vyvážející výrobci z Číny.
(17)
V průběhu šetření neměl jeden z pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku možnost poskytnout všechny požadované údaje, a proto musel být vzorek zmenšen na čtyři výrobce, představující 47 % prodeje všech spolupracujících výrobců.
(18)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii
-
Novapet SA, Španělsko,
-
Equipolymers srl, Itálie,
-
UAB Orion Global PET (Indorama), Litva,
-
UAB Neo Group, Litva;
b)
uživatelé v Unii
-
Puccetti, Itálie;
c)
výrobci v USA
-
M&G Polymers USA, LLC, USA,
-
StarPet Inc., USA.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(19)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek, který byl předmětem původního šetření, tj. polyethylentereftalát s viskozitním číslem 78 ml/g nebo vyšším, podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 39076020, pocházející z ČLR.
(20)
Přezkumné šetření potvrdilo zjištění původního šetření o tom, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na domácím trhu jejich země a ve třetích zemích, jakož i výrobky vyráběné a prodávané výrobním odvětvím v Unii, mají stejné fyzikální i chemické vlastnosti a použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(21)
Jak je uvedeno výše, nebylo nutné uplatnit výběr vzorku, pokud jde o vyvážející výrobce v ČLR.
(22)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by skončení platnosti současných opatření vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(23)
Vzhledem k tomu, že objem dovozu z ČLR do Unie není významný, není základem pro reprezentativní zjištění dumpingu. Proto nebyl výpočet dumpingu uskutečněn na základě vývozních cen z ČLR a šetření se soustředilo na pravděpodobnost obnovení dumpingu.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(24)
Vzhledem k tomu, že žádný vyvážející výrobce z ČLR při tomto šetření nespolupracoval, spočívají níže uvedené závěry na údajích dostupných v souladu s článkem 18 základního nařízení, jmenovitě na údajích Eurostatu a údajích obsažených v žádosti o přezkum.
3.1 Vztah mezi běžnou hodnotou a vývozními cenami při vývozu do třetích zemí
(25)
Protože žádný vyvážející výrobce z ČLR nespolupracoval, prodejní ceny na domácím trhu ve třetí zemi s tržním hospodářstvím byly srovnány s vývozními cenami při vývozu z ČLR do třetích zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
(26)
Vzhledem k tomu, že ČLR je hospodářstvím v procesu transformace a v souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné běžné hodnoty získané v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(27)
V oznámení o zahájení byl vyjádřen záměr použít USA jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty pro ČLR a zúčastněné strany byly vyzvány, aby se vyjádřily k vhodnosti této volby. Žádná ze stran v tomto ohledu nevyjádřila připomínky ani námitky. USA byly použity jako srovnatelná země v původním šetření. Proto se USA považují za vhodnou srovnatelnou zemi.
(28)
V souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací získaných od výrobců ve srovnatelné zemi, tj. na základě cen zaplacených nebo splatných na domácím trhu USA za typy výrobků, o nichž se zjistilo, že se jejich prodej uskutečnil v běžném obchodním styku.
(29)
Důsledkem toho byla běžná hodnota stanovena jako vážená průměrná prodejní cena na domácím trhu, kterou spolupracující výrobci v USA účtovali odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
(30)
Nejprve bylo u každého z obou spolupracujících vyvážejících výrobců z USA stanoveno, zda byl celkový domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení, tj. zda dosáhl či přesáhl 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku vyváženého do Unie. Prodej obou výrobců z USA na domácím trhu byl shledán v průběhu období šetření za dostatečně reprezentativní.
(31)
Komise následně zkoumala, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto zkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu USA v průběhu období přezkumného šetření.
(32)
Vzhledem k tomu, že objem ziskového prodeje obdobného výrobku představoval méně než 80 % celkového objemu prodeje obdobného výrobku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr cen ziskového prodeje.
(33)
Jak je uvedeno výše, objem dovozu není významný a vyvážející výrobci z ČLR nespolupracují, a proto byla vývozní cena zkoumána na základě údajů dostupných ve vývozní statistice ČLR týkající se množství a hodnoty vývozu z ČLR na její tři nejdůležitější vývozní trhy (Japonsko, Ukrajina, Spojené státy americké), neboť to je nejspolehlivější údaj dostupný v souladu s článkem 18 základního nařízení. Vývoz na tyto trhy představuje přibližně 50 % vývozu výrobku, který je předmětem šetření, z ČLR.
(34)
Údaje z vývozní statistiky ČLR ukázaly, že vývozní ceny při vývozu do výše uvedených třetích zemí jsou nižší, než je stanovená běžná hodnota pro ČLR. Šetřením se ve skutečnosti zjistilo, že celkově byl tento cenový rozdíl v období přezkumného šetření v rozpětí mezi 14 % a 38 %. To ukazuje na pravděpodobnost obnovení dumpingu při vývozu do Unie, pokud by opatření byla zrušena.
3.2 Volné kapacity
(35)
Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici další údaje o výrobě a kapacitě, byla analýza provedena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum.
(36)
Podle dostupných údajů a vzhledem k tomu, že nejsou k dispozici žádné informace svědčící o opaku, vzrostla výrobní kapacita v ČLR za posuzované období o 16 %. Během období přezkumného šetření byla míra využití kapacity přibližně 72 %. Volná kapacita byla proto značná a činila více než 700 000 tun. Aktivováním této volné kapacity by čínská výroba mohla uspokojit až 23 % spotřeby v Unii.
(37)
Protože se navíc předpokládá, že výrobní kapacita v ČLR poroste rychleji než domácí poptávka, očekává se, že velká část zvýšené výroby bude určena na vývoz.
4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(38)
Vzhledem k tomu, že ceny při vývozu výrobku, který je předmětem šetření, na hlavní vývozní trhy pro ČLR jsou nižší než běžná hodnota stanovená během období přezkumného šetření, a vzhledem k rostoucí volné kapacitě je pravděpodobné, že by se objem vývozu z ČLR do EU zvýšil, pokud by platnost opatření skončila.
(39)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu, pokud by byla opatření zrušena.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(40)
V průběhu období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek 17 výrobců v Unii. Má se tedy za to, že výstup těchto výrobců (stanovený na základě posouzení podkladů doručených spolupracujícími výrobci, a pro ostatní výrobce v Unii na základě údajů z žádosti o přezkum) představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(41)
Z těchto 17 výrobců jich při šetření 12 plně spolupracovalo. Bylo zjištěno, že těchto 12 výrobců představuje podstatnou část, v tomto případě více než 80 %, celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Těchto 12 spolupracujících výrobců proto představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a je tudíž dále označováno jako „výrobní odvětví Unie“. Zbývající výrobci v Unii jsou dále označováni jako „další výrobci v Unii“. Tito další výrobci v Unii podnět aktivně nepodpořili, ale ani ho neodmítli.
(42)
Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na následujících dvou úrovních:
-
makroekonomické prvky (výroba, kapacita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, průměrné ceny jednotek a velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly vyhodnoceny na úrovni celkové výroby Unie, na základě posouzení podkladů doručených výrobci, kteří vystoupili v souvislosti s výběrem vzorku, a u ostatních výrobců v Unii byl použit odhad založený na údajích z žádosti o přezkum,
-
analýza mikroekonomických prvků (zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získat kapitál a investice) byla provedena pro výrobce v Unii zařazené do vzorku na základě jimi dodaných podkladů.
(43)
Je třeba poznamenat, že trh PET v EU je charakterizován poměrně vysokým počtem výrobců, kteří obvykle patří do větších skupin se sídly mimo EU. Trh prochází procesem konsolidace s řadou nedávných případů akvizic a rušení podniků. Například byly od roku 2009 zavřeny výrobní závody PET společnosti Tergal Fibers (Francie), Invista (Německo) a Artenius (Spojené království), zatímco společnost Indorama převzala bývalé závody společnosti Eastman ve Spojeném království a Nizozemsku.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(44)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje vlastní výroby výrobního odvětví Unie na trhu Unie, údajů o objemu dovozu na trh EU získaných od Eurostatu a - pokud jde o další výrobce v Unii - na základě odhadů založených na žádosti o přezkum.
(45)
Spotřeba výrobku, který je předmětem šetření, v Unii vzrostla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 11 %. Konkrétně zřejmá poptávka vzrostla v roce 2007 o 8 %, mírně se snížila mezi lety 2007 a 2008 (o 2 procentní body) a vzrostla o dalších 5 procentních bodů mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 1
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Celková spotřeba EU (v tunách)
2 709 400
2 936 279
2 868 775
2 996 698
Index (2006 = 100)
100
108
106
111
Zdroj: Odpovědi na dotazník, údaje Eurostatu a žádost o přezkum.
2. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Čínské lidové republiky
(46)
Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku do EU zůstal poměrně nízký a dokonce se během posuzovaného období snížil. V průběhu období přezkumného šetření dosáhl 13 483 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 0,4 %. Ceny dovozu z ČLR zůstaly mezi lety 2006 a 2008 na stejné úrovni a poté se v období přezkumného šetření výrazně snížily na 897 EUR za tunu na úrovni CIF, tj. o 12 procentních bodů vůči cenám v roce 2008.
Tabulka 2
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z ČLR (v tunách)
16 425
20 159
18 001
13 483
Index (2006 = 100)
100
123
110
82
Podíl dovozu z ČLR na trhu
0,6 %
0,7 %
0,6 %
0,4 %
Cena dovozu (EUR/t)
1 011
1 008
1 020
897
Index (2006 = 100)
100
100
101
89
Zdroj: Eurostat.
3. Dovoz z jiných třetích zemí
a) Dovoz z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů
(47)
Jak je uvedeno výše v 6. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění, antidumpingové a antisubvenční řízení týkající se dovozu PET z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů probíhala zároveň se současným přezkumem.
(48)
Objem dovozu z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů do EU v posuzovaném období výrazně vzrostl a v období přezkumného šetření dosáhl 304 202 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 10,2 %. Ceny tohoto dovozu byly dokonce nižší než ceny dovozu z ČLR.
Tabulka 3
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů (v tunách)
55 939
67 067
218 248
304 202
Index (2006 = 100)
100
120
390
544
Podíl dovozu z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů na trhu
2,1 %
2,3 %
7,6 %
10,2 %
Cena dovozu (EUR/t)
1 030
1 023
1 015
882
Zdroj: Eurostat.
b) Dovoz z Korejské republiky
(49)
Korejská republika podléhá antidumpingovému clu od roku 2000. Dvě korejské společnosti podléhají nulovému antidumpingovému clu a šetřením bylo zjištěno, že dovoz z Korejské republiky zůstal na vysoké úrovni a v posuzovaném období výrazně vzrostl. Korejský dovoz se zvýšil o téměř 150 % mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření a odpovídající podíl na trhu se zvýšil z 3,5 % v roce 2006 na 7,7 % v období přezkumného šetření.
Tabulka 4
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Jižní Koreje (v tunách)
94 023
130 994
177 341
231 107
Index (2006 = 100)
100
139
189
246
Podíl dovozu z Jižní Koreje na trhu
3,5 %
4,5 %
6,2 %
7,7 %
Cena dovozu (EUR/t)
1 084
1 071
1 063
914
Zdroj: Eurostat.
(50)
Průměrná cena korejského dovozu se obecně udržela mírně pod úrovní průměrných cen výrobců v Unii. Korejské ceny však byly vyšší než průměrné ceny ČLR.
c) Dovoz z jiných třetích zemí, které nejsou uvedeny výše
(51)
Objem dovozu dotčeného výrobku z jiných třetích zemí do EU se v posuzovaném období mírně zvýšil a v období přezkumného šetření dosáhl 428 396 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 14,3 %. Ceny tohoto dovozu jsou poměrně vysoké a jsou vyšší než ceny ČLR a zemí dotčených řízením, které probíhá zároveň, a jsou rovněž vyšší než průměrná úroveň cen výrobního odvětví Unie.
Tabulka 5
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z jiných třetích zemí (v tunách)
337 036
407 253
344 626
428 396
Index (2006 = 100)
100
121
102
127
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu
12,4 %
13,9 %
12,0 %
14,3 %
Cena dovozu (EUR/t)
1 159
1 127
1 135
978
Zdroj: Eurostat.
(52)
Z výše uvedených skutečností je možné vyvodit, že dovoz z jiných třetích zemí neměl negativní vliv na situaci výrobního odvětví Unie.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(53)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly během posuzovaného období posouzeny všechny hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
4.1 Makroekonomické prvky
a) Výroba
(54)
Výroba v Unii klesla o 4 % mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření. Přesněji vzrostla o 5 % v roce 2007 na přibližně 2 570 000 tun, avšak výrazně poklesla o 10 procentních bodů v roce 2008 oproti roku 2007 a mírně vzrostla o 1 procentní bod mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, kdy dosáhla přibližně 2 300 000 tun.
Tabulka 6
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Výroba (v tunách)
2 439 838
2 570 198
2 327 169
2 338 577
Index (2006 = 100)
100
105
95
96
Zdroj: Odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(55)
Výrobní kapacita výrobců v Unii se v posuzovaném období zvýšila o 15 %. Konkrétně se v roce 2007 zvýšila o 1 % a poté o dalších 5 procentních bodů v roce 2008 a dokonce o dalších 9 procentních bodů v období přezkumného šetření.
Tabulka 7
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Výrobní kapacita (v tunách)
2 954 089
2 971 034
3 118 060
3 385 738
Index (2006 = 100)
100
101
106
115
Využití kapacity
83 %
87 %
75 %
69 %
Index (2006 = 100)
100
105
90
84
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
(56)
Míra využití kapacity činila 83 % v roce 2006, v roce 2007 vzrostla na 87 %, avšak v roce 2008 klesla na 75 % a na pouhých 69 % v období přezkumného šetření. Pokles míry využití v roce 2008 a v období přezkumného šetření odráží sníženou výrobu a zvýšenou výrobní kapacitu v tomto období.
c) Objem prodeje
(57)
Objem prodeje výrobců v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie mírně poklesl v průběhu posuzovaného období. V roce 2007 prodej vzrostl o 5 %, avšak v následujícím roce poklesl mírně pod úroveň roku 2006 a v období přezkumného šetření byl o 3 % nižší než v roce 2006 a činil přibližně 2 100 000 tun. S ohledem na omezený objem zásob vývoj prodeje těsně odráží vývoj výroby.
Tabulka 8
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Prodej v EU (v tunách)
2 202 265
2 318 567
2 171 203
2 133 787
Index (2006 = 100)
100
105
99
97
Zdroj: Odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
d) Podíl na trhu
(58)
V průběhu posuzovaného období výrobci v Unii ztratili 10 procentních bodů podílu na trhu, který poklesl z 85 % v roce 2006 na 75 % v období přezkumného šetření. Tato ztráta podílu na trhu odráží skutečnost, že i přes nárůst spotřeby prodej výrobního odvětví Unie poklesl o 3 % v posuzovaném období. Je třeba uvést, že tento klesající trend byl zjištěn též u výrobců v Unii zařazených do vzorku.
Tabulka 9
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Podíl výrobců v Unii na trhu
84,9 %
83,2 %
79,8 %
75,1 %
Index (2006 = 100)
100
98
94
88
Zdroj: Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat.
e) Růst
(59)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se navzdory nárůstu spotřeby Unie o 11 % snížil objem prodeje výrobců v Unii na trhu Unie o 3 % a podíl výrobců v Unii na trhu poklesl o 10 procentních bodů. Závěrem tedy je, že výrobci v Unii nemohli mít prospěch z růstu trhu.
f) Zaměstnanost
(60)
Míra zaměstnanosti výrobců v Unii vykazuje pokles o 15 % mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření. Konkrétně počet zaměstnaných osob poklesl výrazně z 2 400 v roce 2006 na 2 100 v roce 2007, tj. o 13 %, a v roce 2008 i v období přezkumného šetření se udržel přibližně na této úrovni. Propad v roce 2007 je odrazem restrukturalizační snahy vyvíjené řadou výrobců v EU.
Tabulka 10
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Zaměstnanost (osoby)
2 410
2 100
2 060
2 057
Index (2006 = 100)
100
87
85
85
Zdroj: Odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
g) Produktivita
(61)
Produktivita pracovních sil výrobců v Unii, měřená výstupem (v tunách) na zaměstnance a rok, v průběhu posuzovaného období vzrostla o 12 %. Promítá se v tom skutečnost, že výroba klesala pomalejším tempem než míra zaměstnanosti, a svědčí to o zvýšené účinnosti výrobců v Unii. To je obzvláště zřejmé v roce 2007, kdy výroba vzrostla a míra zaměstnanosti poklesla a produktivita byla o 21 % vyšší než v roce 2006.
Tabulka 11
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
1 013
1 224
1 130
1 137
Index (2006 = 100)
100
121
112
112
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
h) Faktory ovlivňující prodejní ceny
(62)
Roční průměrné prodejní ceny výrobců v Unii pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, se na trhu Unie udržely v letech 2006 až 2008 na stejné úrovni přibližně 1 100 EUR za tunu. V období přezkumného šetření roční průměrná prodejní cena poklesla o 12 % a dosáhla 977 EUR za tunu. Roční průměrná prodejní cena neodráží měsíční ani denní cenové výkyvy PET na evropském (a světovém) trhu, ale je považována za dostačující pro zachycení trendu během posuzovaného období. Prodejní ceny PET zpravidla kopírují cenové trendy hlavních surovin (zejména přečištěné kyseliny tereftalové (PTA) a monoethylenglykolu (MEG)), neboť tyto suroviny představují až 80 % celkových nákladů PET.
Tabulka 12
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Jednotková cena pro trh EU (EUR/t)
1 110
1 105
1 111
977
Index (2006 = 100)
100
100
100
88
Zdroj: Odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
i) Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(63)
Je třeba připomenout, že z důvodů v současnosti velmi nízkého objemu dovozu PET z ČLR nebyl proveden výpočet dumpingu. Jak je však uvedeno v 39. bodě odůvodnění, pravděpodobnost obnovení dumpingu byla stanovena na základě cen při dovozu do třetích zemí a přebytečné kapacity. Pokud jde o překonání účinků dřívějšího dumpingu, je třeba připomenout, že po uložení konečných antidumpingových opatření na dovoz z ČLR výrobní odvětví Unie čelilo subvencovanému dovozu z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů, což vedlo k uložení prozatímních vyrovnávacích opatření v červnu 2010 (11). Nebylo tedy zaznamenáno žádné skutečné překonání účinků dřívějšího dumpingu a má se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává zranitelné vůči poškozujícímu účinku dumpingového dovozu na trhu Unie.
4.2 Mikroekonomické prvky
a) Zásoby
(64)
Konečný stav zásob výrobců zařazených do vzorku poklesl mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 22 %. Je třeba uvést, že zásoby představují méně než 5 % roční produkce, a že je proto význam tohoto ukazatele pro analýzu újmy omezený.
Tabulka 13
Vzorek
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Konečný stav zásob (v tunách)
61 374
57 920
46 951
47 582
Index (2006 = 100)
100
94
77
78
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
b) Mzdy
(65)
Roční mzdové náklady vzrostly o 11 % mezi lety 2006 a 2007, načež v roce 2008 poklesly o 2 procentní body oproti roku 2007 a v období přezkumného šetření o dalších 9 procentních bodů oproti roku 2008, čímž se dostaly na úroveň roku 2006. Roční mzdové náklady se tak celkově udržely na stejné úrovni.
Tabulka 14
Vzorek
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Roční mzdové náklady (v EUR)
27 671 771
30 818 299
30 077 380
27 723 396
Index (2006 = 100)
100
111
109
100
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
c) Ziskovost a návratnost investic
(66)
V průběhu posuzovaného období zůstala ziskovost prodeje obdobného výrobku odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie výrobci zařazenými do vzorku, vyjádřená procentem z čistého prodeje, stále záporná, a dokonce poklesla z - 6,9 % na - 7,5 %. Přesněji, situace výrobců zařazených do vzorku se z hlediska ziskovosti zlepšila v roce 2007, kdy čisté ztráty představovaly pouze - 1,5 % čistého prodeje, avšak v roce 2008 se výrazně zvýšily na - 9,3 %. V období přezkumného šetření se situace mírně zlepšila.
Tabulka 15
Vzorek
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Ziskovost EU (v % čistého prodeje)
-6,9 %
-1,5 %
-9,3 %
-7,5 %
Index (2006 = - 100)
- 100
-22
- 134
- 108
Návratnost investic (zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
-9,6 %
-3,1 %
-16,8 %
-12,3 %
Index (2006 = - 100)
- 100
-32
- 175
- 127
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(67)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě sledovala uvedený vývoj ziskovosti. Vzrostla z úrovně - 9,6 % v roce 2006 na - 3,1 % v roce 2007. Poté poklesla na - 16,8 % v roce 2008 a opět vzrostla na - 12,3 % v období přezkumného šetření. Celkově zůstala návratnost investic záporná a v průběhu posuzovaného období se zhoršila o 2,7 procentního bodu.
d) Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(68)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti byl v roce 2006 záporný ve výši - 18,5 milionu EUR. V roce 2007 se podstatně zlepšil, když dosáhl kladné hodnoty 19,5 milionu EUR, avšak v roce 2008 se výrazně zhoršil (- 42 miliony EUR), načež se dostal na zápornou hodnotu - 11 milionů EUR v období přezkumného šetření. Peněžní tok se v průběhu posuzovaného období celkově zlepšil, avšak zůstal záporný.
(69)
Nebyly zaznamenány žádné známky toho, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s těžkostmi při získávání kapitálu, zejména díky tomu, že někteří výrobci jsou součástí větších skupin.
Tabulka 16
Vzorek
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Peněžní tok (v EUR)
-18 453 130
19 478 426
-42 321 103
-11 038 129
Index (2006 = 100)
- 100
206
- 229
-60
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
e) Investice
(70)
Roční investice společností zařazených do vzorku výroby obdobného výrobku se snížily mezi lety 2006 a 2007 o 34 %, mezi lety 2007 a 2008 o dalších 59 procentních bodů a poté se v období přezkumného šetření mírně snížily oproti roku 2008. Celkově investice v posuzovaném období poklesly o 96 %. Tento prudký pokles investic lze částečně vysvětlit skutečností, že v letech 2006 a 2007 byly získány nové výrobní linky se záměrem zvýšit kapacitu.
Tabulka 17
Vzorek
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čisté investice (v EUR)
98 398 284
64 607 801
6 537 577
4 298 208
Index (2006 = 100)
100
66
7
4
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(71)
Nízká úroveň investic v roce 2008 a v období přezkumného šetření je považována za důsledek současné obtížné finanční situace výrobního odvětví Unie.
5. Závěr o situaci výrobního odvětví Unie
(72)
Z rozboru makroekonomických údajů vyplývá, že výrobci v Unii během posuzovaného období snížili výrobu a prodej. Ačkoli zaznamenaný pokles nebyl dramatický sám o sobě, je třeba na něj nahlížet v souvislostech zvýšené poptávky mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření, která měla za následek pokles podílu výrobců v Unii na trhu o 10 procentních bodů na 75 %.
(73)
Relevantní mikroekonomické ukazatele současně ukazují zjevné zhoršení hospodářské situace u výrobců v Unii zařazených do vzorku. Ziskovost a návratnost investic zůstaly záporné a celkově ještě dále poklesly mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření. Peněžní tok i přes celkový příznivý vývoj zůstal v období přezkumného šetření rovněž záporný.
(74)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se dospělo k závěru, že podstatná újma způsobená výrobnímu odvětví Unie ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení přetrvává, situace uvedeného výrobního odvětví je velmi nestabilní a obtížná a toto odvětví zdaleka nedosahuje výsledků, které by bylo možné očekávat, kdyby účinky újmy zjištěné během původního šetření byly překonány.
F. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv cen v případě zrušení opatření
(75)
V souladu se závěrem ve výše uvedeném 38. bodě odůvodnění vyvážející výrobci v ČLR disponují značnými volnými kapacitami a zjevným potenciálem pro zvýšení objemu vývozu na trh Unie.
(76)
Vývozní ceny CIF při vývozu PET pocházejícího z ČLR do třetích zemí byly nižší než průměrné ceny výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření. Je třeba uvést, že rozdíl nebyl značný a vzhledem k tomu, že tento dovoz podléhá smluvní celní sazbě a některým nákladům po dovozu, nemělo by se jednat o cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, které převládaly v období přezkumného šetření. Je však třeba zdůraznit, že údaje pocházející ze zároveň probíhajícího antisubvenčního řízení uvedeného v 6. bodě odůvodnění ukazují, že ceny výrobního odvětví Unie v období přezkumného řízení byly výrazně stlačeny vlivem subvencovaného dovozu z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů. Skutečnost, že v období přezkumného šetření nedošlo ke skutečnému cenovému podbízení, tedy neznamená, že by v případě pokračování dovozu z ČLR dovozní ceny nezpůsobily újmu.
(77)
Srovnání ročních dovozních cen při dovozu z ČLR s cenami, které nepůsobí újmu, ukázalo, že dovoz z ČLR by znamenal podbízení vůči cenám výrobního odvětní Unie (které nepůsobí újmu). Proto v případě neuplatňování antidumpingových cel na dovoz pocházející z ČLR by jakýkoli zvýšený objem pravděpodobně dumpingového dovozu z ČLR vyvolal ještě silnější cenový tlak na výrobní odvětví Unie a způsobil újmu.
(78)
Dále vzhledem ke stávajícím volným kapacitám pro PET v ČLR spolu se skutečností, že vývozci z ČLR by se s největší pravděpodobností pokusili o znovunabytí ztracených podílů na trhu, by důsledkem zrušení opatření s největší pravděpodobností byly nižší vývozní ceny. To by zesílilo cenový tlak na situaci výrobního odvětví Unie, které již čelí obtížím a podstatné újmě a mělo by na ně další očekávaný nepříznivý dopad.
(79)
Ačkoli účinky dovozu z ČLR na současný nestabilní stav výrobního odvětví Unie byly omezené z důvodu nízké úrovně dovozu během posuzovaného období, tato situace by se s největší pravděpodobností změnila, pokud by byla uložená opatření zrušena. Pokud by totiž stávající opatření byla zrušena a výrobní odvětví Unie by bylo vystaveno zvýšenému objemu dovozu z ČLR za dumpingové ceny, důsledkem by bylo další zhoršení již nyní nestabilní finanční situace odvětví a další ztráty.
2. Závěry týkající se přetrvání/obnovení újmy
(80)
Na tomto základě se došlo k závěru, že v případě zrušení opatření vůči ČLR by s největší pravděpodobností přetrvala újma pro výrobní odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
(81)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie bylo založeno na hodnocení všech dotčených zájmů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(82)
Je vhodné připomenout, že při původním šetření bylo stanoveno, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který platná antidumpingová opatření mohla mít na dotčené strany.
(83)
Na tomto základě se posuzovalo, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvávání či obnovení dumpingu působícího újmu neexistují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v tomto konkrétním případě v zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii
(84)
Zachování antigumpingových opatření uložených na dovoz z dotčené země by umožnilo, aby výrobní odvětví Unie snadněji dosáhlo přiměřené úrovně ziskovosti, neboť tato opatření by zamezila jeho odsunutí z trhu kvůli značnému objemu dumpingového dovozu z ČLR. Skutečně existuje zřejmá pravděpodobnost dumpingu značného objemu působícího újmu, jemuž by výrobní odvětví Unie nemohlo odolávat. Výrobní odvětví Unie by proto nadále mělo užitek ze zachování platných antidumpingových opatření.
(85)
Vyvozuje se proto závěr, že by zachování antidumpingových opatření vůči ČLR bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii.
2. Zájem dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení
(86)
Jak je uvedeno výše, pouze jeden dovozní zástupce poskytl informace v rámci výběru vzorku. Tento zástupce se zásadně postavil proti veškerému zachování opatření, přestože neuvedl žádný dovoz z ČLR. Proto se dospělo k závěru, že zachování opatření vůči dovozu z ČLR nebude mít žádný podstatný vliv na činnost tohoto zástupce.
(87)
Žádný jiný dovozce nedodal relevantní informace. Vzhledem k tomu, že dovoz z jiných zemí, ve kterých v současnosti platí antidumpingová opatření, neustal a že je k dispozici dovoz ze zemí bez antidumpingových opatření (např. Omán, USA, Brazílie), má se za to, že dovozci by mohli nadále využívat alternativní zdroje dodávek.
(88)
Vzhledem k tomu, že není prokázáno, že platná opatření dovozce značně postihují, má se za to, že zachování opatření nebude mít žádný zásadní nepříznivý dopad na dovozce v Unii.
3. Zájem dodavatelů surovin v Unii
(89)
Tři dodavatelé surovin (dva dodavatelé PTA a jeden dodavatel MEG) při šetření spolupracovali a zaslali svou odpověď na dotazník ve stanovené lhůtě. Počet zaměstnanců zaměstnaných v jejich evropských podnicích a podílejících se na výrobě PTA/MEG se pohyboval kolem 700.
(90)
Spolupracující výrobci PTA představují přibližně 50 % nákupu PTA výrobců z Unie zařazených do vzorku. Výrobci PTA jsou do značné míry závislí na postavení výrobců PET, kteří jsou jejich hlavními odběrateli. Nízké ceny PET vedou k nižším cenám PTA a nižším rozpětím pro výrobce PTA. Proto by uložení opatření na dumpingový dovoz PET přineslo užitek výrobcům PTA.
(91)
Pro spolupracujícího dodavatele MEG představuje MEG méně než 10 % jeho celkového obratu. Pokud jde o MEG, PET není jeho jediným nebo dokonce hlavním možným použitím a výrobci MEG jsou na situaci výrobního odvětví PET závislí méně. Obtíže výrobního odvětví PET však mohou mít určitý omezený dopad na dodavatele MEG, alespoň v krátkodobém a střednědobém horizontu.
(92)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem závěr zní, že zachování opatření vůči dovozu z ČLR by bylo v zájmu dodavatelů surovin.
4. Zájem uživatelů
(93)
PET, který je předmětem tohoto řízení (tj. s viskozitním číslem 78 ml/g nebo vyšším, tzv. „polotovar vhodný pro výrobu lahví“), se nejčastěji používá při výrobě lahví na vodu a další nápoje. Využití PET při výrobě jiných obalů (pevné potraviny nebo detergenty) a k výrobě fólií se rozvíjí, ale ještě zůstává poměrně omezené. Lahve z PET se vyrábějí ve dvou fázích: i) nejprve se vyrobí předtvarovaný polotovar vstřikem PET do šablony a ii) předtvarovaný polotovar se zahřeje a vyfoukne do tvaru lahve. Výroba lahví může být integrovaným procesem (tj. tatáž společnost nakupuje PET, vyrábí předtvarovaný polotovar a vyfukuje ho do lahve), nebo se omezuje na druhou fázi (vyfukování předtvarovaného polotovaru do lahve). Předtvarované polotovary mohou být poměrně snadno přepravovány, neboť jsou malé a kompaktní, zatímco prázdné lahve jsou nestabilní a kvůli jejich velikosti je jejich přeprava finančně velmi náročná.
(94)
PET lahve jsou plněny vodou nebo jinými nápoji v balírnách. Balírny se často účastní podnikání s PET buď pomocí integrovaných operací výroby lahví, nebo prostřednictvím dohod o zpracování s najatými zpracovateli a/nebo výrobci lahví, pro které vyjednávají cenu PET s výrobcem (měkké poplatky (soft tolling)), nebo dokonce kupují PET pro své vlastní lahve (tvrdé poplatky (hard tolling)).
(95)
Proto lze rozlišit dvě skupiny uživatelů:
-
zpracovatelé a/nebo výrobci lahví, kteří nakupují PET přímo od výrobců, upraví jej na předtvarované polotovary (nebo lahve) a prodají pro další zpracování (nebo plnění), a
-
balírny, které nakupují PET pro své najaté zpracovatele/výrobce lahví (tvrdé poplatky), nebo vyjednají cenu, za kterou najatý zpracovatel/výrobce lahví získá PET (měkké poplatky).
(96)
Během šetření bylo kontaktováno více než 70 uživatelů, ale pouze sedm z nich (zpracovatelé a balírny) se rozhodlo ke spolupráci a vyplnilo dotazník.
(97)
Zjistilo se, že spolupracující uživatelé dovezli z dotčené země pouze zanedbatelné množství PET a nakupovali PET především od výrobců v Unii a/nebo v dalších zemích.
(98)
Vzhledem k tomu, že alternativní zdroje dodávek jsou nadále k dispozici a uživatelé v současnosti dovážejí z ČLR pouze velmi omezený objem dotčeného výrobku, má se za to, že zachování opatření vůči dovozu z ČLR nebude mít žádný významný nepříznivý dopad na uživatele v Unii.
(99)
Po poskytnutí informací o stěžejních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit, aby byla stávající opatření zachována, některé zúčastněné strany, zejména uživatelé, vyjádřily připomínky.
(100)
Výrobci v Unii, kteří podali žádost o přezkum, v zásadě souhlasili se zjištěními, jež šetření přineslo, a zejména se závěry ohledně zájmu Unie.
(101)
Naopak sedm uživatelů a jedno sdružení uživatelů se postavili zásadně proti opětovnému uložení platných antidumpingových opatření, s tím, že zjištění Komise týkající se zájmu Unie vykazují závažné nedostatky a nepřesnosti; svá tvrzení však nepodložili.
(102)
Vzhledem k nedostatku důkazů na podporu uvedených tvrzení týkajících se údajné nepřesnosti zjištění Komise byla tato tvrzení odmítnuta jako neopodstatněná.
(103)
Po poskytnutí informací se spolupracující dovozní zástupce rovněž postavil zásadně proti opětovnému uložení opatření.
(104)
Zúčastněná strana uvedla, že Komise řádně nezohlednila zájem výrobního odvětví uživatelů PET, které bude údajně postiženo jakýmkoli zvýšením ceny PET, neboť nebude možné, aby takové zvýšení nákladů přeneslo.
(105)
V této souvislosti je třeba uvést, že zmíněná zúčastněná strana neprokázala, jak by zachování stávajících opatření mohlo v praxi vést k jakémukoli zvýšení cen PET na trhu Unie ani v jakém rozsahu.
(106)
Je třeba rovněž připomenout, že vzhledem k poměrně slabé spolupráci uživatelů během tohoto šetření nejsou k dispozici údaje, které by ukázaly, že zachování opatření by mělo nepřiměřený účinek na uživatele.
(107)
Proto se na základě dostupných údajů má za to, že zachování opatření nebude mít žádné nepřiměřené nepříznivé účinky, pokud jde o ceny PET v EU, a tvrzení týkající se nepříznivého dopadu na uživatele, které předložil dovozní zástupce, je tedy zamítnuto.
(108)
Tatáž zúčastněná strana tvrdí, že Komise nepřezkoumala dopad zachování současných opatření na společnosti vyrábějící obaly z PET, a proto je analýza zájmu Unie neúplná a nesprávná.
(109)
V této souvislosti je třeba připomenout, že po zahájení tohoto přezkumu se zapojilo pouze sedm uživatelů a údaje dostupné v rámci tohoto řízení neumožnily analýzu zájmu této podskupiny uživatelů v Unii.
(110)
Připomínky předložené po poskytnutí informací, včetně připomínek od obalových společností, byly (jak je uvedeno v 101. a 102. bodě odůvodnění) nepodložené a nemohly být použity pro úplnější analýzu týkající se obalového průmyslu.
5. Závěr týkající se zájmu Unie
(111)
Vzhledem ke všem výše uvedeným faktorům se dospělo k závěru, že nejsou žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(112)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech vzaty náležitě v úvahu.
(113)
Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření použitelná na dovoz PET pocházejícího z ČLR zachována. Jedná se o opatření spočívající ve zvláštních clech.
(114)
Antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se vztahují výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného těmito společnostmi, a tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v čl. 1 odst. 2 spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tento dovoz podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(115)
Jakákoli žádost o uplatnění těchto individuálních antidumpingových celních sazeb (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měla být bezodkladně adresována Evropské komisi (12), generálnímu ředitelství pro obchod, se všemi příslušnými informacemi, obzvláště o jakékoli změně činností společnosti spojených s výrobou, domácím a vývozním prodejem např. v souvislosti se změnou názvu nebo se změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz polyethylentereftalátu s viskozitním číslem 78 ml/g nebo vyšším, podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 39076020, pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo
(EUR/t)
Doplňkový kód TARIC
ČLR
Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd
184
A505
Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd
0
A506
Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd
157
A507
Far Eastern Industries Shanghai Ltd
22
A508
Yuhua Polyester Co. Ltd. of Zhuhai
184
A509
Jiangyin Chengsheng New Packing Material Co., Ltd
45
A510
Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. and Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd.
184
A511
Yibin Wuliangye Group Push Co., Ltd. (Sichuan) and Yibin Wuliangye Group Import & Export Co., Ltd. (Sichuan)
184
A512
Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd
151
A513
Všechny ostatní společnosti
184
A999
3. V případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu a kdy je proto cena, která skutečně byla nebo má být zaplacena, poměrně rozdělena za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (13), se výše antidumpingového cla, vypočtená na základě odstavce 2 výše, sníží o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení ceny, která skutečně byla nebo má být zaplacena.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. listopadu 2010.
32010R1030
L 300/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 1030/2010
od 17. studenoga 2010.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog polietilen tereftalata podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije nakon isteka mjere prema članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) (Osnovna uredba), a posebno njezin članak 9. i članak 11. stavak 2.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija (Komisija) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Mjere na snazi
(1)
Vijeće je, nakon antidampinškog ispitnog postupka (početni ispitni postupak), Uredbom (EZ) br. 1467/2004 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz određenog polietilen tereftalata (PET) podrijetlom iz, između ostalog, Narodne Republike Kine (konačne antidampinške mjere). Razine uvedene pristojbe bile su do 22,9 % što je odgovaralo 184 EUR/tona za uvoz podrijetlom iz Narodne Republike Kine („dotična zemlja” ili „NRK”).
(2)
Nakon „revizije u vezi s novim izvoznikom” prema članku 11. stavku 4. Osnovne uredbe, Vijeće je Uredbom (EZ) br. 2167/2005 (3) izmijenilo Uredbu (EZ) br. 1467/2004.
2. Zahtjev za reviziju
(3)
Nakon objavljivanja obavijesti o skorom isteku (4) konačnih antidampinških mjera na snazi, Komisija je 13. svibnja 2009. primila zahtjev za pokretanje revizije nakon isteka tih mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe. Zahtjev je uložio Odbor za polietilen tereftalat Plastics Europe (podnositelj zahtjeva) u ime proizvođača koji predstavljaju većinski dio, u ovom slučaju preko 50 %, ukupne proizvodnje PET-a u Uniji.
(4)
Zahtjev za reviziju nakon isteka mjera temeljio se na tome da bi istek mjera vjerojatno doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga i štete industriji Unije.
(5)
Nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, Komisija je utvrdila da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije nakon isteka mjere. Zato je 18. kolovoza 2009. Komisija najavila objavom o pokretanju postupka (5) (obavijest o pokretanju postupka) pokretanje revizije nakon isteka mjere prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe.
3. Usporedni postupci
(6)
Napominje se da je 3. rujna 2009. Komisija također najavila pokretanje antidampinškog postupka (6) prema članku 5. Osnovne uredbe i postupka protiv subvencioniranog uvoza (7) prema članku 10. Uredbe Vijeća (EZ) 597/2009 od 11. lipnja 2009. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (8) u vezi uvoza određenog PET-a podrijetlom iz Irana, Pakistana i Ujedinjenih Arapskih Emirata.
(7)
Komisija je uvela konačnu kompenzacijsku pristojbu na uvoz određenog polietilen tereftalata podrijetlom iz Irana, Pakistana i Ujedinjenih Arapskih Emirata Uredbom (EU) br. 857/2010 objavljenom 29. rujna 2010. (9). U isto vrijeme Komisija je prekinula antidampinški postupak (10).
4. Ispitni postupak
4.1. Razdoblje ispitnog postupka
(8)
Ispitni postupak u vezi nastavka ili ponavljanja dampinga obuhvatio je razdoblje od 1. srpnja 2008. do 30. lipnja 2009. („razdoblje revizije ispitnog postupka” ili „RRIP”). Ispitivanje kretanja relevantnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2006. do kraja RRIP-a (razmatrano razdoblje).
4.2. Stranke na koje se odnosi ispitni postupak
(9)
Komisija je službeno obavijestila o pokretanju revizije nakon isteka mjere proizvođače koji su izjavili prigovor, ostale poznate proizvođače iz Unije, uvoznike/trgovce, korisnike za koje se zna da se to na njih odnosi i njihova udruženja, proizvođače izvoznike i predstavnike dotične zemlje izvoznice. Zainteresirane stranke dobile su priliku iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.
(10)
Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
(11)
S obzirom na veliki broj proizvođača iz Unije, proizvođača izvoznika i uvoznika, smatralo se primjerenim, u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe, ispitati treba li koristiti odabir uzoraka. Kako bi se omogućilo Komisiji da odluči je li odabir uzoraka neophodan i, ako jest, da odabere uzorak, gore navedene stranke bile su zamoljene da se jave unutar 15 dana od početka revizije i dostave Komisiji podatke zatražene u obavijesti o pokretanju postupka.
(12)
Četrnaest proizvođača izvoznika dostavilo je zatražene informacije i pristalo na uključenje u odabir uzorka. Na temelju podataka koje je dobila od proizvođača iz Unije koji surađuju Komisija je odabrala uzorak od pet proizvođača iz Unije koji čine 65 % prodaje nepovezanim kupcima u EU-u svih proizvođača iz Unije koji surađuju.
(13)
Budući da su samo dvojica proizvođača izvoznika dostavila zatražene podatke, nije bilo potrebno odabrati uzorak.
(14)
Samo je jedan uvozni zastupnik dostavio zatražene informacije i pristao na uključenje u odabir uzorka. Zato odabir uzoraka u pogledu nepovezanih uvoznika nije bio potreban.
(15)
Komisija je poslala upitnike proizvođačima iz Unije u uzorku, proizvođačima izvoznicima i svim korisnicima za koje se znalo da se to na njih odnosi, te svim ostalima koji su se javili u rokovima određenima u obavijesti o pokretanju postupka. Upitnici su također poslani poznatim proizvođačima u SAD-u (predviđena analogna zemlja).
(16)
Odgovore na upitnik poslalo je pet proizvođača iz Unije u uzorku, sedam korisnika u Uniji, tri dobavljača sirovina i dva proizvođača u SAD-u. Osim toga, sedam proizvođača iz Unije koji surađuju dostavilo je zatražene opće podatke za analizu štete. Kineski proizvođači izvoznici, međutim, nisu dostavili odgovore na upitnik.
(17)
Tijekom ispitnog postupka, jedan od petorice proizvođača iz Unije u uzorku nije mogao dostaviti sve zatražene podatke te je uzorak, stoga, smanjen na četiri proizvođača koji čine 47 % prodaje svih proizvođača koji surađuju.
(18)
Komisija je tražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i nastale štete te interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
(a)
Proizvođači iz Unije
-
Novapet SA, Španjolska,
-
Equipolymers SRL, Italija,
-
UAB Orion Global PET (Indorama), Litva,
-
UAB Neo Group, Litva;
(b)
Korisnici u Uniji:
-
Puccetti, Italija;
(c)
Proizvođači u SAD-u
-
M & G Polymers USA, LLC, SAD,
-
StarPet Inc., SAD.
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
(19)
Dotični proizvod isti je kao i u početnom ispitnom postupku, odnosno polietilen tereftalat viskoznosti 78 ml/g ili više, prema normi ISO 1628-5, trenutačno obuhvaćen oznakom KN 3907 60 20 i podrijetlom iz NRK-a.
(20)
Revizija ispitnog postupka potvrdila je nalaz iz početnog ispitnog postupka da dotični proizvod i proizvodi koje proizvode i prodaju proizvođači izvoznici na svojim domaćim tržištima i u treće zemlje, kao i proizvodi koje proizvodi i prodaje industrija Unije imaju ista osnovna fizička i kemijska obilježja i namjene. Stoga se ti proizvodi ne smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
C. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA
1. Uvodne napomene
(21)
Kako je gore navedeno, nije bilo potrebno primijeniti odabir uzoraka za proizvođače izvoznike u NRK-u.
(22)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, ispitivalo se bi li bilo vjerojatno da bi istek postojećih mjera doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga.
2. Damping uvoza tijekom RRIP-a
(23)
S obzirom na izostanak značajnog obujma uvoza iz NRK-a u Uniju, isti nije bio osnova za reprezentativni nalaz dampinga. Stoga nije izvršen izračun dampinga na osnovi izvoznih cijena iz NRK te se ispitni postupak zato usmjerio na vjerojatnost ponavljanja dampinga.
3. Razvoj uvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage
(24)
S obzirom na činjenicu da je ni jedan proizvođač izvoznik u NRK-u nije surađivao u ovom ispitnom postupku, donji zaključci oslanjaju se na podatke dostupne u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe, odnosno podacima Eurostata i revizijskom zahtjevu.
3.1. Odnos između uobičajene vrijednosti i izvoznih cijena u treće zemlje
(25)
Budući da ni jedan proizvođač izvoznik u NRK-u nije surađivao, domaće prodajne cijene treće zemlje tržišnoga gospodarstva uspoređene su s izvoznim cijenama iz NRK-a u treće zemlje u skladu s člankom 2. stavkom 7. Osnovne uredbe.
(26)
Budući da je NRK gospodarstvo u tranziciji te u skladu s odredbama članka 2. stavka 7. točke (a) Osnovne uredbe, uobičajena vrijednost morala se utvrditi na temelju cijene ili izračunate uobičajene vrijednosti dobivene u odgovarajućoj trećoj zemlji tržišnoga gospodarstva (analogna zemlja), ili cijene iz analogne zemlje u ostale zemlje, uključujući Uniju, ili, kada to nije moguće, na bilo kojoj drugoj objektivnoj osnovi, uključujući cijenu koja je plaćena ili koju treba platiti u Uniji za istovjetni proizvod, prema potrebi, valjano prilagođenu kako bi uključivala objektivnu profitnu maržu.
(27)
U obavijesti o pokretanju postupka predviđeno je korištenje SAD-a kao primjerene analogne zemlje za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti za NRK, a zainteresirane stranke pozvane su da komentiraju primjerenost odabira. U tom pogledu nisu primljeni nikakvi komentari ili prigovori od bilo koje zainteresirane stranke. SAD se koristio kao analogna zemlja u početnom ispitnom postupku. Stoga se smatralo da je SAD odgovarajuća analogna zemlja.
(28)
Prema članku 2. stavku 7. Osnovne uredbe uobičajena je vrijednost utvrđena na temelju provjerenih podataka dobivenih od proizvođača u analognoj zemlji, odnosno na temelju cijena koje su plaćene ili koje treba platiti na domaćem tržištu u SAD-u za vrste proizvoda za koje je utvrđeno da se prodaju u uobičajenom tijeku trgovine.
(29)
Kao rezultat toga, uobičajena vrijednost utvrđena je kao ponderirana prosječna domaća prodajna cijena za nepovezane kupce proizvođača koji surađuju u SAD-u.
(30)
Najprije je utvrđeno za svakog od dvojice američkih proizvođača izvoznika koji surađuju je li njihova ukupna domaća prodaja istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima bila reprezentativna u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe, odnosno je li predstavljala najmanje 5 % ili više ukupnog obujma prodaje dotičnog proizvoda izvezenog u Uniju. Domaća prodaja oba američka proizvođača smatrala se dostatno reprezentativnom tijekom razdoblja ispitnog postupka.
(31)
Komisija je naknadno ispitala može li se smatrati da se domaća prodaja istovjetnog proizvoda obavlja u uobičajenom tijeku trgovine prema članku 2. stavku 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu za istovjetni proizvod prodan na američkom tržištu tijekom RRIP-a.
(32)
Budući da je obujam profitabilne prodaje istovjetnog proizvoda činio manje od 80 % ukupnog obujma prodaje istovjetnog proizvoda, uobičajena vrijednost temeljila se na stvarnoj domaćoj cijeni, izračunanoj kao ponderirani prosjek profitabilne prodaje.
(33)
Kako je gore objašnjeno, u izostanku značajnog obujma uvoza i u pogledu izostanka bilo kakve suradnje kineskih proizvođača izvoznika, izvozna cijena ispitivala se na temelju kineske izvozne statistike o količini i vrijednosti izvoza iz NRK-a na tri najvažnija izvozna tržišta (Japan, Ukrajina i Sjedinjene Države), što su najbolji dostupni podaci u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. Izvoz na navedena tržišta činio je približno 50 % kineskog izvoza proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom.
(34)
Statistički podaci o kineskom izvozu pokazali su da su izvozne cijene u gore navedene treće zemlje bile niže od utvrđene uobičajene vrijednosti za NRK. Štoviše, ispitnim je postupkom utvrđeno da se općenito razlika u cijeni kretala u RRIP-u između 14 % i 38 %. To ukazuje na vjerojatnost ponavljanja dampinga na izvoz u Uniju u slučaju stavljanja mjera izvan snage.
3.2. Rezervni kapacitet
(35)
U izostanku ostalih podataka koje se odnose na proizvodnju i kapacitet, analiza je izvršena u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe na temelju podataka sadržanih u revizijskom zahtjevu.
(36)
Na temelju raspoloživih podataka te u izostanku bilo kakvih podataka koji bi ukazivali na suprotno, proizvodni kapacitet u NRK-u povećao se za 16 % tijekom razmatranog razdoblja. Tijekom RRIP-a iskorištenost kapaciteta bila je na razini od oko 72 %. Stoga su rezervni kapaciteti bili značajni i premašivali su 700 000 tona. Aktiviranjem navedenih rezervnih kapaciteta kineska proizvodnja mogla bi opskrbljivati do 23 % potrošnje Unije.
(37)
Nadalje, budući da se očekuje povećanje proizvodnih kapaciteta u NRK-u po znatno većoj stopi od domaće potražnje, predviđa se da će velik dio povećanja proizvodnje biti izvozno orijentiran.
4. Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga
(38)
S obzirom na to da su cijene izvoza proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom na glavna kineska izvozna tržišta niže od uobičajene vrijednosti tijekom RRIP-a te na temelju rastućih rezervnih kapaciteta, vjerojatno je da bi se obujam kineskog izvoza u EU povećao ako se dopusti da mjere prestanu vrijediti.
(39)
U svijetlu gore navedenog, postoji vjerojatnost ponavljanja dampinga u slučaju stavljanja mjera izvan snage.
D. DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE
(40)
Tijekom RIP-a, istovjetni proizvod proizvodilo je 17 proizvođača u Uniji. Stoga se smatra da proizvodnja navedenih proizvođača (utvrđena na temelju podataka prikupljenih od proizvođača koji surađuju te, za ostale proizvođače iz Unije, na temelju podataka iz revizijskog zahtjeva) čini proizvodnju Unije u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.
(41)
Od navedenih 17 proizvođača, u ispitnom je postupku surađivalo njih 12. Za navedenih je 12 proizvođača utvrđeno da čine većinski udio, u ovom slučaju više od 80 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji. Stoga navedenih 12 proizvođača koji surađuju predstavljaju industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe te ih se dalje u tekstu navodi kao „industriju Unije”. Preostale proizvođače iz Unije daje se u tekstu navodi kao „ostale proizvođače iz Unije”. Navedeni ostali proizvođači iz Unije nisu aktivno podržali niti se suprotstavili pritužbi.
(42)
Za potrebe analize štete, pokazatelji štete utvrđeni su na sljedeće dvije razine:
-
makroekonomski elementi (proizvodnja, kapacitet, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zapošljavanje, produktivnost, prosječne jedinične cijene i visina dampinških marža te oporavak od učinaka prošlog dampinga) ocjenjivali su se na razini cjelokupne proizvodnje Unije na temelju podataka prikupljenih od proizvođača koji su se javili u kontekstu odabira uzoraka te na procjeni na temelju podataka iz revizijskog zahtjeva za ostale proizvođače iz Unije,
-
analiza mikroekonomskih elemenata (zalihe, plaće, profitabilnost, povrat ulaganja, novčani tok, sposobnost prikupljanja kapitala i ulaganja) izvršena je za proizvođače iz Unije u uzorku na temelju njihovih podataka.
(43)
Napominje se da se tržište EU-a PET-a odlikuje relativno velikim brojem proizvođača koji su obično dio većih grupacija sa sjedištima izvan EU-a. Tržište je u postupku konsolidacije s brojnim preuzimanjima i prekidima rada. Primjerice, od 2009. zatvoreni su pogoni za proizvodnju PET-a društava Tergal Fibers (Francuska), Invista (Njemačka) i Artenius (Ujedinjena Kraljevina), dok je Indorama preuzela nekadašnje pogone društva Eastman u Ujedinjenoj Kraljevini i Nizozemskoj.
E. STANJE NA TRŽIŠTU UNIJE
1. Potrošnja Unije
(44)
Potrošnja Unije utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije, podataka o obujmu uvoza za tržište Unije dobivenih od Eurostata te, što se tiče ostalih proizvođača iz Unije, iz procjena na temelju revizijskog zahtjeva.
(45)
Potrošnja Unije proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom povećala se između 2006. i RRIP-a za 11 %. Točnije, očita potražnja rasla je u 2007. za 8 %, neznatno se smanjila između 2007. i 2008. (za 2 postotna boda) te se povećala za daljnjih 5 postotnih bodova između 2008. i RRIP-a.
Tablica 1.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Ukupna potrošnja u EU-a (u tonama)
2 709 400
2 936 279
2 868 775
2 996 698
Indeks (2006. = 100)
100
108
106
111
Izvor: odgovori na upitnik, podaci Eurostata i revizijski zahtjev.
2. Obujam i tržišni udio i cijene uvoza iz Narodne Republike Kine
(46)
Obujam dampinškog uvoza dotičnog proizvoda u EU ostao je relativno mali te se čak smanjio u razmatranom razdoblju. Isti je dosegao 13 483 tone u RRIP-u, što odgovara tržišnom udjelu od 0,4 %. Cijene kineskog uvoza ostale su stabilne između 2006. i 2008., nakon čega su se naglo smanjile na 897 EUR/tona na razini CIF u RRIP-u, odnosno za 12 postotnih bodova u odnosu na cijene tijekom 2008.
Tablica 2.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam uvoza iz NRK-a (u tonama)
16 425
20 159
18 001
13 483
Indeks (2006. = 100)
100
123
110
82
Tržišni udio uvoza iz NRK-a
0,6 %
0,7 %
0,6 %
0,4 %
Cijena uvoza (EUR/tona)
1 011
1 008
1 020
897
Indeks (2006. = 100)
100
100
101
89
Izvor: Eurostat.
3. Uvoz iz ostalih trećih zemalja
(a) Uvoz iz Irana, Pakistana i Ujedinjenih Arapskih Emirata
(47)
Kako se navodi gore, u uvodnoj izjavi 6. i dalje, antidampinški postupak i postupak protiv subvencioniranog uvoza u vezi uvoza PET-a iz Irana, Pakistana i Ujedinjenih Arapskih Emirata provedeni su usporedno s trenutačnom revizijom.
(48)
Obujam uvoza iz Irana, Pakistana i Ujedinjenih Arapskih Emirata u EU značajno se povećao u razmatranom razdoblju te je dosegao 304 202 tone u RRIP-u, što odgovara tržišnom udjelu od 10,2 %. Cijene navedenog uvoza bile su niže čak i od cijena uvoza iz NRK-a.
Tablica 3.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam uvoza iz Irana, Pakistana i Ujedinjenih Arapskih Emirata (u tonama)
55 939
67 067
218 248
304 202
Indeks (2006. = 100)
100
120
390
544
Tržišni udio uvoza iz Irana, Pakistana i Ujedinjenih Arapskih Emirata
2,1 %
2,3 %
7,6 %
10,2 %
Cijena uvoza (EUR/tona)
1 030
1 023
1 015
882
Izvor: Eurostat.
(b) Uvoz iz Republike Koreje
(49)
Republika Koreja podliježe antidampinškim pristojbama od 2000. Međutim, dva korejska trgovačka društva podliježu nultoj antidampinškoj pristojbi te je ispitnim postupkom utvrđeno da je uvoz iz Republike Koreje i dalje na visokoj razini te se značajno povećao u razmatranom razdoblju. Korejski uvoz povećao se za skoro 150 % između 2006. i RRIP-a, a njegov se tržišni udio povećao s 3,5 % u 2006. na 7,7 % u RRIP-u.
Tablica 4.
2006.
2007.
2008
RRIP
Obujam uvoza iz Južne Koreje (u tonama)
94 023
130 994
177 341
231 107
Indeks (2006. = 100)
100
139
189
246
Tržišni udio uvoza iz Južne Koreje
3,5 %
4,5 %
6,2 %
7,7 %
Cijena uvoza (EUR/tona)
1 084
1 071
1 063
914
Izvor: Eurostat.
(50)
Prosječna cijena korejskog uvoza općenito je ostala neznatno veća od prosječnih cijena proizvođača iz Unije. Međutim, korejske cijene bile su veće od prosječnih cijena iz NRK-a.
(c) Uvoz iz ostalih trećih zemalja koje nisu gore navedene
(51)
Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja dotičnog proizvoda u EU neznatno se povećao u razmatranom razdoblju te je dosegao 428 396 tona u RRIP-u, što odgovara tržišnom udjelu od 14,3 %. Cijene navedenog uvoza relativno su visoke i iznad cijena iz NRK-a te zemalja u usporednim ispitnim postupcima, kao i iznad prosječne razine cijena industrije Unije.
Tablica 5.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja (u tonama)
337 036
407 253
344 626
428 396
Indeks (2006. = 100)
100
121
102
127
Tržišni udio uvoza iz ostalih trećih zemalja
12,4 %
13,9 %
12,0 %
14,3 %
Cijena uvoza (EUR/tona)
1 159
1 127
1 135
978
Izvor: Eurostat.
(52)
Iz gore navedenog može se zaključiti da uvoz iz ostalih trećih zemalja nije imao negativan utjecaj na stanje industrije Unije.
4. Gospodarsko stanje industrije Unije
(53)
Prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe, ispitani su svi gospodarski čimbenici i pokazatelji koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.
4.1. Makroekonomski elementi
(a) Proizvodnja
(54)
Proizvodnja Unije se smanjila za 4 % između 2006. i RIP-a. Točnije, povećala se za 5 % u 2007. na oko 2 570 000 tona, ali je naglo pala za 10 postotnih bodova u 2008. u usporedni s 2007. te je neznatno narasla za 1 postotni bod između 2008. i RRIP-a, kada je dosegla oko 2 300 000 tona.
Tablica 6.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Proizvodnja (u tonama)
2 439 838
2 570 198
2 327 169
2 338 577
Indeks (2006. = 100)
100
105
95
96
Izvor: odgovori na upitnik i revizijski zahtjev.
(b) Proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(55)
Proizvodni kapacitet proizvođača iz Unije povećao se za 15 % tijekom razmatranog razdoblja. Točnije, povećao se za 1 % u 2007., za daljnjih postotnih bodova u 2008. te za daljnjih 9 postotnih bodova u RRIP-u.
Tablica 7.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Proizvodni kapacitet (u tonama)
2 954 089
2 971 034
3 118 060
3 385 738
Indeks (2006. = 100)
100
101
106
115
Iskorištenost kapaciteta
83 %
87 %
75 %
69 %
Indeks (2006. = 100)
100
105
90
84
Izvor: odgovori na upitnik i revizijski zahtjev.
(56)
Iskorištenost kapaciteta bila je 83 % u 2006., narasla je na 87 % u 2007., ali se potom smanjila na 75 % u 2008. te na samo 69 % u RRIP-u. Pad stope iskorištenosti u 2008. i RRIP-u odražavao je smanjenu proizvodnju i povećani proizvodni kapacitet u ovom razdoblju.
(c) Obujam prodaje
(57)
Obujam prodaje proizvođača iz Unije nepovezanim kupcima na tržištu Unije blago se smanjio u razmatranom razdoblju. Prodaja se povećala za 5 % u 2007., ali je u sljedećoj godini blago pala ispod razine iz 2006., dok je RRIP-u bila 3 % niža nego u 2006. te je iznosila približno 2 100 000 tona. S obzirom na ograničeni obujam zaliha, razvoj prodaje jasno odražava razvoj proizvodnje.
Tablica 8.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Prodaja EU-a (u tonama)
2 202 265
2 318 567
2 171 203
2 133 787
Indeks (2006. = 100)
100
105
99
97
Izvor: odgovori na upitnik i revizijski zahtjev.
(d) Tržišni udio
(58)
Tijekom razmatranog razdoblja proizvođači iz Unije izgubili su 10 postotnih bodova tržišnog udjela koji se smanjio s 85 u 2006. na 75 % u RRIP-u. Navedeni gubitak tržišnog udjela odražava činjenicu da je, unatoč porastu potrošnje, prodaja industrije Unije pala za 3 % u razmatranom razdoblju. Napominje se da je navedeno padajuće kretanje također utvrđeno za proizvođače iz Unije u uzorku.
Tablica 9.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Tržišni udio proizvođača iz Unije
84,9 %
83,2 %
79,8 %
75,1 %
Indeks (2006. = 100)
100
98
94
88
Izvor: odgovori na upitnik i revizijski zahtjev i Eurostat.
(e) Rast
(59)
Između 2006. i RRIP-a, dok se potrošnja Unije povećala za 11 %, obujam prodaje proizvođača iz Unije na tržištu Unije smanjio se za 3 %, dok se tržišni udio proizvođača iz Unije smanjio za 10 postotnih bodova. Stoga se zaključuje da industrija Unije nije mogla imati koristi ni od kakvog rasta tržišta.
(f) Zaposlenost
(60)
Razina zaposlenosti proizvođača iz Unije pokazuje pad os 15 % između 2006. i RRIP-a. Točnije, broj zaposlenih značajno se smanjio s 2 400 u 2006. na 2 100 u 2007., odnosno za 13 % te je ostalo blizu navedene razine u 2008. i u RRIP-u. Pad u 2007. uzrokovan je naporima za restrukturiranje brojnih proizvođača iz EU-a.
Tablica 10.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Zaposlenost (osobe)
2 410
2 100
2 060
2 057
Indeks (2006. = 100)
100
87
85
85
Izvor: odgovori na upitnik i revizijski zahtjev.
(g) Produktivnost
(61)
Produktivnost zaposlenika proizvođača iz Unije, mjerena kao proizvodnja (u tonama) po zaposleniku po godini, porasla je za 12 % u razmatranom razdoblju. Navedeno odražava činjenicu da se proizvodnja smanjivala sporije nego razina zaposlenosti te je isto pokazatelj povećane učinkovitosti proizvođača iz Unije. Navedeno je posebno očito u 2007. kada se proizvodnja povećala dok se razina zaposlenosti smanjila, a produktivnost je bila 21 % veća nego u 2006.
Tablica 11.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Produktivnost (u tonama po zaposleniku)
1 013
1 224
1 130
1 137
Indeks (2006. = 100)
100
121
112
112
Izvor: odgovori na upitnik i revizijski zahtjev.
(h) Čimbenici koji utječu na prodajne cijene
(62)
Godišnje prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije na tržištu Unije za nepovezane kupce ostale su stabilne između 2006. i 2008. na približno 1 100 EUR/tona. U RRIP-u godišnja prosječna prodajna cijena smanjila se za 12 % i dosegla je 977 EUR/tona. Godišnja prosječna prodajna cijena ne odražava mjesečne niti dnevne fluktuacije cijena PET-a na europskom (i svjetskom) tržištu, ali se smatra dostatnom za uvid u kretanje tijekom razmatranog razdoblja. Prodajne cijene PET-a obično slijede kretanja cijena njegovih glavnih sirovina (pretežno čiste tereftalne kiseline - PTA - i monoetilenglikola - MEG) zato što isti čine do 80 % ukupnog troška PET-a.
Tablica 12.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Jedinična cijena na tržištu EU-a (EUR/tona)
1 110
1 105
1 111
977
Indeks (2006. = 100)
100
100
100
88
Izvor: odgovori na upitnik i revizijski zahtjev.
(i) Visina dampinške marže i oporavak od prošlog dampinga
(63)
Podsjeća se da zbog trenutačno vrlo malog obujma uvoza PET-a iz NRK-a nije izvršen izračun dampinga. Međutim, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 39., vjerojatnost ponavljanja dampinga utvrđena je na temelju cijena trećim državama i viška kapaciteta. Što se tiče oporavka od prošlog dampinga, važno je podsjetiti da se nakon uvođenja konačnih antidampinških mjera na uvoz iz NRK-a industrija Unije suočila sa subvencioniranim uvozom iz Irana, Pakistana i Ujedinjenih Arapskih Emirata, što je dovelo do uvođenja privremenih kompenzacijskih mjera u lipnju 2010. (11). Stoga se nije mogao utvrditi nikakav stvarni oporavak od prošlog dampinga te se smatra da je industrija Unije i dalje osjetljiva na štetni učinak bilo kakvog dampinškog uvoza na tržište Unije.
4.2. Mikroekonomski elementi
(a) Zalihe
(64)
Razina završnih zaliha proizvođača u uzorku smanjila se 2006. i RRIP-a za 22 %. Napominje se da zalihe čine manje od 5 % godišnje proizvodnje te je, stoga, važnost ovog pokazatelja u analizi štete ograničena.
Tablica 13.
Uzorak
2006.
2007.
2008.
RRIP
Završne zalihe (u tonama)
61 374
57 920
46 951
47 582
Indeks (2006. = 100)
100
94
77
78
Izvor: odgovori na upitnik.
(b) Plaće
(65)
Godišnji trošak rada povećao se za 11 % između 2006. i 2007., prije smanjenja za 2 postotna boda u 2008. u usporedbi s 2007. te daljnjih 9 postotnih bodova u RRIP-u u usporedbi s 2008., čime je dosegao isti razinu kao i 2006. Općenito gledajući, troškovi rada stoga su ostali stabilni.
Tablica 14.
Uzorak
2006.
2007.
2008.
RRIP
Godišnji trošak rada (EUR)
27 671 771
30 818 299
30 077 380
27 723 396
Indeks (2006. = 100)
100
111
109
100
Izvor: odgovori na upitnik.
(c) Profitabilnost i povrat ulaganja
(66)
Tijekom razmatranog razdoblja, profitabilnost prodaje istovjetnog proizvoda proizvođača u uzorku na tržištu unije nepovezanim kupcima, izražena kao postotak neto prodaje, ostala je negativna te je čak pala s - 6,9 % na - 7,5 %. Točnije, stanje profitabilnosti proizvođača u uzorku poboljšalo se u 2007. kada su neto gubici iznosili samo - 1,5 % neto prodaje, ali su gubici naglo narasli u 2008. na - 9,3 %. Stanje je neznatno poboljšalo u RRIP-u.
Tablica 15.
Uzorak
2006.
2007.
2008.
RRIP
Profitabilnost EU-a (% neto prodaje)
-6,9 %
-1,5 %
-9,3 %
-7,5 %
Indeks (2006. = - 100)
- 100
-22
- 134
- 108
Povrat ulaganja (dobit u % neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja)
-9,6 %
-3,1 %
-16,8 %
-12,3 %
Indeks (2006. = - 100)
- 100
-32
- 175
- 127
Izvor: odgovori na upitnik.
(67)
Povrat ulaganja (ROI), izražen kao postotak dobiti od neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja, općenito je slijedio trend profitabilnosti. Narastao je od razine od - 9,6 % u 2006. na - 3,1 % u 2007. Pao je na - 16,8 % u 2008. te je ponovo narastao u RRIP-u na - 12,3 %. Ukupno gledajući, povrat ulaganja ostao je negativan te se pogoršao za 2,7 postotna boda tijekom razmatranog razdoblja.
(d) Novčani tok i sposobnost prikupljanja kapitala
(68)
Neto novčani tok iz poslovanja bio je negativan i iznosio je - 18,5 milijuna EUR u 2006. Značajno se poboljšao u 2007. kada je postao pozitivan i iznosio je 19,5 milijuna EUR, ali je ozbiljno pao u 2008. (- 42 milijuna EUR) prije nego je dosegao negativnih - 11 milijuna EUR u RRIP-u. Ukupno gledajući, novčani tok poboljšao se tijekom razmatranog razdoblja iako je ostao negativan.
(69)
Nisu postojali nikakvi pokazatelji da se industrija Unije suočila s poteškoćama u prikupljanju kapitala, uglavnom zbog činjenice da su neki proizvođači uključeni u veće skupine.
Tablica 16.
Uzorak
2006.
2007.
2008.
RRIP
Novčani tok (EUR)
-18 453 130
19 478 426
-42 321 103
-11 038 129
Indeks (2006. = 100)
- 100
206
- 229
-60
Izvor: odgovori na upitnik.
(e) Ulaganja
(70)
Godišnja ulaganja trgovačkih društava u uzorku u proizvodnju istovjetnog proizvoda smanjila su se za 34 % između 2006. i 2007., za daljnjih 59 postotnih bodova između 2007. i 2008., a potom su se neznatno smanjila u RRIP-u u usporedbi s 2008. Ukupno gledajući, ulaganja su se smanjila za 96 % u razmatranom razdoblju. Navedeni veliki pad ulaganja može se djelomično objasniti činjenicom da su u 2006. i 2007. nabavljene nove proizvodne linije kojim je cilj bio povećanje kapaciteta.
Tablica 17.
Uzorak
2006.
2007.
2008.
RRIP
Neto ulaganja (EUR)
98 398 284
64 607 801
6 537 577
4 298 208
Indeks (2006. = 100)
100
66
7
4
Izvor: odgovori na upitnik.
(71)
Smatra se da je niska razina ulaganja u 2008. i RRIP-u uzrokovana trenutačnim osjetljivim financijskim stanjem industrije Unije.
5. Zaključak o stanju industrije Unije
(72)
Analiza makroekonomskih podataka pokazuje da su proizvođači iz Unije smanjili proizvodnju i prodaju tijekom razmatranog razdoblja. Iako navedeni pad sam po sebi nije bio dramatičan, isti treba sagledati u kontekstu povećane potražnje između 2006. i RRIP-a, što je dovelo do smanjenja tržišnog udjela proizvođača iz Unije za 10 postotnih bodova na 75 %.
(73)
U isto vrijeme relevantni mikroekonomski pokazatelji ukazuju na jasno pogoršanje gospodarskog stanja proizvođača iz Unije u uzorku. Profitabilnost i povrat ulaganja ostali su negativni te su se između 2006. i RRIP-a ukupno dodatno smanjili. Novčani tok, unatoč ukupnom pozitivnom razvoju, također je ostao negativan u RRIP-u.
(74)
S obzirom na gore navedeno, zaključuje se da industrija Unije i dalje trpi materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe te da je njezino stanje vrlo krhko i osjetljivo i da je daleko od razina koje se mogu očekivati da je došlo do oporavka od štete utvrđene u početnom ispitnom postupku.
F. VJEROJATNOST NASTAVKA ŠTETE
1. Učinak predviđenog obujma uvoza i cijena u slučaju stavljanja mjera izvan snage
(75)
Kako je zaključeno u uvodnoj izjavi 38., proizvođači izvoznici u NRK-u posjeduju značajne rezervne kapacitete i jasan potencijal za povećanje svog obujma izvoza na tržište Unije.
(76)
Izvozne cijene CIF u treće zemlje PET-a podrijetlom iz NRK-a bile su niže od prosječnih cijena industrije Unije u RRIP-u. Napominje se da razlika nije bila značajna i da, s obzirom da navedeni uvoz podliježe konvencionalnim carinskim pristojbama i nekim davanjima nakon uvoza, isti ne bi snizio cijene industrije Unije koje su prevladavale u RRIP-u. Međutim, treba naglasiti da podaci iz usporednog postupka protiv subvencioniranog uvoza navedenog u uvodnoj izjavi 6. pokazuju da su cijene industrije Unije u RRIP-u bile značajno pale zbog subvencioniranog uvoza iz Irana, Pakistana i UAE-a. Stoga, činjenica da tijekom RRIP-a nije bilo stvarnog sniženja cijena ne znači da ako se nastavi uvoz iz NRK-a, njegove razine cijena ne bi bile štetne.
(77)
Doista, usporedba stvarnih uvoznih cijena iz NRK-a s neštetnom razinom cijene pokazala je da bi uvoz iz NRK-a snizio (neštetne) cijene industrije Unije. Zato, u izostanku antidampinških mjera na uvoz podrijetlom iz NRK-a, svako povećanje uvoza vjerojatno dampinškog uvoza iz NRK izvršilo bi još jači pritisak na cijene industrije Unije i uzrokovao štetu.
(78)
Nadalje, s obzirom na postojeće rezervne kapacitete za PET u NRK-u, zajedno s činjenicom da bi izvoznici u NRK-u vjerojatno pokušali ponovno zauzeti izgubljene tržišne udjele, stavljanje mjera izvan snage vjerojatno bi dovelo do nižih izvoznih cijena. To bi povećalo pritisak na cijene s očekivanim daljnjim negativnim učinkom na već osjetljivo stanje industrije Unije koja je pretrpjela materijalnu štetu.
(79)
Iako je učinak uvoza iz NRK-a na trenutačno nesigurno stanje industrije Unije bio ograničen zbog niskih razina uvoza tijekom razmatranog razdoblja, to bi se najvjerojatnije promijenilo u slučaju stavljanja mjera izvan snage. Doista, kad bi došlo do ukidanja mjera i kad bi industrija Unije bila izložena povećanom obujmu uvoza iz NRK-a po dampinškim cijenama, to bi dovelo do daljnjeg pogoršanja već nesigurnog financijskog stanja i daljnjih gubitaka.
2. Zaključak o nastavku/ponavljanju štete
(80)
Na navedenoj osnovi zaključuje se da bi stavljanje izvan snage mjera protiv NRK-a najvjerojatnije dovelo do nastavka štete industriji Unije.
G. INTERES UNIJE
(81)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, ispitano je bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera bilo protivno interesu Unije kao cjeline. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na uzimanju u obzir svih različitih uključenih interesa. Sve zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoje stavove prema članku 21. stavku 2. Osnovne uredbe.
(82)
Treba podsjetiti da se u početnom ispitnom postupku smatralo da donošenje mjera nije protivno interesu Unije. Nadalje, činjenica da je ovaj ispitni postupak revizija, dakle analizira stanje u kojem su antidampinške mjere već bile na snazi, dopušta procjenu svakog nepotrebnog negativnog utjecaja trenutačnih antidampinških mjera na dotične stranke.
(83)
Na ovoj je osnovi ispitano postoje li, unatoč zaključcima o vjerojatnosti nastavljanja ili ponavljanja štetnog dampinga, uvjerljivi razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje mjera u ovom slučaju nije u interesu Unije.
1. Interes industrije Unije i ostalih proizvođača iz Unije
(84)
Nastavak antidampinških mjera na uvoz iz dotične zemlje povećao bi mogućnost industrije Unije da dosegne objektivnu razinu profitabilnosti jer bi to pomoglo spriječiti da industrija Unije bude istisnuta s tržišta zbog značajnog obujma dampinškog uvoza iz NRK-a. Doista, postoji jasna vjerojatnost štetnog dampinga u značajnom obujmu, što industrija Unije ne bi mogla podnijeti. Industrija Unije stoga bi nastavila imati koristi od zadržavanja trenutnih antidampinških mjera.
(85)
Prema tome, zaključuje se da bi zadržavanje antidampinških mjera protiv NRK-a jasno bilo u interesu industrije Unije i ostalih proizvođača iz Unije.
2. Interes nepovezanih uvoznika u Uniji
(86)
Kako je gore navedeno, samo je jedan uvozni zastupnik dostavio neke podatke prilikom odabira uzoraka. Navedeni se zastupnik oštro suprotstavio nastavku mjera iako nije prijavio uvoz iz NRK-a. Zato se zaključuje da zadržavanje mjera protiv uvoza iz NRK-a neće imati značajan utjecaj na rezultate navedenog zastupnika.
(87)
Ni jedan drugi uvoznik nije dostavio odgovarajuće podatke. S obzirom na to da se uvoz iz ostalih zemalja gdje su trenutačno na snazi antidampinške mjere nije zaustavio te da je dostupan uvoz iz zemalja bez ikakvih antidampinških mjera (primjerice Oman, SAD, Brazil), smatra se da bi uvoznici mogli i dalje nabavljati iz drugih izvora opskrbe.
(88)
Imajući na umu da nema dokaza koji bi ukazivali na to da su mjere na snazi značajno utjecale na uvoznike, zaključuje se da nastavak mjera neće u značajnoj mjeri utjecati na uvoznike iz Unije.
3. Interes dobavljača sirovina u Uniji
(89)
Tri dobavljača sirovina (dvojica dobavljača PTA-a i jedan dobavljač MEG-a) surađivali su u ispitnom postupku dostavljanjem odgovora na upitnik u zadanom roku. Broj zaposlenih u njihovim europskim pogonima uključenih u proizvodnju PTA-a/MEG-a iznosio je približno 700.
(90)
Proizvođači PTA-a koji surađuju čine oko 50 % nabave PTA-a proizvođača iz Unije u uzroku. Proizvođači PTA-a uvelike ovise o stanju proizvođača PET-a koji su njihovi najveći kupci. Niske cijene PET-a znače niže cijene PTA-a i niže marže za proizvođače PTA-a. Zato se smatra da bi uvođenje mjera na dampinški uvoz PET-a koristilo proizvođačima PTA-a.
(91)
MEG čini manje od 10 % ukupnog prometa dobavljača MEG-a koji surađuje. Napominje se da s obzirom na MEG, PET nije njegova niti glavna moguća primjena pa proizvođači MEG-a manje ovise o stanju industrije PET-a. Neovisno o tome, poteškoće industrije PET-a mogu imati ograničeni učinak na dobavljače MEG-a, barem u kratkoročnom do srednjoročnom razdoblju.
(92)
S obzirom na gore navedeno zaključuje se da bi nastavak mjera protiv uvoza iz NRK-a bio u interesu dobavljača sirovina.
4. Interes korisnikâ
(93)
PET koji je obuhvaćen ovim ispitnim postupkom (odnosno viskoziteta 78 ml/g ili više, za izradu plastičnih boca) pretežno se koristi za proizvodnju boca za vodu i ostala pića. Njegovo se korištenje za proizvodnju ostale ambalaže (za krute namirnice i sredstva za čišćenje) i folije razvija, ali je i dalje relativno ograničeno. Boce od PET-a proizvode se u dvije faze: i. prvo se izrađuju poluproizvodi ubrizgavanjem PET-a u kalupe te se ii. potom poluproizvod zagrijava i oblikuje u boce. Izrada boca može biti integrirani postupak (odnosno isto trgovačko društvo nabavlja PET, proizvodi poluproizvod i oblikuje ga u boce) ili postupak koji je ograničen samo na drugu fazu (oblikovanje poluproizvoda u bocu). Poluproizvodi se relativno lako transportiraju jer su mali i kompaktni, dok su prazne boce nestabilne i vrlo skupe za transport zbog veličine.
(94)
Boce od PET-a pune vodom i/ili ostalim napicima trgovačka društva za punjenje (punionice). Punionice su često uključene u posao s PET-om ili putem integriranih postupaka proizvodnje boca ili putem ugovora s podizvođačima prerađivačima i/ili proizvođačima boca za koje ugovore cijenu PET-a s proizvođačem (meka prerada) ili čak kupe PET za vlastite boce (gruba prerada).
(95)
Prema tome, mogu se razlikovati dvije grupe korisnika:
-
prerađivači i/ili proizvođači boca koji kupuju PET izravno od proizvođača, prerađuju ga u poluproizvode (ili boce) te ih dalje prodaju za sljedeću fazu (ili punjenje), i
-
punionice koje kupuju PET od svojih podizvođača proizvođača boca/prerađivača (gruba prerada) ili dogovaraju cijenu po kojoj će podizvođač prerađivač i/ili proizvođač boca dobiti PET (meka prerada).
(96)
U ovom se ispitnom postupku kontaktiralo više od 70 korisnika, ali je samo sedmero (prerađivača i punionica) odlučilo surađivati ispunjavanjem upitnika.
(97)
Utvrđeno je da su korisnici koji surađuju uvozili samo zanemarive količine PET-a iz dotične zemlje te su ga pretežno nabavljali od proizvođača iz Unije i/ili iz ostalih zemalja.
(98)
S obzirom da drugi izvori opskrbe i dalje postoje te da korisnici trenutačno uvoze samo vrlo ograničeni obujam dotičnog proizvoda iz NRK-a, zaključuje se da nastavak mjera protiv uvoza iz NRK-a neće imati značajan negativni učinak na korisnike u Uniji.
(99)
Nakon objave bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera neke su stranke, posebno korisnici, dostavile svoje komentare.
(100)
Proizvođači iz Unije koji su zatražili reviziju u osnovi su se složili s nalazima ispitnog postupka, a posebno sa zaključcima u vezi interesa Unije.
(101)
S druge strane, sedmero korisnika i jedno udruženje korisnika izrazili su snažno protivljenje ponovnom uvođenju trenutačnih antidampinških mjera, tvrdeći da nalazi Komisije u pogledu interesa Unije pokazuju ozbiljne nedostatke i netočnosti za što, međutim, nisu dostavili daljnje dokaze.
(102)
S obzirom na nedostatak bilo kakvih dokaza koji bi potkrijepili tvrdnje o navodnim netočnostima nalaza Komisije, navedene su tvrdnje odbačene kao neutemeljene.
(103)
Nakon objave uvozni zastupnik koji surađuje također se snažno usprotivio ponovnom uvođenju mjera.
(104)
Navedena je zainteresirana stranka tvrdila da Komisija nije valjano uzela u obzir interes industrije korisnika PET-a koji bi navodno trpjeli zbog bilo kakvog povećanja cijene PET-a jer ne bi bili u mogućnosti prenijeti dalje povećanje troška.
(105)
U vezi s tim treba upozoriti da zainteresirana stranka nije pokazala kako bi u praksi zadržavanje već postojećih mjera moglo dovesti do bilo kakvog povećanja cijene PET-a na tržištu Unije i u kojoj mjeri.
(106)
Također se ponavlja da, s obzirom na relativno nisku razinu suradnje korisnika u ovom ispitnom postupku, nema podataka u dokumentaciji koji bi pokazali da bi nastavak mjera imao nesrazmjeran učinak na korisnike.
(107)
Zato se smatra, na temelju dostupnih podataka, da zadržavanje mjera neće imati nesrazmjerne negativne učinke na razinu cijena PET-a u EU-u te se, stoga, odbacuje tvrdnja o negativnom učinku na korisnike uvoznog zastupnika.
(108)
Ista zainteresirana stranka tvrdi da Komisija nije ispitala učinak nastavka trenutačnih mjera na trgovačka društva za ambalažu od PET-a te da je, stoga, analiza interesa Unije nepotpuna i netočna.
(109)
U vezi s tim ponavlja se da se nakon pokretanja ove revizije javilo samo sedmero korisnika te da podaci dostupni u okviru ovog ispitnog postupka nisu omogućili analizu interesa ove podskupine korisnika u Uniji.
(110)
Komentari koji su dostavljeni nakon objave, uključujući komentare trgovačkih društava za ambalažu, nisu bili (kako je navedeno u uvodnim izjavama 101. i 102.) utemeljeni te se nisu mogli koristiti za detaljniju analizu industrije ambalaže.
5. Zaključak o interesu Unije
(111)
Uzimajući u obzir sve gore navedene čimbenike, zaključuje se da ne postoje uvjerljivi razlozi protiv zadržavanja trenutnih antidampinških mjera.
H. ANTIDAMPINŠKE MJERE
(112)
Sve su stranke bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera. Nakon te objave također im je dano razdoblje za podnošenja prigovora. Podnesci i komentari bili su na odgovarajući način uzeti u razmatranje, ako je to bilo opravdano.
(113)
Iz gore navedenoga slijedi da se, kao što se predviđa člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz PET-a iz NRK-a, trebaju zadržati. Podsjeća se da se navedene mjere sastoje od specifičnih pristojba.
(114)
Stope antidampinške pristojbe za pojedinačno trgovačko društvo navedene u ovoj Uredbi primjenjuju se jedino na uvoz dotičnog proizvoda koji proizvode ta trgovačka društva i posebno navedene pravne osobe. Uvoz dotičnog proizvoda, koji proizvodi neko drugo trgovačko društvo čiji se naziv i adresa posebno ne navode u članku 1. stavku 2., uključujući subjekte povezane s ovima koja se posebno navode, ne mogu imati koristi od navedenih stopa i podliježu stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.
(115)
Svi zahtjevi kojima se traži primjena navedenih individualnih stopa antidampinških pristojba (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se Komisiji (12) sa svim odgovarajućim podacima, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava za koje vrijede pojedinačne stope pristojba,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi konačna antidampinška pristojba na uvoz polietilen tereftalata viskoznosti 78 ml/g ili više, prema normi ISO 1628-5, trenutačno obuhvaćenog oznakom KN 3907 60 20 podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. koje proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Zemlja
Trgovačko društvo
Antidampinška pristojba (EUR/tona)
Dodatna oznaka TARIC
NRK
Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd
184
A505
Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd
0
A506
Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd
157
A507
Far Eastern Industries Shanghai Ltd
22
A508
Yuhua Polyester Co. Ltd of Zhuhai
184
A509
Jiangyin Chengsheng New Packing Material Co. Ltd
45
A510
Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. i Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd
184
A511
Yibin Wuliangye Group Push Co., Ltd (Sichuan) i Yibin Wuliangye Group Import & Export Co. Ltd (Sichuan)
184
A512
Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd
151
A513
Sva ostala trgovačka društva
184
A999
3. U slučajevima kada je roba oštećena prije ulaska u slobodni promet pa je, stoga, cijena koja je plaćena ili koju treba platiti raspodijeljena radi utvrđivanja carinske vrijednosti prema članku 145. Uredbe Komisije (EEZ) br. 2454/93 od 2. srpnja 1993. o utvrđivanju odredaba za provedbu Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 o uspostavljanju Carinskog zakonika Zajednice (13), iznos antidampinške pristojbe, izračunate na temelju stavka 2. ovog članka, smanjuje se za postotak koji odgovara raspodjeli cijene koja je plaćena ili koju treba platiti.
4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 17. studenoga 2010.