NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1261/2010
ze dne 22. prosince 2010
o uložení prozatímního vyrovnávacího cla na dovoz některých tyčí z nerezavějící oceli pocházejících z Indie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 12 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1. Zahájení řízení
(1)
Dne 1. dubna 2010 informovala Komise prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení“) o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu některých tyčí z nerezavějící oceli pocházejících z Indie (dále též „dotčená země“) do Unie (dále jen „antisubvenční řízení“).
(2)
Týž den Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (3) (dále jen „oznámení o zahájení“) informovala o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých tyčí z nerezavějící oceli pocházejících z Indie do Unie a zahájila samostatné šetření (dále jen „antidumpingové řízení“).
(3)
Antisubvenční řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podala dne 15. února 2010 Evropská federace průmyslu železa a oceli (Eurofer) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby některých tyčí z nerezavějící oceli v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o subvencování uvedeného výrobku a o podstatné újmě vyplývající z tohoto subvencování, což bylo považováno za dostatečný důvod pro zahájení šetření.
(4)
Před zahájením řízení a podle čl. 10 odst. 7 základního nařízení Komise uvědomila indickou vládu o tom, že obdržela podnět s náležitými podklady, v němž se tvrdí, že dochází k subvencovanému dovozu některých tyčí z nerezavějící oceli pocházejících z Indie, který působí podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie. Indická vláda byla vyzvána ke konzultacím s cílem vyjasnit situaci ohledně obsahu podnětu a dosáhnout řešení na základě dohody. V tomto případě nebylo dosaženo řešení na základě dohody.
1.2. Strany dotčené řízením
(5)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla výrobce v Unii, jejichž jménem byl podán podnět, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a také indické orgány. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.
(6)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody pro slyšení, byly vyslechnuty.
1.2.1. Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Indii
(7)
S ohledem na velký počet vyvážejících výrobců v Indii se v oznámení o zahájení předpokládal v souladu s článkem 27 základního nařízení pro účely zjištění ohledně subvencování výběr vzorku.
(8)
S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci v Indii požádáni, aby se do 15 dnů od zahájení šetření přihlásili a poskytli základní informace o svém vývozu a domácím prodeji a své přesné činnosti v souvislosti s výrobou dotčeného výrobku a jména a činnosti všech společností, které se podílely na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku v období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 a s nimiž jsou ve spojení.
(9)
Výběr reprezentativního vzorku byl konzultován též s příslušnými indickými orgány.
(10)
Ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo celkem 22 vyvážejících výrobců v Indii, včetně skupin společností ve spojení. Dvacet z těchto spolupracujících společností nebo skupin vykázalo vývoz dotčeného výrobku do Unie v období šetření. Vzorek byl tedy vybrán na základě informací od těchto dvaceti vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců.
(11)
Vyvážející výrobci, kteří se ve zmíněné lhůtě nepřihlásili nebo včas neposkytli požadované informace, byli považováni za společnosti, které při šetření nespolupracují. Srovnání údajů Eurostatu o dovozu a údajů o objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, které uvedlo zmíněných dvacet spolupracujících společností nebo skupin, jež v období šetření vyvážely dotčený výrobek do Unie, naznačuje, že úroveň spolupráce ze strany indických vyvážejících výrobců byla velmi vysoká.
1.2.2. Výběr vzorku spolupracujících společností v Indii
(12)
V souladu s článkem 27 základního nařízení Komise vybrala vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek sestával ze dvou společností a jedné skupiny společností složené ze čtyř společností ve spojení, přičemž všechny společnosti ve vzorku dohromady představují více než 63 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie.
1.2.3. Individuální prošetření společností, které nebyly zařazeny do vzorku
(13)
Jeden vyvážející výrobce, který nebyl zařazen do vzorku, protože nesplňoval kritéria stanovená v čl. 27 odst. 1 základního nařízení, požádal o stanovení individuálního rozpětí subvencování podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení a poskytl odpověď na dotazník.
(14)
Jak je uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, vzorek byl omezen na počet společností, které mohly být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřeny. Společnosti prošetřované za účelem šetření subvencování jsou uvedeny níže ve 22. bodě odůvodnění. Vzhledem k počtu inspekcí na místě, které by bylo zapotřebí uskutečnit v prostorách těchto společností, se mělo za to, že by individuální prošetřování znamenalo nepřiměřenou zátěž a bránilo by včasnému dokončení šetření.
(15)
Proto byl přijat předběžný závěr, že žádost o individuální prošetření nemůže být přijata.
1.2.4. Výběr vzorku výrobců v Unii
(16)
S ohledem na velký počet výrobců v Unii se v oznámení o zahájení předpokládal v souladu s článkem 27 základního nařízení pro účely stanovení újmy výběr vzorku.
(17)
Žádní další výrobci než uvedených osm společností, jejichž jménem byl podán podnět, se nepřihlásili ani nepodali základní informace o své činnosti v souvislosti s dotčeným výrobkem v období šetření, jak je stanoveno v oznámení o zahájení. Z těchto osmi společností byl vybrán vzorek čtyř společností, a to na základě reprezentativnosti jejich objemu prodeje, na základě typů výrobku, které vyrábějí, a toho, kde se v Unii nacházejí. Výběr vzorku byl konzultován s žadatelem a dotčenými výrobci.
(18)
Čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku představovali 62 % celkové produkce výrobního odvětví Unie v období šetření.
1.2.5. Výběr vzorku dovozců
(19)
S ohledem na velký počet dovozců uvedených v podnětu se v oznámení o zahájení předpokládal v souladu s článkem 27 základního nařízení výběr vzorku. Ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili čtyři dovozci. Vzhledem k nízkému počtu dovozců, kteří se přihlásili, bylo rozhodnuto výběr vzorku neprovádět.
(20)
Komise všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení, zaslala dotazníky. Dotazníky byly tedy zaslány indické vládě, vyvážejícím výrobcům v Indii zařazeným do vzorku vyvážejících výrobců, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku výrobců v Unii a čtyřem dovozcům v Unii, kteří vyjádřili souhlas se zařazením do vzorku dovozců, a všem uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká.
(21)
Odpovědi přišly od indické vlády, vyvážejících výrobců zařazených do příslušného vzorku, vyvážejícího výrobce, který žádal o individuální prošetření, výrobců v Unii zařazených do příslušného vzorku a jednoho dovozce. Od uživatelů ani od žádných dalších stran dotčených řízením žádné odpovědi na dotazník nepřišly. Podstatná část výrobců v Unii kromě toho zaslala požadované obecné údaje pro účely analýzy újmy.
(22)
Komise si zjistila a ověřila všechny informace, které zúčastněné strany poskytly a které považovala za nezbytné pro předběžné určení míry subvencí, výsledné újmy a zájmu Unie. V prostorách indické vlády v Dillí, vlády státu Maháráštra v Bombaji, úřadu indické vlády v Bombaji a v prostorách následujících stran řízení se uskutečnily inspekce na místě:
Výrobci v Unii
-
Aceros Inoxidables Olarra S.A, Španělsko, a prodejci ve spojení,
-
Rodaciai SPA, Itálie, a prodejci ve spojení,
-
Roldan S.A., Španělsko, a prodejci ve spojení,
-
Ugitech France S.A., Francie, a prodejci ve spojení;
Vyvážející výrobci v Indii
-
Viraj Profiles Vpl., Ltd., Thane, Maháráštra,
-
Chandan Steel Ltd., Bombaj, Maháráštra,
Venus group:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Bombaj, Maháráštra,
-
Precision Metals, Bombaj, Maháráštra,
-
Hindustan Inox Ltd., Bombaj, Maháráštra,
-
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Bombaj, Maháráštra.
1.3. Období šetření
(23)
Šetření subvencování a újmy se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od roku 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(24)
Dotčeným výrobkem jsou tyče a pruty z nerezavějící oceli, po tváření za studena nebo povrchové úpravě za studena již dále neopracované, jiné než tyče a pruty s kruhovým příčným průřezem o průměru 80 mm nebo větším, pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 a 7222 20 89.
2.2. Obdobný výrobek
(25)
Šetření ukázalo, že výrobky vyráběné a prodávané na domácím trhu v Indii, kterých se týká toto šetření, mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a použití jako ty, které jsou z této země vyváženy na trh Unie. Stejně tak výrobky vyráběné výrobci v Unii a prodávané na trhu Unie mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a použití jako výrobky vyvážené do Unie z dotčené země. Proto se uvedené výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
3. SUBVENCOVÁNÍ
3.1. Úvod
(26)
Na základě informací obsažených v podnětu a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny následující programy, v jejichž rámci jsou údajně poskytovány subvence:
a)
„Kniha celních nároků“;
b)
režim předběžného povolení;
c)
režim podpory vývozu kapitálového zboží;
d)
režim pro subjekty orientované na vývoz;
e)
režim vývozních úvěrů.
(27)
Výše uvedené programy a) až d) vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu (rozvoj a regulace) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení o vývozní a dovozní politice. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Pro období současného šetření jsou relevantní dva dokumenty o politice zahraničního obchodu, a sice „FT-policy 04-09“ a „FT-policy 09-14“. Indická vláda kromě toho stanoví postupy pro dokumenty FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 v Příručce postupů, svazku I („Handbook of Procedures, Volume I“, dále jen „HOP I 04-09“ respektive „HOP I 09-14“). Příručka postupů je také pravidelně aktualizována.
(28)
Režim vývozních úvěrů uvedený výše v písmeni e) vychází z paragrafů 21 a 35 A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který umožňuje indické národní bance Reserve Bank of India dávat pokyny komerčním bankám v oblasti vývozních úvěrů.
3.2. Program „Kniha celních nároků“
a) Právní základ
(29)
Podrobný popis programu „Kniha celních nároků“ je uveden v kapitole 4.3 dokumentů FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 a v kapitole 4 příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(30)
Výhody tohoto programu může čerpat kterýkoli výrobce-vývozce nebo obchodník-vývozce.
c) Praktické provádění programu „Kniha celních nároků“
(31)
Vývozce může zažádat o kredity v rámci programu „Kniha celních nároků“, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v rámci tohoto programu. Tyto sazby v rámci programu „Kniha celních nároků“ byly indickými úřady stanoveny pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Stanovují se na základě standardních norem vstupů a výstupů, s přihlédnutím k předpokládanému dovezenému obsahu vstupů do vyváženého výrobku a celním poplatkům za tento předpokládaný dovoz, bez ohledu na to, zda byla dovozní cla skutečně zaplacena, či nikoli.
(32)
Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. V době uskutečnění vývozní transakce musí vývozce předložit indickým orgánům prohlášení, v němž uvede, že se vývoz uskutečňuje v rámci režimu „Kniha celních nároků“. Aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní úřady během odbavení vývozní přepravní doklad. V tomto dokumentu je uvedena, mimo jiné, výše kreditu v rámci „Knihy celních nároků“, který má být poskytnut pro příslušnou vývozní transakci. V tomto okamžiku vývozce zná výši výhody, kterou obdrží. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, je indická vláda povinna poskytnout kredit v rámci režimu „Kniha celních nároků“.
(33)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být kredity v rámci režimu „Kniha celních nároků“ při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do komerčních účtů na akruální bázi jako příjem. Takové kredity mohou být použity k zaplacení cla u následných dovozů jakéhokoliv zboží s výjimkou kapitálového zboží a zboží, pro nějž existují dovozní omezení. Zboží dovezené oproti těmto kreditům může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje) nebo použito jinak. Kredity v rámci režimu „Kniha celních nároků“ jsou volně převoditelné a jsou platné po dobu 12 měsíců od data vydání.
(34)
Žádost o kredity v rámci režimu „Kniha celních nároků“ se podává elektronicky a může se týkat neomezeného počtu vývozních transakcí. Pro podání žádosti o kredity v rámci režimu „Kniha celních nároků“ ve skutečnosti neexistují žádné pevné lhůty. Elektronický systém používaný ke správě režimu „Kniha celních nároků“ automaticky nevylučuje vývozní transakce mimo lhůty pro podání uvedené v kapitole 4.47 příručky HOP I 04-09 a 09-14. Jak je navíc jasně stanoveno v kapitole 9.3 příručky HOP I 04-09 a 09-14, žádosti obdržené po uplynutí lhůt pro podání lze vždy přijmout, s uložením menší pokuty (tj. 10 % nároku).
(35)
Bylo zjištěno, že dvě společnosti ve vzorku indických vývozců, a sice Chandan Steel a společnosti skupiny Venus group využívaly v období šetření tento režim.
d) Závěry ohledně programu „Kniha celních nároků“
(36)
Režim „Kniha celních nároků“ poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Kredity v rámci programu „Kniha celních nároků“ jsou finančním příspěvkem od indické vlády, jelikož nakonec budou použity k vyrovnání dovozních cel, čímž se sníží příjem indické vlády z cel, která by byla jinak splatná. Kredity v rámci režimu „Kniha celních nároků“ navíc příjemci přinášejí prospěch, protože zvyšují jeho likviditu.
(37)
Kromě toho režim „Kniha celních nároků“ právně závisí na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(38)
Tento program nelze považovat za přípustný režim vracení cla nebo režim vracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jelikož nesplňuje pravidla stanovená v příloze I bodě i), příloze II (definice a pravidla navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Zejména jde o to, že vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží při výrobním procesu a výše kreditu není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitým vstupům. Navíc neexistuje žádný systém nebo postup pro potvrzení, které vstupy jsou spotřebovávány při procesu výroby vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě má vývozce nárok čerpat výhody režimu „Kniha celních nároků“ bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupy doveze. Pro získání příslušných výhod stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří obstarávají veškeré vstupy v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupy, tak mají nárok na čerpání výhod v rámci režimu „Kniha celních nároků“.
e) Výpočet výše subvence
(39)
V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce, zjištěné za období šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhodu příjemce získá v momentě, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V tomto okamžiku je indická vláda povinna se zříct celních poplatků, čímž vzniká finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) podbodu ii) základního nařízení. Jakmile celní orgány vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné i výši kreditu v rámci režimu „Kniha celních nároků“, která má být pro příslušnou vývozní transakci udělena, nemá indická vláda volbu, zda subvenci poskytnout či nikoli. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za odpovídající stanovit výši výhody vyplývající z režimu „Kniha celních nároků“ jako součet kreditů získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu v období šetření.
(40)
V případě, že byly podány oprávněné žádosti, byly v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení poplatky nezbytně vynaložené za účelem získání subvence odečteny z kreditů stanovených uvedeným způsobem, aby byla určena výše subvence (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti, a nebyla poskytnuta na základě množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(41)
Rozpětí subvenčních sazeb zjištěných pro tento režim u dotčených společnosti během období šetření činí 1,5 % až 3,4 %.
3.3. Režim předběžného povolení
a) Právní základ
(42)
Podrobný popis tohoto režimu je uveden v odstavcích 4.1.1 až 4.1.14 dokumentů FT-policy 04-09 a FT-policy 2009-2014 a v kapitolách 4.1 až 4.30 příruček HOP I 2004-2009 a HOP I 2009-2014.
b) Způsobilost
(43)
Režim předběžného povolení má šest podprogramů, které jsou podrobněji popsány ve 44. bodě odůvodnění. Tyto podprogramy se mimo jiné liší rozsahem způsobilosti. Výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci, kteří jsou „vázáni“ k pomocným výrobcům, jsou způsobilí pro podprogram předběžných povolení pro fyzický vývoz a pro podprogram předběžných povolení pro roční potřebu. Výrobci-vývozci, kteří jsou dodavateli konečného vývozce, jsou způsobilí pro režim předběžného povolení pro dodávky meziproduktů. Hlavní dodavatelé, kteří zajišťují dodávky v rámci kategorií „domnělého vývozu“ uvedených v odstavci 8.2 dokumentu FT 04-09, jako např. dodavatelé subjektu orientovaného na vývoz, jsou způsobilí pro podprogram předběžných povolení pro domnělý vývoz. Dodavatelé meziproduktů výrobcům-vývozcům jsou způsobilí pro výhody „domnělého vývozu“ v rámci podprogramů „Předběžný příkaz k uvolnění“ a tuzemský akreditiv back-to-back.
c) Praktické provádění
(44)
Režim předběžného povolení může být vydán na:
i) fyzický vývoz: Jedná se o hlavní podprogram. Umožňuje bezcelní dovoz vstupního materiálu potřebného k výrobě určitého výsledného výrobku určeného na vývoz. Termín „fyzický“ v tomto kontextu znamená, že výrobek určený na vývoz musí opustit území Indie. Dovezené množství a vývozní povinnost včetně typu vyváženého výrobku jsou uvedeny v licenci,
ii) roční potřebu: Toto povolení se nevztahuje na konkrétní výrobek na vývoz, nýbrž na širší skupinu výrobků (např. chemické látky a příbuzné výrobky). Držitel licence může, až do určité hodnoty stanovené na základě jeho exportní výkonnosti v minulosti, dovážet bezcelně veškeré vstupy k použití při výrobě jakékoli z položek spadajících do příslušné výrobkové skupiny. Může vyvézt jakýkoli výsledný výrobek spadající do dané skupiny výrobků, který byl vyroben s použitím takového materiálu osvobozeného od cla,
iii) dodávky meziproduktů: Tento podprogram se vztahuje na případy, kdy dva výrobci chtějí vyrábět jeden výrobek na vývoz a proces výroby si rozdělí. Výrobce-vývozce, který vyrábí meziprodukt, smí bezcelně dovážet vstupní materiály a pro tento účel může získat režim předběžného povolení na dodávky meziproduktů. Konečný vývozce dokončí výrobu a je povinen konečný výrobek vyvézt,
iv) domnělý vývoz: Tento podprogram umožňuje hlavnímu dodavateli bezcelně dovážet vstupy potřebné k výrobě zboží, které má být prodáno jako „domnělý vývoz“ kategoriím zákazníků uvedeným v odstavci 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) dokumentu FT 04-09. Podle indické vlády znamená domnělý vývoz ty transakce, při nichž dodané zboží neopouští zemi. Za domnělý vývoz se pokládá řada kategorií dodávek za podmínky, že zboží bude vyrobeno v Indii, např. dodávky zboží subjektu orientovanému na vývoz nebo společnosti s místem působení ve zvláštní ekonomické zóně,
v) předběžný příkaz k uvolnění: Držitel režimu předběžného povolení, který hodlá odebírat vstupy z domácích zdrojů místo přímého dovozu, má možnost za tímto účelem využít předběžného příkazu k uvolnění. V takových případech jsou předběžná povolení validována jako předběžné příkazy k uvolnění a převedena na domácího dodavatele při dodávce v nich uvedených položek. Převedení předběžného příkazu k uvolnění dává domácímu dodavateli nárok využívat výhod domnělého vývozu podle odstavce 8.3 dokumentu FT 04-09 (tj. režim předběžného povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla z domnělého vývozu a vrácení konečné spotřební daně). V rámci mechanismu předběžného příkazu k uvolnění jsou daně a cla vraceny dodavateli místo vracení konečnému vývozci ve formě vrácení cla. Vrácení daní/cla je možné v případě domácích vstupů i v případě dovezených vstupů,
vi) tuzemský akreditiv back-to-back: Tento podprogram se opět vztahuje na domácí dodávky držiteli předběžného povolení. Držitel předběžného povolení může požádat banku o otevření tuzemského akreditivu ve prospěch domácího dodavatele. Banka uzná povolení u přímého dovozu pouze pro hodnotu a množství položek opatřených z domácích zdrojů místo z dovozu. Domácí dodavatel bude mít nárok na výhody domnělého vývozu podle odstavce 8.3 dokumentu FT-policy 04-09 (tj. režim předběžného povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla z domnělého vývozu a vrácení konečné spotřební daně).
(45)
V průběhu období šetření získaly úlevy v rámci režimu předběžného povolení v souvislosti s dotčeným výrobkem dvě společnosti. Tyto společnosti využívaly jednoho z uvedených podprogramů, a sice režimu předběžného povolení pro fyzický vývoz. Proto není nutné zjišťovat napadnutelnost zbývajících nevyužívaných podprogramů.
(46)
Pro účely ověření indickými orgány je držitel předběžného povolení ze zákona povinen vést „pravdivou a řádnou evidenci spotřeby a využití bezcelně dovezeného zboží/zboží nakoupeného v tuzemsku“ ve stanoveném formátu (kapitoly 4.26 a 4.30 a dodatek 23 HOP I 04-09 a HOP I09-14), tj. registr skutečné spotřeby. Tento registr musí ověřit externí autorizovaný účetní/účetní nákladů a prací, který vydá osvědčení o tom, že stanovené registry a příslušné záznamy byly zkontrolovány a že informace předávané podle dodatku 23 jsou po všech stránkách pravdivé a správné.
(47)
Pokud jde o podprogram využívaný během období šetření dotčenými společnostmi, tj. fyzický vývoz, jsou povolený dovoz a povinný vývoz pevně stanoveny co do množství a hodnoty indickou vládou a jsou zaznamenány v povolení. Kromě toho mají v okamžiku dovozu a vývozu státní úředníci do povolení zaznamenávat příslušné transakce. Objem dovozu povolený v rámci programu předběžného povolení určuje indická vláda na základě standardních norem vstupů a výstupů, které existují pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku.
(48)
Dovezené vstupní materiály nelze převádět a musí být použity pro výrobu výsledného výrobku na vývoz. Vývozní povinnost musí být splněna v předepsané lhůtě po vydání licence (24 měsíců, lhůtu lze dvakrát prodloužit, vždy o šest měsíců).
(49)
Šetřením bylo zjištěno, že požadavky ohledně ověřování stanovené indickými orgány buď nebyly dodrženy, nebo dosud nebyly testovány v praxi.
(50)
Jedna z šetřených společností nevedla žádný systém, na jehož základě by se dalo ověřit, které vstupy byly spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém množství, jak stanoví dokument FT-policy (dodatek 23) a příloha II část II odst. 4 základního nařízení. Ve skutečnosti neexistovaly žádné záznamy o skutečné spotřebě. Změny ve správě zahraniční obchodní politiky 2004-2009, které nabyly účinnosti na podzim roku 2005 (povinné zasílání registru spotřeby indickým orgánům v rámci procedury pro splacení licencí), nebyly prozatím v případě této společnosti uplatněny. V této fázi proto de facto nebylo možné ověřit faktické uplatňování tohoto ustanovení.
(51)
Pokud jde o druhou společnost, ta vedla určité záznamy o výrobě a spotřebě. Registr spotřeby pro období šetření však nebyl k dispozici, a proto nebylo možné ověřit mimo jiné záznamy o spotřebě s cílem zjistit, které vstupy byly spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém množství, jak stanoví dokument FT-policy (dodatek 23). Pokud jde o požadavky na ověření uvedené ve 46. bodě odůvodnění, společnost neměla žádné záznamy o tom, jak toto osvědčování proběhlo. Nebyl k dispozici žádný auditní plán ani žádné jiné podpůrné doklady k provedenému auditu (např. auditní zpráva) ani žádné informace týkající se použité metodiky a zvláštních požadavků, které by byly pro tak důkladnou práci, která vyžaduje detailní odborné znalosti o výrobních procesech, nezbytné. Celkově se má za to, že vyšetřovaný vývozce nebyl schopen prokázat, že příslušná ustanovení dokumentu FT-policy byla splněna.
d) Závěr ohledně režimu předběžného financování
(52)
Osvobození od dovozního cla je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, konkrétně představuje finanční příspěvek indické vlády, kterým byla šetřeným vývozcům poskytnuta výhoda.
(53)
Kromě toho je fyzický vývoz v rámci režimu předběžného povolení ze zákona jednoznačně podmíněn vývozní výkonností, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Bez vývozního závazku nemůže společnost využívat výhod vyplývajících z těchto režimů.
(54)
Podprogram využitý v aktuálním případě nelze považovat za přípustný systém vracení cla nebo režim vracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje pravidlům stanoveným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Indická vláda neuplatnila účinným způsobem žádný kontrolní systém ani postup, aby ověřila, zda byly vstupy spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém objemu (příloha II část II odst. 4 základního nařízení a v případě systémů navracení u náhradních vstupů příloha III část II odst. 2 základního nařízení). Rovněž se má za to, že standardní normy vstupů a výstupů pro dotčený výrobek nebyly dostatečně přesné a nemohou samy o sobě tvořit systém zjišťování skutečné spotřeby, protože jsou vytvořeny tak, že neumožňují indické vládě ověřovat s dostatečnou přesností, jaká množství vstupů jsou spotřebovávána při výrobě vyváženého výrobku. Nadto indická vláda neprovedla další přezkoumání na základě skutečných vstupů, ačkoli za normálních okolností by takové přezkoumání bylo vzhledem k absenci účinně uplatňovaného kontrolního systému potřebné (příloha II část II odst. 5 a příloha III část II odst. 3 základního nařízení).
(55)
Uvedený podprogram je proto napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(56)
Vzhledem k neexistenci povolených režimů vracení cla nebo režimů vracení u náhradních vstupů je napadnutelnou výhodou prominutí všech dovozních cel obvykle splatných při dovozu vstupů. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví pouze vyrovnání „nadměrných“ celních úlev. Podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a přílohy I písm. i) základního nařízení lze nadměrné celní úlevy napadnout pouze za předpokladu, že jsou splněny podmínky obsažené v přílohách II a III základního nařízení. Tyto podmínky však v tomto případě splněny nebyly. Proto v případě, že není prokázána existence vhodného monitorovacího procesu, nelze výše uvedenou výjimku pro režimy vracení použít a namísto údajných nadměrných úlev se použije obvyklé pravidlo napadnutí výše nezaplaceného cla (ušlého příjmu). Jak je uvedeno v příloze II části II a příloze III části II základního nařízení, není výpočet takových nadměrných úlev povinností vyšetřujícího orgánu. Naopak, podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení musí vyšetřující orgán pouze získat dostatečné důkazy k vyvrácení vhodnosti údajného kontrolního systému.
(57)
Výše subvencí pro společnosti, které využívaly režim předběžného povolení, byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla (základní clo a zvláštní dodatečné clo) z materiálu dovezeného v rámci zmíněného podprogramu během období šetření (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení byly poplatky nezbytně vynaložené za účelem získání subvence v případě oprávněné žádosti z výše subvencí odečteny. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(58)
Sazba subvencí zjištěná pro tento režim u dotčených společnosti během období šetření činí 0,8 %, resp. 1,5 %.
3.4. Režim podpory vývozu kapitálového zboží
(59)
Šetření odhalilo, že dvě ze společností nebo skupin společností ve vzorku využívaly v období šetření tento režim. Bylo však zjištěno, že získané pobídky byly zanedbatelné Proto se mělo za to, že není nezbytné v tomto šetření dále hodnotit napadnutelnost tohoto režimu.
3.5. Režim pro subjekty orientované na vývoz
(60)
Bylo zjištěno, že jedna ze společností ve vzorku měla status subjektu orientovaného na vývoz a v období šetření jí byly poskytovány subvence.
a) Právní základ
(61)
Podrobný popis režimu pro subjekty orientované na vývoz je uveden v kapitole 6 dokumentů FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 a v kapitole 6 příruček HOP I 04-09 a HOP I09-14.
b) Způsobilost
(62)
S výjimkou společností, které se zabývají výhradně obchodováním, mohou být všechny podniky, které se v zásadě zavážou vyvážet veškerou svou produkci zboží nebo služeb, zřízeny v rámci režimu pro subjekty orientované na vývoz. Podniky v průmyslových odvětvích musí splnit minimální mez investic do fixních aktiv, aby byly způsobilé pro režim pro subjekty orientované na vývoz.
c) Praktické provádění
(63)
Subjekty orientované na vývoz mohou působit a mít sídlo kdekoli v Indii.
(64)
Žádost o status subjektu orientovaného na vývoz musí obsahovat podrobné informace pro období příštích pěti let, mimo jiné o plánovaných výrobních množstvích, plánované hodnotě vývozu, požadavcích dovozu a požadavcích na domácí zdroje. Pokud úřady žádosti společnosti vyhoví, budou jí oznámeny podmínky takového schválení. Schválení uznání společnosti jako společnosti, na niž se vztahuje režim pro subjekty orientované na vývoz, je platné na období pět let. Toto schválení může být obnoveno na další období.
(65)
Rozhodující povinností subjektu orientovaného na vývoz, jak je stanovena v dokumentech FT-policy 2004-09 a FT-policy 2009-2014, je dosáhnout čistých devizových příjmů, tj. v referenčním období (5 let) musí být celková hodnota vývozů vyšší než celková hodnota dovezeného zboží.
(66)
Subjekty orientované na vývoz mají nárok na následující úlevy:
i)
osvobození od dovozních cel u všech typů zboží (včetně kapitálového zboží, surovin a spotřebního materiálu) nezbytných k výrobě, produkci a zpracování nebo v souvislosti s nimi;
ii)
osvobození od spotřební daně u zboží nakoupeného z domácích zdrojů;
iii)
vrácení centrální daně z prodeje zaplacené ze zboží opatřené z místních zdrojů;
iv)
možnost prodat část produkce na domácím trhu až do 50 % hodnoty FOB vývozu, pod podmínkou splnění pozitivních čistých devizových příjmů při platbě koncesních cel, konkrétně spotřebních daní z hotových výrobků;
v)
částečné vrácení daně zaplacené z pohonných hmot koupených od domácích ropných společností;
vi)
osvobození od daně z příjmu obvykle splatné ze zisku dosaženého z vývozního prodeje v souladu s oddílem 10B zákona o dani z příjmů po dobu 10 let po zahájení své činnosti.
(67)
Subjekty působící v rámci těchto režimů jsou vázány dohledem celních úředníků.
(68)
Ze zákona musí vést řádnou evidenci všech dovozů, spotřeby a využití veškerých dovezených materiálů a vývozů uskutečněných v souladu s příslušným odstavcem pokynů HOP I2009-2014. Tyto doklady by měly být pravidelně předkládány příslušným orgánům v Indii prostřednictvím čtvrtletních a výročních zpráv o činnosti.
(69)
Podle příslušného oddílu HOP I2009-2014 se však „v žádném okamžiku nevyžaduje, aby [subjekt orientovaný na vývoz] určoval vzájemný vztah mezi každou dovozní zásilkou a svým vývozem, převody na jiné subjekty, prodejem v rámci vnitrostátní celní oblasti nebo zásobami“.
(70)
Prodej na domácím trhu je odbavován a evidován na základě autocertifikace. Na odesílání zásilek vyvážených subjekty orientovanými na vývoz dohlíží celní/daňový úředník.
(71)
V současném případě využíval režim pro jednotky orientované na vývoz jeden ze spolupracujících vývozců ve vzorku. Tento spolupracující vývozce použil uvedený režim na dovoz surovin, spotřebního materiálu a kapitálového zboží bez dovozního cla, aby nakoupil zboží na domácím trhu bez spotřební daně a aby dosáhl vrácení daně z prodeje a prodal část své produkce na domácím trhu. Uvedený spolupracující vývozce tak čerpal všechny výhody popsané v 66. bodě odůvodnění bodech i) až vi). Nicméně co se týče osvobození od daně z příjmu podle oddílu 10B zákona o dani z příjmu, šetření odhalilo, že od 1. dubna 2010 již uvedená společnost nebyla způsobilá pro toto osvobození. Ustanovení týkající se osvobození od daně z příjmů u subjektů orientovaných na vývoz tak již nebyla v rámci tohoto šetření posuzována.
d) Závěry ohledně režimu pro subjekty orientované na vývoz
(72)
Osvobození subjektu orientovaného na vývoz od tří typů dovozního cla („základní clo“, „vzdělávací daň z cla“„daň na vyšší střední vzdělávání“) a vrácení daně z prodeje jsou finančními příspěvky indické vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Příjem vlády, který by jinak byl splatný, kdyby tento program neexistoval, je ušlým výnosem a tedy poskytnutím výhody subjektu orientovanému na vývoz ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení, protože subjektu orientovanému na vývoz zlepšil likviditu tím, že nemusel zaplatit obvykle splatné clo a dosáhl vrácení daně z prodeje.
(73)
Osvobození od spotřební daně a jejího ekvivalentu dovozního cla však nevede k ušlému příjmu, který by byl jinak splatný. Pokud je spotřební daň a dodatečné clo zaplaceno, může být využito jako kredit pro budoucí vlastní celní nebo daňové závazky (takzvaný mechanismus „CENVAT“), což je systém srovnatelný s daní z přidané hodnoty, který indickým společnostem umožňuje vyrovnávat daně z nákupu s daněmi splatnými z prodeje. Proto tato cla nejsou konečná. Prostřednictvím kreditu „CENVAT“ se konečné clo vztahuje pouze na přidanou hodnotu, nikoli na vstupní materiály.
(74)
Pouze prominutí základního cla, vzdělávací daně z cla a daně na vyšší střední vzdělávání a vrácení centrální daně z prodeje tedy zakládají subvence ve smyslu článku 3 základního nařízení. Tyto subvence jsou stanoveny zákonem v závislosti na vývozní výkonnosti, a jsou proto považovány za specifické a napadnutelné podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Vývozní cíl subjektu orientovaného na vývoz, jak je uvedeno v kapitole 6.1 dokumentu FT-policy 2009-2014, je nutnou podmínkou k získání příslušných pobídek.
e) Výpočet výše subvence
(75)
Napadnutelnou výhodou je tedy prominutí základního cla z dovozu, vzdělávací daně z cla, daně na vyšší střední vzdělávání obvykle splatné při dovozu a také vrácení centrální daně z prodeje v období šetření.
i) Osvobození od daně z dovozu (základního cla, vzdělávací daně z cla, daně na vyšší střední vzdělávání), vrácení centrální daně z prodeje surovin a spotřebního materiálu
(76)
Výše subvence pro vývozce, kteří jsou subjekty orientovanými na vývoz, byla vypočtena na základě prominutého cla a daní (základní clo, vzdělávací daň z cla, daň na vyšší střední vzdělávání) z materiálu dovezeného pro subjekty orientované na vývoz jako celek a daně z prodeje vrácené během období šetření. Z této částky byly v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení odečteny poplatky, jež bylo třeba zaplatit pro získání subvence, a tímto způsobem byla určena výše subvence jako čitatel. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na odpovídající vývozní obrat v období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti, a nebyla poskytnuta na základě množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. Rozpětí subvence získané v rámci režimu pro subjekty orientované na vývoz pro dotčenou společnost činí 4,3 %.
ii) Osvobození od dovozních cel (základní clo, vzdělávací daň z cla, daň na vyšší střední vzdělávání) z kapitálového zboží
(77)
Kapitálové zboží není fyzicky zabudované do hotového zboží. V souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla výhoda dotčené společnosti vypočtena na základě výše nezaplaceného cla z dovezeného kapitálového zboží rozloženého na dobu odpovídající běžné době amortizace takového kapitálového zboží v jedné ze šetřených společností. Takto vypočtená částka tedy připadá na období šetření a byla upravena připočtením úroku za toto období, aby byla zohledněna hodnota výhody v čase, a tím stanovena úplná výhoda tohoto režimu pro příjemce. V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na odpovídající vývozní obrat uskutečněný v průběhu období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. Rozpětí subvence získané dotčenou společností tak bylo zanedbatelné.
3.6. Režim vývozních úvěrů
a) Právní základ
(78)
Podrobnosti režimu jsou uvedeny v rámcovém oběžníku DBOD č. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (vývozní úvěr v rupiích/cizí měně) a rámcovém oběžníku DBOD č. DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09 (vývozní úvěr v rupiích/cizí měně) Indické centrální banky, který je určen všem komerčním bankám v Indii.
b) Způsobilost
(79)
Pro tento režim jsou způsobilí vyrábějící vývozci a obchodující vývozci.
c) Praktické provádění
(80)
V rámci tohoto režimu stanovuje Indická centrální banka maximální strop úrokových sazeb použitelných pro vývozní úvěry, které jsou závazné, a to jak v indických rupiích, tak i v cizí měně, které mohou komerční banky účtovat vývozci. Režim vývozních úvěrů se skládá ze dvou podprogramů, programu vývozních úvěrů před odesláním (dále jen „balicí úvěr“), který pokrývá úvěry poskytované vývozci na financování nákupu, zpracování, výroby, balení a/nebo odeslání zboží před vývozem, a program vývozních úvěrů po odeslání, který zajišťuje půjčky provozního kapitálu za účelem financování vývozních pohledávek. Indická centrální banka také vydává bankám pokyny, aby poskytly určitou částku svého čistého bankovního úvěru na financování vývozu.
(81)
Na základě rámcových oběžníků Indické centrální banky mohou vývozci obdržet vývozní úvěry za preferenční úrokové sazby ve srovnání s úrokovými sazbami běžných komerčních úvěrů (dále jen „hotovostní úvěry“), které jsou stanoveny čistě za tržních podmínek. Rozdíl v sazbách se může pro společnosti s dobrým úvěrovým hodnocením snížit. Společnosti s vysokým hodnocením mohou ve skutečnosti získat vývozní úvěry a hotovostní úvěry za stejných podmínek.
(82)
Bylo zjištěno, že jedna ze společností tento režim během období šetření využívala.
d) Závěr ohledně režimu vývozních úvěrů
(83)
Preferenční úrokové sazby úvěru v rámci režimu vývozních úvěrů stanovené rámcovými oběžníky Indické centrální banky uvedenými v 78. bodě odůvodnění mohou snížit úrokové náklady vývozce ve srovnání s úrokovými náklady stanovenými čistě tržními podmínkami a poskytují v tomto případě takovému vývozci výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Financování vývozu není samo o sobě bezpečnější než tuzemské financování. Obvykle je ve skutečnosti vnímáno jako rizikovější a rozsah požadovaných záruk pro určitý úvěr bez ohledu na předmět financování je čistě komerčním rozhodnutím dané komerční banky. Rozdíly v sazbách s ohledem na různé banky jsou výsledkem metodiky Indické centrální banky spočívající ve stanovení maximální úvěrové sazby pro každou komerční banku individuálně.
(84)
Bez ohledu na skutečnost, že jsou preferenční úvěry v rámci režimu vývozních úvěrů poskytovány komerčními bankami, je tato výhoda finančním příspěvkem vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení. V tomto kontextu by mělo být poznamenáno, že ani čl. 3 odst. 1 písm. a) bod iv) základního nařízení ani Dohoda WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních nevyžadují pro zjištění subvence výdej veřejných finančních prostředků, např. odškodnění komerčních bank ze strany indické vlády, ale pouze pokyn vlády vykonávat funkce uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodech i), ii) nebo iii) základního nařízení. Indická centrální banka je veřejnoprávním subjektem a spadá tedy pod definici „vláda“, jak je uvedeno v čl. 2 písm. b) základního nařízení. Je to subjekt ve 100 % vlastnictví státu, realizuje cíle veřejné politiky, např. měnovou politiku, a její vedení je jmenováno indickou vládou. Indická centrální banka dává pokyny soukromým subjektům ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) druhé odrážky základního nařízení, protože komerční banky jsou vázány podmínkami, které Indická centrální banka stanoví, mimo jiné maximálními stropy úrokových sazeb pro úroky z vývozních úvěrů stanovenými v rámcových oběžnících Indické centrální banky a ustanoveními Indické centrální banky, že komerční banky musí poskytnout určitou částku svých čistých bankovních úvěrů ve prospěch vývozního financování. Tato povinnost zavazuje komerční banky k tomu, aby vykonávaly funkce zmíněné v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodě i) základního nařízení, v tomto případě poskytovaly půjčky ve formě preferenčního financování vývozu. Takový přímý převod peněžních prostředků ve formě půjček za určitých podmínek by jinak byl svěřen vládě a výkon této funkce se v žádném smyslu neliší od jednání obvykle prováděného vládou v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodem iv) základního nařízení. Tato subvence je považována za specifickou a napadnutelnou, protože preferenční úrokové sazby jsou k dispozici pouze ve vztahu k financování vývozních transakcí, a proto jsou závislé na vývozní výkonnosti podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
e) Výpočet výše subvence
(85)
Výše subvence byla vypočtena na základě rozdílu mezi úrokem placeným za vývozní úvěry využité během období šetření a částkou, která by byla splatná za běžné komerční úvěry využité dotčenou společností. Tato výše subvence (čitatel) byla přepočtena na celkový vývozní obrat v období šetření (jmenovatel) v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení, neboť subvence je závislá na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(86)
Sazba subvence zjištěná pro tento režim během období šetření pro uvedenou společnost činí 0,4 %.
3.7. Výše napadnutelných subvencí
(87)
Na základě zjištění, jejichž souhrn je uveden v tabulce níže, bylo zjištěno, že celková výše napadnutelných subvencí vyjádřená ad valorem, dosahuje rozmezí 3,3 % až 4,3 %:
REŽIM→
DEPB (4)
PPO (4)
EOU (4)
PVÚ (4)
Celkem
SPOLEČNOST
Chandan Steel Ltd.
1,5 %
1,5 %
0,4 %
3,4 %
Venus group
2,6 % až 3,4 %
0 až 0,8 %
3,3 % (5)
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
4,3 %
4,3 %
(88)
V souladu s čl. 15 odst. 3 základního nařízení činí rozpětí subvencí pro společnosti nezařazené do vzorku, vypočtené na základě váženého průměru rozpětí subvencí stanovených pro spolupracující společnosti zařazené do vzorku, 4,0 %.
(89)
Pokud je o všechny ostatní vývozce v Indii, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Jak je zmíněno v 10. bodě odůvodnění, srovnání údajů Eurostatu o dovozu a údajů o objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, které uvedlo zmíněných dvacet spolupracujících společností nebo skupin, jež v období šetření vyvážely dotčený výrobek do Unie, naznačuje, že úroveň spolupráce ze strany indických vyvážejících výrobců byla velmi vysoká, konkrétně dosahovala 100 %. Z důvodu takto vysoké úrovně spolupráce je sazba subvence pro všechny nespolupracující společnosti stanovena na úrovni společnosti s nejvyšší individuální sazbou, tj. 4,3 %.
4. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
4.1. Výroba v Unii
(90)
Pro stanovení objemu výroby v Unii byl vzat v úvahu výstup následujících výrobců v Unii:
-
osm výrobců, jejichž jménem byl podán podnět,
-
čtyři výrobci, kteří podpořili řízení,
-
dvanáct dalších výrobců v Unii uvedených v podnětu, kteří nebyli ani žadateli, ani nepodpořili řízení, ale nevznesli proti současnému šetření žádné námitky.
(91)
Pro účely analýzy celkové újmy tedy výrobní odvětví Unie sestává z těchto 24 společností.
4.2. Výběr vzorku výrobců v Unii
(92)
Jak bylo uvedeno výše v 17. bodě odůvodnění, byl vybrán vzorek čtyř společností z výrobců, kteří se přihlásili Komisi a poskytli, jak je uvedeno v oznámení o zahájení, základní informace o své činnosti v souvislosti s dotčeným výrobkem v období šetření.
(93)
Tito čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku představovali 62 % celkové produkce výrobního odvětví Unie v období šetření.
5. ÚJMA
5.1. Předběžné poznámky
(94)
Újma byla posouzena na základě trendů v oblasti výroby, výrobní kapacity, využití kapacity, prodeje, podílu na trhu a růstu shromážděných na úrovni celého výrobního odvětví Unie a trendů týkajících se cen, zaměstnanosti, produktivity, ziskovosti, peněžního toku, schopnosti získávat kapitál a investice, akcií, návratnosti investic a mezd shromážděných na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku.
5.2. Spotřeba v Unii
(95)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemů prodeje uskutečněného subjekty výrobního odvětví Unie zařazenými do vzorku, údajů o prodeji uskutečněném dalšími výrobci v Unii předložené žadatelem, údajů o objemu dovozu na trh Unie získaných z Eurostatu pro období 2007 až 2009 a odpovědí na otázky položené v souvislosti s výběrem vzorku pro období šetření.
2007
2008
2009
OŠ
Spotřeba Unie v tunách
315 143
285 548
186 198
202 019
Index (2007 = 100)
100
91
59
64
(96)
V průběhu posuzovaného období se spotřeba snížila o 36 %. Mezi lety 2007 a 2009 se spotřeba snížila o 41 %, ale mezi rokem 2009 a obdobím šetřením mírně vzrostla, a sice o 5 procentních bodů.
(97)
Hospodářský útlum přispěl ke snížení spotřeby od roku 2008, během nějž uživatelé dotčeného výrobku, jako automobilový průmysl, domácí spotřebiče nebo chemický a stavební průmysl, zaznamenali silný pokles poptávky po jejich výrobcích. Ve druhé polovině období šetření se situace na trhu začala mírně zlepšovat a výsledkem bylo mírné zvýšení poptávky po dotčeném výrobku v porovnání s první polovinou období šetření.
5.3. Dovoz z dotčené země do Unie
5.3.1. Objem dotčených dovozů a jejich podíl na trhu
2007
2008
2009
OŠ
Dovoz z Indie v tunách
32 754
31 962
18 759
23 792
Index (2007 = 100)
100
98
57
73
Podíl dovozů na trhu
10,39 %
11,19 %
10,07 %
11,78 %
Index (2007 = 100)
100
108
97
113
(98)
Na základě údajů Eurostatu pro období 2007 až 2009 a odpovědí na otázky položené v souvislosti s výběrem vzorku pro období šetření dovoz dotčeného výrobku z Indie sledoval sestupný trend spotřeby v EU a snížil se v posuzovaném období o 27 %. K největšímu poklesu došlo mezi lety 2008 a 2009, kdy se dovoz snížil o 41 procentních bodů. Následně se dovoz mezi rokem 2009 a obdobím šetření zvýšil o 16 procentních bodů.
(99)
Jelikož tento pokles je nižší než pokles spotřeby v Unii, podíl indických dovozů na trhu se mírně zvýšil, a to z 10,39 % v roce 2007 na 11,78 % v období šetření.
5.3.2. Ceny dovozů a cenové podbízení
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná cena dovozu z Indie v EUR/tuna
3 504
2 908
2 138
1 971
Index (2007 = 100)
100
83
61
56
(100)
Průměrná cena dovozu dotčeného výrobku z Indie se snížila o 44 %, přičemž k největšímu poklesu došlo mezi lety 2008 a 2009, kdy ceny spadly o 22 procentních bodů. Ačkoli tento pokles odpovídal sestupnému trendu cen surovin, je třeba poznamenat, že během celého posuzovaného období byla průměrná jednotková cena dovozu z Indie výrazně nižší než průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví Unie, což vedlo k silnému cenovému tlaku na ceny prodeje účtované subjekty v Unii.
(101)
Srovnání pro období šetření mezi cenami výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku ze závodu při prodeji nezávislým zákazníkům na trhu Unie a cen CIF na hranici Unie účtovaných vyvážejícími výrobci v Indii, náležitě upravený o náklady na vykládku a proclení, ukazuje na cenové podbízení v rozmezí od 16,7 % do 18,2 %.
5.4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(102)
V souladu s čl. 8 odst. 4 základního nařízení zahrnovalo zkoumání dopadu subvencovaných dovozů z Indie na výrobní odvětví Unie analýzu všech hospodářských faktorů, které měly vliv na stav tohoto výrobního odvětví od roku 2007 do období šetření.
5.4.1. Údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2007
2008
2009
OŠ
Objem výroby v tunách
296 576
262 882
159 397
170 557
Index (2007 = 100)
100
89
54
58
Výrobní kapacita v tunách
478 174
491 016
486 755
476 764
Index (2007 = 100)
100
103
102
100
Využití kapacity
62 %
54 %
33 %
36 %
Index (2007 = 100)
100
86
53
58
(103)
Mezi rokem 2007 a obdobím šetření klesla celková produkce výrobního odvětví Unie o 42 %, zatímco výrobní kapacita zůstala nezměněná, čímž se míra využití kapacity snížila o 26 procentních bodů. Tento pokles výroby byl větší než pokles spotřeby v Unii, který činil za celé posuzované období 36 %.
b) Objem prodeje, podíl na trhu
2007
2008
2009
OŠ
Prodej v EU v tunách
255 300
230 344
154 602
164 191
Index (2007 = 100)
100
90
61
64
Podíl na trhu (v % spotřeby Unie)
81 %
81 %
83 %
81 %
Index (2007 = 100)
100
100
102
100
(104)
Objem prodeje obdobného výrobku prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie uskutečněný výrobním odvětvím Unie klesl za celé posuzované období o 36 %, přičemž k největšímu poklesu došlo mezi lety 2008 a 2009, kdy prodej klesl o 29 procentních bodů. Následně se prodej mezi rokem 2009 a obdobím šetření mírně zvýšil, a to o 3 procentní body.
(105)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu zůstal nezměněný a pohyboval se během posuzovaného období kolem 81 %.
c) Růst
(106)
Jelikož jak spotřeba v Unii, tak objem prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie klesly v posuzovaném období o 36 %, zůstal podíl výrobního odvětví Unie na trhu na 81 %.
d) Rozsah současného rozpětí subvencí
(107)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám subvencovaného dovozu z Indie nelze dopad skutečných rozpětí subvencí na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný.
5.4.2. Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do příslušného vzorku
a) Zásoby
(108)
Výrobní odvětví Unie vyrábí především na zakázku, zásoby proto nelze považovat za významný ukazatel újmy. Trendy v zásobách jsou uvedeny pro informaci. Níže uvedená čísla se týkají pouze společností zařazených do vzorku a představují objem zásob na konci každého období.
2007
2008
2009
OŠ
Konečný stav zásob v tunách
25 315
27 736
24 032
19 730
Index (2007 = 100)
100
110
95
78
(109)
Objem zásob se v posuzovaném období snížil o 22 %, ale jako procento výroby se zásoby zvýšily z 16 % na 19,5 %.
b) Průměrné jednotkové prodejní ceny na trhu Unie a výrobní náklady
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie (v EUR)
4 478
3 615
2 507
2 521
Index (2007 = 100)
100
81
56
56
Průměrné výrobní náklady
4 003
3 408
2 900
2 773
Index (2007 = 100)
100
85
72
69
(110)
Průměrné jednotkové ceny prodeje nezávislým zákazníkům na trhu Unie uskutečněného subjekty výrobního odvětví Unie zařazenými do vzorku se mezi rokem 2007 a obdobím šetření snížily o 44 %, přičemž k největšímu poklesu došlo mezi lety 2008 a 2009, kdy ceny klesly o 25 procentních bodů. Tento pokles byl však částečně způsoben poklesem jednotkových výrobních nákladů dotčeného výrobku, které se během posuzovaného období snížily o 31 %. Snížení jednotkových nákladů bylo způsobeno především poklesem cen surovin. Tento pokles byl lehce zmírněn zvýšením podílu fixních nákladů na vyrobenou jednotku v důsledku nižšího využití kapacity.
c) Zaměstnanost, produktivita a náklady na pracovní sílu
2007
2008
2009
OŠ
Počet zaměstnanců
1 044
1 007
947
885
Index
100
97
91
85
Produktivita (tuny/zaměstnanec)
149
141
97
115
Index
100
94
65
77
Průměrné náklady na pracovníka
47 686
48 062
47 131
49 972
Index
100
101
99
105
(111)
Počet zaměstnanců byl během posuzovaného období snížen o 15 % v důsledku poklesu aktivity výrobního odvětví Unie.
(112)
Pokud jde o průměrné náklady práce na zaměstnance, ty se v posuzovaném období mírně zvýšily, a sice o 5 %. To je považováno za přirozený nárůst, který je nižší než míra inflace v průběhu posuzovaného období. Navíc je třeba poznamenat, že náklady na pracovní sílu netvoří významnou část celkových nákladů výroby tyčí z nerezavějící oceli.
d) Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
2007
2008
2009
OŠ
Ziskovost prodeje EU (v % čistého prodeje)
9,5 %
3,5 %
-12,8 %
-7,9 %
Index
100
37
- 135
-83
Peněžní tok (v EUR)
44 464 193
13 280 433
-12 678 708
-3 063 190
Index
100
30
-29
-7
Investice (v tisících EUR)
18 085 847
15 714 829
4 341 909
4 198 607
Index (2007 = 100)
100
87
24
23
Návratnost investic
101 %
25 %
-50 %
-33 %
Index (2007 = 100)
100
25
-49
-32
(113)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Během posuzovaného období se ziskovost podstatně snížila a z více než 9 % zisku v roce 2007 se změnila v téměř 8 % ztrátu v období šetření. Největší pokles zisků byl zaznamenán mezi lety 2008 a 2009, kdy činil více než 16 procentních bodů.
(114)
Čistý peněžní tok vytvořený obdobným výrobkem se od roku 2007 do období šetření snížil o 107 %.
(115)
Roční investice do výroby obdobného výrobku v posuzovaném období klesly o 77 %.
(116)
Návratnost investic vyjádřená jako procentní podíl zisku na čisté účetní hodnotě investic sledovala zmíněný negativní vývoj ziskovosti a snížila se o 134 procentních bodů.
(117)
Nic nenasvědčovalo tomu, že se v posuzovaném období snížila schopnost výrobního odvětví získávat kapitál.
5.5. Závěr o újmě
(118)
Během posuzovaného období se téměř všechny ukazatele újmy náležející výrobnímu odvětví Unie vyvíjely negativně.
(119)
Spotřeba v Unii se snížila o 36 %, objem prodeje uskutečněného výrobním odvětím Unie klesl o 36 % a využití kapacity kleslo o 42 %. Jednotkové ceny prodeje uskutečněného výrobci v Unii zařazenými do vzorku se snížily o 44 % na úroveň, kdy byly nižší než náklady. Reagovaly tak na pokles cen dovozu z Indie, aby byl zachován určitý objem prodeje a výroby, který by pokryl fixní náklady.
(120)
Ziskovost ze z 9,5 % zisku v roce 2007 změnila na téměř 8 % ztrátu v období šetření. Investice, peněžní tok a návratnost investic rovněž sledovaly tento negativní vývoj, přičemž se během posuzovaného období snížily o 77 %, resp. 107 %, resp. 246 procentních bodů.
(121)
Pouze jeden ukazatel, totiž podíl výrobního odvětví Unie na trhu, zůstal na nezměněné úrovni 81 %.
(122)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
6.1. Úvod
(123)
V souladu s čl. 8 odst. 5 a 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda subvencovaný dovoz z Indie způsobil újmu výrobnímu odvětví Unie do té míry, že ji lze označit za závažnou. Zkoumány byly rovněž jiné známé činitele než dovoz subvencovaných výrobků, které mohly ve stejnou dobu působit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby bylo zajištěno, že možná újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dovozu subvencovaných výrobků.
6.2. Účinek subvencovaného dovozu
(124)
Pokles dovozních cen o 44 % v posuzovaném období, jakož i vysoká rozpětí cenového podbízení zjištěná v období šetření, jež dosahovala rozpětí od 16,7 % do 18,2 %, byly zaznamenány souběžně se zhoršením hospodářské situace výrobního odvětví Unie.
(125)
Vzhledem k úrovni subvencování u spolupracujících vývozců, nízké úrovni cen subvencovaného dovozu, jež představovala výrazné podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, hrála jejich přítomnost na trhu Unie významnou úlohu v tom, že se zmíněný negativní trend prodejních cen na trhu Unie dále zhoršoval. Závažná újma, již utrpělo výrobní odvětví Unie, se nejvíce projevuje nízkou úrovní prodejních cen a dramatickými finančními ztrátami, jež výrobní odvětví utrpělo.
(126)
Průměrné ceny dovozu z Indie podstatně klesly, což přinutilo výrobní odvětví Unie snížit ceny, aby si udrželo určitý obrat, avšak při ztrátových cenách, aby byly pokryty alespoň fixní náklady. Výsledkem bylo, že se od roku 2008 finanční situace výrobního odvětví Unie prudce zhoršila.
(127)
Na základě výše uvedeného se přijímá prozatímní závěr, že subvencovaný dovoz z Indie, který představoval významné cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie během období šetření, byl určující pro újmu, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, což se odráží v jeho nevalné finanční situaci a zhoršení téměř všech ukazatelů újmy.
6.3. Vliv dalších činitelů
(128)
Dalšími činiteli, které byly zkoumány v souvislosti s příčinnými souvislostmi, jsou hospodářská krize, vývoj spotřeby v EU, výrobní náklady, dovoz z jiných třetích zemí a vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku.
6.3.1. Hospodářská krize, vývoj spotřeby v EU a náklady výroby
(129)
Hospodářský útlum přispěl ke snížení spotřeby a k tlaku na ceny. Nízká úroveň poptávky po některých tyčích z nerezavějící oceli vedla ke snížení produkce výrobního odvětví Unie a z části přispěla k poklesu prodejních cen.
(130)
Za normálních hospodářských podmínek a pokud by neexistoval silný tlak na ceny ze strany subvencovaného dovozu, by výrobní odvětví Unie mohlo mít určité problémy reagovat na pokles spotřeby a s následný nárůst fixních nákladů výroby v důsledku nízkého využití kapacity, které zaznamenalo mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Subvencovaný dovoz však umocnil účinek hospodářského poklesu a znemožnil prodej za vyšší než výrobní ceny mezi rokem 2009 a obdobím šetření.
(131)
Na základě výše uvedených skutečností se zdá, že pokles poptávky v EU související s hospodářskou krizí, který příslušné odvětví zaznamenalo, přispěl k újmě, již výrobní odvětví Unie utrpělo. Má se však za to, že tím není narušena příčinná souvislost zjištěná v souvislosti se subvencovaným levným dovozem z Indie.
6.3.2. Dovoz z jiných třetích zemí
2007
2008
2009
OŠ
Dovoz z jiných třetích zemí v tunách
27 089
23 242
12 837
14 036
Index
100
86
47
52
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu
8,60 %
8,14 %
6,89 %
6,95 %
Index
100
95
80
81
Průměrná cena dovozu
4 820
4 487
3 756
3 501
Index
100
93
78
73
(132)
Na základě údajů Eurostatu objem dovozu některých tyčí z nerezavějící oceli do Unie ze třetích zemí, jichž se toto šetření netýká, klesl za posuzované období o 48 %. Podíl těchto jiných třetích zemí na trhu se snížil o 19 %.
(133)
Průměrné ceny tohoto dovozu byly vyšší než ceny indických vyvážejících výrobců i vyšší než ceny výrobního odvětví Unie. Proto se má předběžně za to, že dovoz z dalších třetích zemí nepřispěl k újmě, již utrpělo výrobní odvětví Unie.
6.3.3. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku
2007
2008
2009
OŠ
Objem vývozu v tunách
10 850
9 158
5 440
6 299
Index
100
84
50
58
Jednotková prodejní cena v eurech
4 452
3 728
2 495
2 388
Index
100
84
56
54
(134)
Během posuzovaného období klesl objem vývozu uskutečněného výrobním odvětvím Unie zařazeným do vzorku o 42 % a jednotková prodejní cena o 46 %. Ačkoli tento vývoz činil pouze 6 % jeho celkového prodeje v období šetření, nelze vyloučit, že měl tento výsledek na výrobní odvětví Unie negativní dopad. Má se však za to, že vzhledem k nízkému objemu dovozu není tento dopad dostatečný, aby narušil příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a zjištěnou újmou.
6.4. Závěr o příčinné souvislosti
(135)
Šetření ukázalo, že další známé činitele, jako dovoz z jiných třetích zemí, vývoz uskutečněný výrobním odvětvím Unie a pokles spotřeby, nebyly rozhodující příčinou újmy, již výrobní odvětví Unie utrpělo.
(136)
Časová shoda mezi subvencovaným dovozem z Indie a zjištěným cenovým podbízením na jedné straně, a zhoršením situace výrobního odvětví Unie na straně druhé vede k závěru, že subvencovaný dovoz způsobil značnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení, již utrpělo výrobní odvětví Unie.
7. ZÁJEM UNIE
7.1. Obecné úvahy
(137)
V souladu s článkem 31 základního nařízení se zkoumalo, zda navzdory předběžnému zjištění o škodlivém subvencování neexistují přece jen přesvědčivé důvody pro závěr, že není v zájmu Unie v tomto konkrétním případě přijmout opatření. Byl zvážen dopad možných opatření na všechny strany, jichž se toto řízení týká, a také důsledky nepřijetí žádných opatření.
7.2. Zájem výrobního odvětví Unie
(138)
Výrobní odvětví Unie trpělo subvencovaným dovozem dotčeného výrobku z Indie, který působil újmu. Rovněž se připomíná, že většina hospodářských ukazatelů výrobního odvětví Unie vykazovala v posuzovaném období negativní trend. Vzhledem k povaze újmy (tj. značné ztráty) se další podstatné zhoršení situace výrobního odvětví Unie v případě neexistence opatření jeví jako nevyhnutelné.
(139)
Očekává se, že uložení opatření zabrání dalším narušením trhu a obnoví spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu.
(140)
Pokud by opatření uložena nebyla, ceny by byly nadále nižší než náklady a zisky výrobců v Unii by se dále zhoršovaly. To by bylo ze střednědobého a dlouhodobého hlediska neudržitelné. Vzhledem k vzniklým ztrátám a k vysoké úrovni investic do výroby se dá očekávat, že by v případě neuložení opatření většina výrobců v Unii nemohla své investice získat zpět.
(141)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří střední a velké podniky rozmístěné po celé Unii, uložení opatření by kromě toho pomohlo zachovat v těchto oblastech zaměstnanost.
(142)
Proto se předběžně konstatuje, že uložení vyrovnávacích cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
7.3. Zájem dovozců
(143)
Všichni dovozci, o kterých Komise věděla, byly požádáni, aby se přihlásili a poskytli základní informace o své činnosti v souvislosti s dotčeným výrobkem. Na dotazník pro účely výběru vzorku odpověděli čtyři dovozci. Všem čtyřem byl zaslán dotazník, ale odpověděl pouze jeden. V pozdější fázi šetření se počítá s inspekcí v prostorách dovozce, který se nachází v Německu.
(144)
Pokud by byla uložena vyrovnávací cla, nelze vyloučit, že by úroveň dovozu pocházejícího z dotčené země mohla klesnout, což by mělo vliv na hospodářskou situaci dovozců. Účinek jakéhokoli zvýšení cen dovozu dotčeného výrobku na dovozce by však měl pouze obnovit soutěž na trhu Unie a neměl by dovozcům zabránit prodávat dotčený výrobek. Kromě toho nízký podíl nákladů na dotčený výrobek z hlediska celkových nákladů konečných uživatelů by měl dovozcům usnadnit přenést jakékoli zvýšení cen na jejich zákazníky. Na základě těchto skutečností byl učiněn předběžný závěr, že zavedení vyrovnávacích cel pravděpodobně nebude mít závažný nepříznivý vliv na situaci dovozců v Unii.
7.4. Zájem uživatelů
(145)
Všem stranám označeným v podnětu jako uživatelé byly zaslány dotazníky. Žádná z těchto dvaceti dvou společností neodpověděla.
(146)
Připomíná se, že dotčený výrobek se používá v širokém spektru aplikací včetně automobilového průmyslu, výrobců domácích spotřebičů, lékařských a laboratorních nástrojů atd. V tomto řízení jsou však uživateli dodavatelské společnosti, které vyrábějí a dodávají díly pro uvedené aplikace. Vzhledem k tomu se očekává, že tito uživatelé budou v postavení, kdy budou moci přenést celé nebo téměř celé zvýšení cen v důsledku uložení vyrovnávacích cel na konečné uživatele, přičemž se připomíná, že pro tyto konečné uživatele bude dopad takových opatření zanedbatelný.
(147)
Proto se přijímá předběžný závěr, že dopad na náklady uživatelů v důsledku uložení vyrovnávacích cel by nebyl významný.
7.5. Závěr ohledně zájmu Unie
(148)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se přijímá předběžný závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody pro to, aby vyrovnávací cla na dovoz některých tyčí z nerezavějící oceli pocházejících z Indie nebyla uložena.
8. NÁVRH PROZATÍMNÍCH VYROVNÁVACÍCH OPATŘENÍ
8.1. Úroveň pro odstranění újmy
(149)
Vzhledem k závěrům, pokud jde o subvencování, újmu, příčinné souvislosti a zájem Unie, by měla být zavedena prozatímní vyrovnávací opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie subvencovaným dovozem.
(150)
Pro účely určení úrovně těchto opatření bylo přihlédnuto ke zjištěným rozpětím subvencí a k výši cla nutné pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, aniž by bylo zjištěné rozpětí subvencování překročeno.
(151)
Při výpočtu výše cla nezbytné pro odstranění účinků subvencování působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by bylo možné přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez subvencovaného dovozu, při prodeji obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by bylo možné dosáhnout, pokud by nedocházelo k subvencovanému dovozu, by měl vycházet z průměrného ziskového rozpětí před zdaněním dosahovaného výrobci v Unii v roce 2007. To je poslední rok před obdobím šetření, kdy bylo výrobní odvětví Unie schopno dosahovat normálního ziskového rozpětí. Má se tudíž za to, že ziskové rozpětí 9,5 % z obratu lze považovat za přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie podle očekávání dosahovat, pokud by nedocházelo k subvencování působícímu újmu.
(152)
Na tomto základě byla vypočtena cena za obdobný výrobek, která by nepůsobila újmu výrobnímu odvětví Unie. Tato cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí ve výši 9,5 % k výrobním nákladům.
(153)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v Indii, stanovené pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením (viz 101. bod odůvodnění), s cenou výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento průměrné celkové hodnoty CIF dovozu.
8.2. Prozatímní opatření
(154)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 12 odst. 1 základního nařízení měla uložit prozatímní vyrovnávací opatření na dovoz pocházející z Indie, a to na úrovni nižší z hodnot rozpětí subvencí a rozpětí újmy, podle pravidla nižšího cla.
(155)
Na základě výše uvedených skutečností byly sazby vyrovnávacího cla stanoveny porovnáním rozpětí pro odstranění újmy a rozpětí subvencování Navrhují se proto následující sazby vyrovnávacího cla:
Společnost
Rozpětí subvencí
Rozpětí újmy
Prozatímní sazba vyrovnávacího cla
Chandan Steel Ltd.
3,4 %
28,6 %
3,4 %
Venus group
3,3 %
45,9 %
3,3 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
4,3 %
51,5 %
4,3 %
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
4,0 %
44,4 %
4,0 %
Všechny ostatní společnosti
4,3 %
51,5 %
4,3 %
(156)
Individuální sazby vyrovnávacího cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovozy výrobků pocházejících z Indie a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(157)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb vyrovnávacího cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (6) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
9. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(158)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než budou přijata jakákoli konečná rozhodnutí. Kromě toho je třeba uvést, že zjištění související s uložením vyrovnávacích cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a že mohou být pro účely jakýchkoli konečných zjištění přehodnocena.
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní vyrovnávací clo na dovoz tyčí a prutů z nerezavějící oceli, po tváření za studena nebo povrchové úpravě za studena již dále neopracovaných, jiných než tyčí a prutů s kruhovým příčným průřezem o průměru 80 mm nebo větším, v současnosti kódů KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 a 7222 20 89 a pocházejících z Indie.
2. Sazba prozatímního vyrovnávacího cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Chandan Steel Ltd., Bombaj, Maháráštra
3,4
AXXX
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Bombaj, Maháráštra
3,3
AXXX
Precision Metals, Bombaj, Maháráštra
3,3
AXXX
Hindustan Inox Ltd., Bombaj, Maháráštra
3,3
AXXX
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Bombaj Maháráštra
3,3
AXXX
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maháráštra
4,3
AXXX
Společnosti uvedené v příloze
4,0
AXXX
Všechny ostatní společnosti
4,3
AXXX
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistiny odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 30 nařízení Rady (ES) č. 597/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, mohou písemně předložit svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 31 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu čtyř měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 22. prosince 2010.
32010R1261
L 343/57
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1261/2010
od 22. prosinca 2010.
o uvođenju privremene kompenzacijske pristojbe na uvoz određenih šipaka od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 597/2009 od 11. lipnja 2009. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) (Osnovna uredba), a posebno njezin članak 12.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. Pokretanje postupka
(1)
Komisija je 1. travnja 2010. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (2) (obavijest o pokretanju postupka) najavila pokretanje postupka protiv subvencioniranog uvoza (postupak protiv subvencioniranog uvoza) u pogledu uvoza u Uniju određenih šipaka od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije („Indija” ili „dotična zemlja”).
(2)
Komisija je istog dana putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (3) (obavijest o pokretanju postupka) najavila pokretanje antidampinškog postupka u pogledu uvoza u Uniju određenih šipaka od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije i započela zaseban postupak (antidampinški postupak).
(3)
Postupak protiv subvencioniranog uvoza je pokrenut nakon što je Europska federacija proizvođača željeza i čelika (Eurofer) (podnositelj pritužbe) 15. veljače 2010. uložila pritužbu u ime proizvođačâ koji predstavljaju veći dio, u ovom slučaju više od 25 % ukupne proizvodnje određenih šipaka od nehrđajućeg čelika u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaz prima facie subvencioniranja navedenog proizvoda i materijalne štete koja je iz toga nastala i koji se smatrao dostatnim za opravdanje pokretanja ispitnog postupka.
(4)
Prije pokretanja postupka te u skladu s člankom 10. stavkom 7. Osnovne uredbe, Komisija je obavijestila Vladu Indije da je zaprimila valjano dokumentirani zahtjev kojim se tvrdi da je subvencionirani uvoz određenih šipaka od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije uzrokovao materijalnu štetu industriji Unije. Vlada Indije je pozvana na konzultacije s ciljem pojašnjavanja stanja u vezi sa sadržajem pritužbe i postizanjem obostrano prihvatljivog rješenja. U ovom slučaju nije utvrđeno obostrano prihvatljivo rješenje.
1.2. Stranke na koje se odnosi postupak
(5)
Komisija je o pokretanju postupka službeno obavijestila proizvođače iz Unije podnositelje pritužbe, ostale poznate proizvođače iz Unije, proizvođače izvoznike, uvoznike, korisnike za koje se zna da na njih odnosi ispitni postupak i tijela Indije. Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zahtijevati raspravu u roku određenom u Obavijesti o pokretanju postupka.
(6)
Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
1.2.1. Odabir uzoraka proizvođačâ izvoznikâ u Indiji
(7)
S obzirom na velik broj proizvođača izvoznika iz Indije, odabir uzoraka bio je predviđen u obavijesti o pokretanju postupka za utvrđivanje subvencioniranja u skladu s člankom 27. Osnovne uredbe.
(8)
Kako bi se Komisiji omogućilo odlučivanje o tome je li odabir uzoraka potreban te, ako da, sam odabir uzoraka, proizvođači izvoznici iz Indije zamoljeni su da se u roku od 15 dana od datuma pokretanja ispitnog postupka jave Komisiji i dostave osnovne informacije o svojem izvozu i domaćoj prodaji, svojim točnim aktivnostima povezanima s proizvodnjom dotičnog proizvoda te nazive i djelatnosti svih svojih povezanih društava uključenih u proizvodnju i/ili prodaju dotičnog proizvoda tijekom razdoblja od 1. travnja 2009. do 31. ožujka 2010.
(9)
O odabiru reprezentativnog uzorka obavljene su i konzultacije s odgovarajućim indijskim tijelima.
(10)
Ukupno su se javila 22 proizvođača izvoznika, uključujući grupacije povezanih društava iz Indije, dostavila tražene informacije i pristala na uključivanje u uzorak u roku utvrđenom u obavijesti o pokretanju postupka. 20 od tih trgovačkih društava koja su surađivala prijavilo je izvoz dotičnog proizvoda u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. Stoga je uzorak odabran na temelj informacija koje je dostavilo tih 20 proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača izvoznika.
(11)
Svi proizvođači izvoznici koji se nisu javili u navedenom roku ili nisu pravovremeno dostavili tražene informacije, smatrali su se proizvođačima izvoznicima koji ne surađuju u ispitnom postupku. Usporedba podataka Eurostata o uvozu i obujma izvoza dotičnog proizvoda u Uniju koji je 20 trgovačkih društava ili grupacija koje surađuju prijavilo za razdoblje ispitnog postupka s izvozom dotičnog proizvoda u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka ukazuje na vrlo visoku razinu suradnje indijskih proizvođača izvoznika.
1.2.2. Odabir uzoraka trgovačkih društava u Indiji koja surađuju
(12)
U skladu s člankom 27. Osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak koji se temeljio na najvećem reprezentativnom obujmu izvoza dotičnog proizvoda u Uniju koji je bilo moguće razumno ispitati u raspoloživom roku. Odabrani uzorak sastojao se od dva individualna trgovačka društva i jedne grupacije trgovačkih društava koji čine četiri povezana trgovačka društva i predstavljaju više od 63 % ukupnog obujma izvoza dotičnog proizvoda u Uniju.
1.2.3. Individualno ispitivanje trgovačkih društava koja nisu odabrana u uzorak
(13)
Jedan proizvođač izvoznik koji nije bio uključen u uzorak, jer nije zadovoljio kriterije utvrđene u članku 27. stavku 1. Osnovne uredbe, zatražio je utvrđivanje individualne marže subvencioniranja prema članku 27. stavku 3. Osnovne uredbe i dostavio odgovor na upitnik.
(14)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 12., uzorak je bio ograničen na razumni broj trgovačkih društava koja je bilo moguće ispitati u raspoloživom vremenu. Trgovačka društva ispitana za potrebe ispitnog postupka o subvencioniranju navedena su u donjoj uvodnoj izjavi 22. S obzirom na broj posjeta radi provjere koje je trebalo obaviti u prostorijama tih društava, smatralo se da bi individualno ispitivanje bilo bespotrebno teško i da bi spriječilo pravovremeni dovršetak ispitnog postupka.
(15)
Stoga je privremeno zaključeno da se zahtjev za individualno ispitivanje ne može prihvatiti.
1.2.4. Odabir uzoraka proizvođačâ iz Unije
(16)
S obzirom na veliki broj proizvođača iz Unije, u obavijesti o pokretanju postupka predviđen je odabir uzoraka radi utvrđivanja štete u skladu s člankom 27. Osnovne uredbe.
(17)
Nijedan proizvođač osim osam podnositelja pritužbe nije se javio i dostavio, kako je određeno u obavijesti o pokretanju postupka, osnovne podatke o svojim aktivnostima koje se odnose na dotični proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka. Od tih osam odabrano su četiri trgovačka društva na temelju reprezentativnosti njihovog obujma prodaje, različitih vrsta proizvoda i lokacije u Uniji. O odabiru uzoraka provedeno je savjetovanje s podnositeljem pritužbe i dotičnim proizvođačima.
(18)
Četiri proizvođača iz Unije u uzorku činila su 62 % ukupne proizvodnje industrije Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka.
1.2.5. Odabir uzoraka uvoznikâ
(19)
S obzirom na veliki broj uvoznika utvrđenih u pritužbi, odabir uzoraka bio je za njih predviđen u obavijesti o pokretanju postupka u skladu s člankom 27. Osnovne uredbe. Četiri uvoznika dostavila su zatražene podatke i pristala su na uključivanje u uzorak u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka. S obzirom na mali broj uvoznika koji su se javili odlučeno je ne primjenjivati odabir uzoraka.
(20)
Komisija je poslala upitnike svim strankama, za koje se znalo da se to na njih odnosi, te svim ostalim trgovačkim društvima koja su se javila u rokovima određenima u obavijesti o pokretanju postupka. Upitnici su stoga poslani Vladi Indije, proizvođačima izvoznicima iz Indije u uzorku, proizvođačima iz Unije u uzorku, četvorici uvoznika u Uniji koji su se javili prilikom odabira uzoraka i svim korisnicima za koje se zna da se ispitni postupak na njih odnosi.
(21)
Odgovori su primljeni od Vlade Indije, proizvođačâ izvoznikâ u uzorku, proizvođača izvoznika koji je zatražio individualno ispitivanje, proizvođačâ iz Unije u uzorku i jednog uvoznika. Nikakvi odgovori na upitnik nisu primljeni od korisnikâ ili druge zainteresirane stranke u postupku. Osim toga, veliki udio proizvođača iz Unije dostavio je zatražene opće podatke za analizu štete.
(22)
Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje su dostavile zainteresirane stranke i koje je smatrala neophodnima za privremeno utvrđivanje subvencioniranja, nastale štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere provedeni su u prostorijama Vlade Indije u Delhiju, Vlade Maharaštre u Mumbaiju, regionalnog ureda Vlade Indije u Mumbaiju i sljedećih stranaka:
proizvođača iz Unije
-
Aceros Inoxidables Olarra SA, Španjolska i povezana trgovačka društva za prodaju,
-
Rodaciai SPA, Italija i povezana trgovačka društva za prodaju,
-
Roldan SA, Španjolska i povezana trgovačka društva za prodaju,
-
Ugitech France SA, Francuska i povezana trgovačka društva za prodaju.
proizvođača izvoznika u Indiji
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane, Maharaštra,
-
Chandan Steel Ltd, Mumbai, Maharaštra.
Grupacije Venus:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharaštra,
-
Precision Metals, Mumbai, Maharaštra,
-
Hindustan Inox Ltd, Mumbai, Maharaštra,
-
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai, Maharaštra.
1.3. Razdoblje ispitnog postupka
(23)
Ispitni postupak subvencioniranja i štete obuhvatio je razdoblje od 1. travnja 2009. do 31. ožujka 2010. („razdoblje ispitnog postupka“ ili „RIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 2007. do kraja razdoblja ispitnog postupka (razmatrano razdoblja).
2. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
2.1. Dotični proizvod
(24)
Dotični proizvod su šipke i profili od nehrđajućeg čelika, hladno obrađeni ili hladno dovršeni bez daljnje obrade, osim šipaka i profila kružnog presjeka, promjera 80 mm ili više, podrijetlom iz Indije (dotični proizvod), trenutačno iz oznaka KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 i 7222 20 89.
2.2. Istovjetni proizvod
(25)
Ispitni postupak je pokazao da proizvodi koji se proizvode i prodaju na domaćem tržištu Indije, koji su obuhvaćeni ovim ispitnim postupkom, imaju jednaka osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva i upotrebe kao proizvodi izvezeni iz te zemlje na tržište Unije. Slično tome, proizvodi koje je proizvela industrija Unije i prodala na tržištu Unije imaju jednaka osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva i upotrebe u usporedi s proizvodima izvezenima u Uniju iz dotične zemlje. Stoga se isti privremeno smatraju istovjetnima u smislu članka 2. točke (c) Osnovne uredbe.
3. SUBVENCIONIRANJE
3.1. Uvod
(26)
Na temelju podataka sadržanih u pritužbi i odgovorima na upitnik Komisije, ispitani su sljedeći programi koji navodno uključuju dodjeljivanje subvencija:
(a)
Program prava na povrat carinskih pristojba (DEPBS);
(b)
Program po prethodnoj dozvoli (AAS);
(c)
Program za poticanje izvoza osnovnih sredstava (EPCGS);
(d)
Program za izvozno orijentirane jedinice (EOUS);
(e)
Program kreditiranja izvoza (ECS).
(27)
Gore navedeni programi od (a) do (d) temelje se na Zakonu o vanjskoj trgovini (razvoj i regulativa) iz 1992. (br. 22 iz 1992.) koji je stupio na snagu 7. kolovoza 1992. („Zakon o vanjskoj trgovini”). Prema Zakonu o vanjskoj trgovini, Vlada Indije ovlaštena je izdavati obavijesti u vezi s izvoznom i uvoznom politikom. Te se obavijesti sažimaju u dokumentima „Politika vanjske trgovine” koje Ministarstvo trgovine izdaje svakih 5 godina i redovito unosi najnovije podatke. U ovom su slučaju dva dokumenta Politike vanjske trgovine važna za RIP, tj. politika FT-a 2004.-2009 i politika FT-a 2009-2014. Nadalje, Vlada Indije također iznosi postupke kojima se uređuje politika FT-a 2004.-2009. i politika FT-a 2009.-2014. u „Priručniku o postupcima, Svezak I.” („HOP I. 2004.-2009”, odnosno „HOP I. 2009.-2014.”). Priručnik o postupcima također se redovito dopunjava.
(28)
Program kreditiranja izvoza koji je definiran gore u točki (e) temelji se na odjeljcima 21. i 35.A Zakona o regulativi banaka iz 1949., koji dozvoljava Središnjoj banci Indije („RBI”) da daje komercijalnim bankama naloge u vezi s kreditiranjem izvoza.
3.2. Program prava na povrat carinskih pristojba (DEPBS)
(a) Pravna osnova
(29)
Detaljni opis DEPBS-a nalazi se u poglavlju 4.3 politike FT-a 2004.-2009. i politike FT-a 2009.-2014. te u poglavlju 4. HOP-a I. 2004.-2009. i HOP-a I. 2009.-2014.
(b) Prihvatljivost
(30)
Svaki proizvođač izvoznik ili trgovac izvoznik ispunjava uvjete za ovaj program.
(c) Praktična primjena DEPBS-a
(31)
Izvoznik se može prijaviti za kredite DEPBS-a koji se izračunavaju kao postotak vrijednosti izvezenih proizvoda na temelju ovog programa. Takve su stope DEPBS-a odredila indijska tijela za većinu proizvoda, uključujući i dotični proizvod. One se određuju na temelju standardnih ulazno-izlaznih norma („SION-i”), uzimajući u obzir predviđeni sadržaj uvoznih materijala u izvoznom proizvodu i carine na takav predviđeni uvoz, bez obzira na to jesu li uvozne carine bile doista plaćene ili ne.
(32)
Da bi ispunjavalo uvjete za koristi prema ovom programu, trgovačko društvo mora izvoziti. U vrijeme izvoznog posla, izvoznik mora indijskim tijelima dati deklaraciju u kojoj se navodi da se izvoz odvija prema DEPBS-u. Da bi se roba izvezla, indijska carinska tijela izdaju, tijekom postupka otpremanja, izvoznu otpremnicu. Taj dokument, između ostalog, sadrži iznos kredita DEPBS-a koji će se dodijeliti za taj izvozni posao. U tom trenutku, izvoznik zna koliku će korist primiti. Kada carinska tijela jednom izdaju izvoznu otpremnicu, Vlada Indije ne može više odlučivati o dodjeljivanju kredita DEPBS-a.
(33)
Utvrđeno je da se, u skladu s indijskim računovodstvenim standardima, krediti DEPBS-a mogu knjižiti prema dospijeću kao prihod na komercijalnim računima, nakon ispunjenja obveze izvoza. Takvi krediti mogu se koristiti za plaćanje carina na kasniji uvoz svih proizvoda, osim osnovnih sredstava i robe kada postoje ograničenja u vezi s uvozom. Roba koja se uveze uz takve kredite može se prodavati na domaćem tržištu (podliježe porezu na promet) ili se može drukčije koristiti. Krediti DEPBS-a mogu se slobodno prenositi i vrijede u razdoblju od 12 mjeseci od dana izdavanja.
(34)
Zahtjev za kredite DEPBS-a popunjava se elektronski i može pokriti neograničeni broj izvoznih poslova. De facto, ne postoje strogi rokovi koji se primjenjuju na kredite DEPBS-a. Elektronički sustav korišten za upravljanje DEPBS-om ne isključuje automatski izvozne poslove koji prelaze rok za dostavljanje iz poglavlja 4.47 HOP-a I. 2004.-2009. i 2009.-2014. Nadalje, kako je jasno predviđeno poglavljem 9.3. HOP-a I. 2004.-2009., i 2009.-2014. zahtjevi primljeni nakon isteka roka za dostavljanje uvijek se mogu razmatrati uz uvođenje manje novčane kazne (tj. 10 % odobrenog iznosa).
(35)
Utvrđeno je da su dva trgovačka društva u uzorku, Chandan Steel i trgovačka društva iz grupacije Venus koristila ovaj program tijekom RIP-a.
(d) Zaključci o DEPBS-u
(36)
DEPBS predviđa subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) alineje ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Kredit DEPBS-a je financijski doprinos Vlade Indije, s obzirom na to da će se kredit s vremenom iskoristiti za prebijanje uvoznih carina, smanjujući na taj način prihod Vlade Indije od pristojba koji bi u suprotnom bio dospio na naplatu. Nadalje, kredit DEPBS-a prenosi korist na izvoznika, jer poboljšava njegovu likvidnost.
(37)
Nadalje, DEPBS de iure ovisi o ostvarenom izvozu te se stoga se smatra posebnim i podložnim uvođenju kompenzacijskih mjera prema članku 4. stavku 4. prvom podstavku točki (a) Osnovne uredbe.
(38)
Ovaj program ne može se smatrati dozvoljenim sustavom povrata carine ili sustavom povrata kao zamjene u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) alineje ii. Osnovne uredbe, jer nije u skladu s pravilima utvrđenima u Prilogu I. točki i., Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicije i pravila za kao zamjenu) Osnovnoj uredbi. Posebno, izvoznik nema obvezu doista koristiti robu uvezenu bez carine u proizvodnom postupku, a iznos kredita ne računa se u odnosu na stvarno iskorištene ulazne materijale. Osim toga, nema sustava niti postupka na snazi koji bi potvrdili koji se ulazni materijali koriste u proizvodnom postupku izvoznog proizvoda ili je li došlo do prekomjernog plaćanja uvoznih carina u smislu točke i. Priloga I. i Priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Naposljetku, izvoznik ispunjava uvjete za koristi od DEPBS-a bez obzira na to uvozi li uopće bilo kakve ulazne materijale. Da bi dobio koristi, dovoljno je da izvoznik jednostavno izvozi robu te nije potrebno da dokaže da su svi ulazni materijali bili uvezeni. Stoga čak i izvoznici, koji sve svoje ulazne materijale nabavljaju lokalno i ne uvoze robu koja bi se mogla koristiti kao ulazni materijali, još uvijek imaju pravo na koristi od DEPBS-a.
(e) Izračun iznosa subvencije
(39)
U skladu s člankom 3. stavkom 2. i člankom 5. Osnovne uredbe, iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere računao se prema koristi koja se prenijela na primatelja i za koju je utvrđeno da je postojala tijekom RIP-a. U tom smislu, smatralo se da je korist dodijeljena primatelju u vrijeme kada je obavljen izvozni posao na temelju ovog programa. U tom trenutku, Vlada Indije obvezna je otpisati carine, što predstavlja financijski doprinos u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) alineje ii. Osnovne uredbe. Kada carinska tijela izdaju izvoznu otpremnicu u kojoj je, između ostalog, naveden iznos kredita DEPBS-a koji se treba odobriti za taj izvozni posao, Vlada Indije ne može više odlučivati o dodjeljivanju subvencije. U svjetlu gore navedenog, smatra se primjerenim korist prema DEPBS-u procijeniti kao sumu kredita zarađenih na izvoznim poslovima obavljenima prema ovom programu tijekom RIP-a.
(40)
U slučajevima kada su bili predočeni opravdani zahtjevi, obvezne pristojbe za dobivanje subvencije odbijale su se, prema članku 7. stavku 1. točki (a) Osnovne uredbe, od tako utvrđenih kredita, čime je iznos subvencije postao brojnik. Ovaj se iznos subvencije dodjeljivao prema ukupnom izvoznom prometu tijekom RIP-a kao primjereni nazivnik u skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, jer subvencija zavisi od realizacije izvoza i nije se dodjeljivala u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.
(41)
Stopa subvencije utvrđena u odnosu na ovaj program za dotična trgovačka društva tijekom RIP-a iznosila je od 1,5 % do 3,4 %.
3.3. Program po prethodnoj dozvoli (AAS)
(a) Pravna osnova
(42)
Detaljni opis programa nalazi se u poglavljima 4.1.1 do 4.1.14 politike FT-a 2004.-2009. i politike FT-a 2009.-2014. te u poglavljima 4.1 do 4.30 HOP-a I. 2004.-2009. i HOP-a I. 2009.-2014.
(b) Prihvatljivost
(43)
AAS se sastoji od šest potprograma, kako je podrobnije opisano dolje u uvodnoj izjavi 44. Ti se potprogrami, između ostalog, razlikuju prema području prihvatljivosti. Proizvođači izvoznici i trgovci izvoznici koji su „povezani s” pomoćnim proizvođačima stekli su uvjete za fizički izvoz prema AAS-u i za potprograme AAS-a za godišnji zahtjev. Proizvođači izvoznici koji opskrbljuju krajnjeg izvoznika stekli su uvjete za AAS za intermedijarnu opskrbu. Glavni nositelji ugovora koji opskrbljuju „procijenjene izvozne” kategorije navedene u stavku 8.2. politike FT-a 2004.-2009., kao što su dobavljači izvozno orijentiranih jedinica („EOU”), stekli su uvjete za potprogram AAS-a za procijenjeni izvoz. Konačno, dobavljači koji djelomično opskrbljuju proizvođače izvoznike stekli su uvjete za „procijenjene izvozne” koristi prema potprogramima „Nalog za preliminarno propuštanje” (Advance Release Order - ARO) i preneseni akreditiv za potrebe domaće trgovine.
(c) Praktična primjena
(44)
AAS se može izdati za:
i. fizički izvoz: ovo je glavni potprogram. On dozvoljava uvoz ulaznih materijala za proizvodnju specifičnog nastalog izvoznog proizvoda po nultoj stopi carine. „Fizički” u ovom kontekstu znači da izvozni proizvod mora napustiti državno područje Indije. Uvozna olakšica i obveza izvoza, uključujući vrstu izvoznog proizvoda, navedeni su u dozvoli;
ii. godišnji zahtjev: ovakvo odobrenje nije vezano uz posebni izvozni proizvod, već uz širu skupinu proizvoda (npr. kemijski i srodni proizvodi). Vlasnik dozvole može - do određenog vrijednosnog praga koji se određuje prema njegovom ranijem izvozu - uvoziti bez carine bilo kakav ulazni materijal koji će se koristiti u proizvodnji svih stvari koje su obuhvaćene tom skupinom proizvoda. Koristeći takav materijal koji se izuzima od carine, on može izabrati izvoziti bilo koji proizvod koji iz toga proizlazi, a koji je obuhvaćen takvom skupinom proizvoda.
iii. intermedijarna opskrba: ovaj potprogram obuhvaća slučajeve u kojima dva proizvođača namjeravaju proizvoditi jedinstveni izvozni proizvod i podijeliti postupak proizvodnje. Proizvođač izvoznik koji proizvodi intermedijarni proizvod može uvoziti ulazne materijale oslobođene od carine i može u tu svrhu dobiti AAS za intermedijarnu opskrbu. Krajnji izvoznik završava proizvodnju i obvezan je izvoziti gotovi proizvod;
iv. procijenjeni izvoz: ovaj potprogram dozvoljava glavnom nositelju ugovora da uvozi ulazne materijale bez carine, koji su neophodni u proizvodnji robe koja će se prodavati kao „procijenjeni izvoz” kategorijama kupaca koje su navedene u stavku 8.2 točkama (b) do (f), (g), i. i (j) politike FT-a 2004.-2009. Prema Vladi Indije, procijenjeni izvoz odnosi se na one poslove u kojima dobavljena roba ne napušta zemlju. Brojne kategorije opskrbe smatraju se procijenjenim izvozom pod uvjetom da je roba proizvedena u Indiji, npr. opskrba robom jedne izvozno orijentirane jedinice (EOU) ili trgovačkog društvu smještenog u posebnoj gospodarskoj zoni (SEZ);
v. nalog za prethodno propuštanje (ARO): nositelj AAS-a koji namjerava nabaviti ulazne materijale iz domaćih izvora, umjesto izravnim uvozom, ima mogućnost nabaviti ih na temelju ARO-a. U takvim se slučajevima prethodna odobrenja smatraju valjanima kao ARO i priznaju se domaćem dobavljaču po isporuci stvari koje su u njima navedene. Priznavanje ARO-a daje pravo domaćem dobavljaču na koristi od procijenjenog izvoza kao što je navedeno u stavku 8.3. politike FT-a 2004.-2009. (tj. AAS za intermedijarnu opskrbu/procijenjeni izvoz, povrat za procijenjeni izvoz i povrat konačne trošarine). Mehanizam ARO-a vraća poreze i carine dobavljaču umjesto da ih vraća krajnjem izvozniku u obliku povrata/povrata carina. Povrat poreza/carina raspoloživ je i za domaće ulazne materijale i za uvezene ulazne materijale;
vi. preneseni akreditiv za potrebe domaće trgovine: ovaj potprogram ponovno obuhvaća domaću opskrbu za nositelja prethodnog odobrenja. Nositelj prethodnog odobrenja može zatražiti u banci otvaranje domaćeg akreditiva u korist domaćeg dobavljača. Banka će potvrditi odobrenje za izravni uvoz samo za dio koji se odnosi na vrijednost i obujam predmeta koji su nabavljeni iz domaćih izvora umjesto iz uvoza. Domaći dobavljač ima pravo na koristi od procijenjenog izvoza kao što se navodi u stavku 8.3. politike HUF-a 2004.-2009. (tj. AAS za intermedijarnu opskrbu/procijenjeni izvoz, povrat procijenjenog izvoza i povrat konačne trošarine).
(45)
Dva trgovačka društva su dobila koncesije na temelju AAS-a povezane s dotičnim proizvodom tijekom RIP-a. Ta su trgovačka društva koristila jedan od potprograma, tj. AAS za fizički izvoz. Stoga nije potrebno utvrditi mogućnost kompenzacije preostalih nekorištenih potprograma.
(46)
U svrhu provjere koju obavljaju indijska tijela, nositelj prethodnog odobrenja zakonski je obvezan voditi „točnu i primjerenu evidenciju o potrošnji i korištenju robe uvezene uz oslobođenje od carine/robe nabavljene lokalno” u posebnom formatu (poglavlja 4.26., 4.30. i Dodatak 23. HOP-a I. 2004.-2009. i HOP-a I 2009.-2014.), tj. registar stvarne potrošnje. Taj registar mora provjeriti vanjski ovlašteni računovođa/računovođa nadležan za troškove i radove, koji izdaje potvrdu o izvršenoj provjeri propisanih registara i odgovarajućih podataka i kojom se potvrđuje da su podaci dostavljeni na temelju Dodatka 23. točni i istiniti u svakom pogledu.
(47)
Što se tiče potprograma koji su dotična trgovačka društva koristila tijekom RIP-a, tj. fizički izvoz, Vlada Indije određuje opseg i vrijednost uvozne olakšice i obveze izvoza te su oni upisani u odobrenju. Osim toga, u vrijeme uvoza i izvoza, vladini službenici trebaju upisati odgovarajuće poslove na odobrenje. Obujam uvoza odobrenog na temelju AAS-a određuje Vlada Indije na temelju standardnih ulazno-izlaznih norma (SION) koje postoje za većinu proizvoda, uključujući i dotični proizvod.
(48)
Uvezeni ulazni materijali ne mogu se prenositi i moraju se iskoristiti za proizvodnju nastalog izvoznog proizvoda. Obveza izvoza mora se ispuniti unutar određenog vremenskog roka nakon izdavanja dozvole (24 mjeseca uz dva moguća produljenja od po 6 mjeseci).
(49)
Ispitnim postupkom je utvrđeno da se zahtjevi za provjerom koje utvrđuju tijela Indije ili nisu poštovali ili se još nisu testirali u praksi.
(50)
Jedno od ispitanih trgovačkih društava nije vodilo sustav prema kojem bi se moglo provjeriti koji su ulazni materijali potrošeni u proizvodnji izvoznog proizvoda i u kojim količinama, kako propisuje Politika vanjske trgovine (Dodatak 23.) te u skladu s Prilogom II. poglavljem II. člankom 4. Osnovne uredbe. De facto nije bilo zapisa o stvarnoj potrošnji. Promjene u provedbi politike FT-a 2004.-2009., koje su stupile na snagu u jesen 2005. (obvezno slanje registra potrošnje indijskim tijelima u kontekstu postupka otkupa) nisu se još primijenile u slučaju ovog trgovačkog društva. Stoga se de facto provedba ove odredbe nije mogla provjeriti u ovoj fazi.
(51)
Drugo je trgovačko društvo vodilo određeni registar proizvodnje i potrošnje. Međutim, registar potrošnje za RIP nije bio dostupan i stoga se nije mogla provjeriti, između ostalog, evidencija potrošnje kako bi se utvrdilo koji su ulazni materijali potrošeni tijekom proizvodnje izvoznog proizvoda i u kojem opsegu, kako je propisano politikom FT-a (Dodatak 23.). U pogledu zahtjeva za provjeru iz gornje uvodne izjave 46., trgovačko društvo nije vodilo evidenciju o načinu provedbe tog certificiranja. Nije postojao nikakav plan revizije niti ikakav drugi popratni materijal o provedenoj reviziji (npr. izvješće o reviziji), nisu postojali nikakvi zabilježeni podaci o korištenoj metodologiji niti posebni zahtjevi potrebni za tako precizan posao koji zahtijeva iscrpno tehničko znanje o proizvodnim postupcima. Kao zaključak, smatra se da ispitani izvoznik nije mogao pokazati da su ispunjene odgovarajuće odredbe politike FT-a.
(d) Zaključak o AAS-u
(52)
Izuzeće od uvoznih carina je subvencija u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) alineje ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe, tj. čini financijski doprinos Vlade Indije koja je prenijela korist na ispitane izvoznike.
(53)
Osim toga, AAS za fizički izvoz jasno de iure ovisi o realizaciji izvoza te se stoga smatra specifičnim i na njega se mogu uvesti kompenzacijske mjere prema članku 4. stavku 4. prvom podstavku točki (a) Osnovne uredbe. Bez obveze izvoza, trgovačko društvo ne može dobiti koristi prema ovim programima.
(54)
Potprogram koji se koristi u ovom slučaju ne može se smatrati dozvoljenim sustavom povrata carine ili sustavom povrata kao zamjene u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) alineje ii. Osnovne uredbe. On nije u skladu s pravilima navedenima u Prilogu I. točki i., Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicije i pravila za povrat kao zamjenu) Osnovnoj uredbi. Vlada Indije nije učinkovito primjenjivala nikakav sustav provjere ili postupak za potvrđivanje jesu li i u kojem iznosu ulazni materijali potrošeni u proizvodnji izvoznog proizvoda (Prilog II. poglavlje II. članak 4. Osnovne uredbe i, u slučaju programa povrata kao zamjene, Prilog III. poglavlje II. članak 2. Osnovne uredbe). Također se smatra da SION-i za dotični proizvod nisu bili dostatno precizni i da se sami ne mogu smatrati sustavom provjere stvarne potrošnje, jer oblik tih standardnih norma ne omogućuje Vladi Indije da dovoljno precizno provjeri koja je količina ulaznih materijala potrošena u proizvodnji za izvoz. Osim toga, Vlada Indije nije provela daljnje ispitivanje na temelju stvarnih ulaznih materijala koji se koriste, iako bi to obično trebalo provesti u nedostatku učinkovito primijenjenog sustava provjere (Prilog II. poglavlje II. članak 5. i Prilog III. poglavlje II. članak 3. Osnovne uredbe).
(55)
Ovaj potprogram je stoga podložan uvođenju kompenzacijskih mjera.
(e) Izračun iznosa subvencije
(56)
U nedostatku dozvoljenog sustava povrata carine ili sustava povrata kao zamjene, korist na koju se mogu uvesti kompenzacijske mjere je otpust ukupnih uvoznih carina koje uobičajeno dospijevaju po uvozu ulaznih materijala. U tom je pogledu upozoreno da Osnovna uredba ne predviđa samo kompenziranje „pretjeranog” otpusta carina. U skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) alinejom ii. i Prilogom I. točkom i. Osnovne uredbe, pretjerani otpust carina može se kompenzirati samo kada su ispunjeni uvjeti iz Priloga II. i III. Osnovne uredbe. Međutim, ti uvjeti nisu bili ispunjeni u ovom slučaju. Stoga, ako nije predstavljen prikladan postupak praćenja, gornji izuzetak za program povrata nije primjenjiv, a primjenjuje se uobičajeno pravilo za kompenziranje iznosa neplaćenih carina (otpisani prihod), umjesto pravila za sve navodne pretjerane otpuste. Kako je određeno u Prilogu II. poglavlju II. i Prilogu III. poglavlju II. Osnovne uredbe, nije na tijelu koje provodi ispitni postupak da izračuna takav pretjerani otpust. Naprotiv, u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) alinejom ii. Osnovne uredbe, tijelo koje provodi ispitni postupak samo treba utvrditi dostatni dokaz za pobijanje prikladnosti navodnog sustava provjere.
(57)
Iznos subvencije za trgovačka društva koja se koristila AAS izračunan je na temelju otpisanih uvoznih carina (osnovnih carina i posebnih dodatnih carina) na materijal uvezen na temelju potprograma tijekom RIP-a (brojnik). U skladu s člankom 7. stavkom 1. točkom (a) Osnovne uredbe, pristojbe koje se obvezno plaćaju za dobivanje subvencije odbijene su od iznosa subvencije kada su dostavljeni opravdani zahtjevi. U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, ovaj iznos subvencije dodijeljen je prema izvoznom prometu od prodaje dotičnog proizvoda tijekom RIP-a kao primjereni nazivnik, jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.
(58)
Stopa subvencije utvrđena u odnosu na ovaj program za dotična trgovačka društva tijekom RIP-a iznosila je 0,8 %, odnosno 1,5 %.
3.4. Program za poticanje izvoza osnovnih sredstava (EPCGS)
(59)
Ispitni postupak je pokazao da su dva trgovačka društva ili grupacije trgovačkih društava u uzorku koristila ovaj program tijekom RIP-a. Međutim, utvrđeno je da su primljeni poticaji bili zanemarivi. Stoga se nije smatralo potrebnim dalje procjenjivati mogućnost kompenzacije ovog programa u ovom ispitnom postupku.
3.5. Program za izvozno orijentirane jedinice (EOUS)
(60)
Utvrđeno je da je jedno trgovačko društva u uzorku imalo status EOU-a i primilo subvencije tijekom RIP-a.
(a) Pravna osnova
(61)
Detaljni opis programa EOUS nalazi se u poglavlju 6. politike FT-a 2004.-2009. i politike FT-a 2009.-2014. te u poglavlju 6. HOP-a I. 2004.-2009. i HOP-a I. 2009.-2014.
(b) Prihvatljivost
(62)
Izuzev isključivo trgovinskih društava, sva poduzeća koja se načelno obvezuju izvoziti svu svoju proizvodnju roba ili usluga mogu se uključiti u EOUS. Poduzeća u industrijskim sektorima moraju ispuniti minimalni prag ulaganja u dugotrajnu imovinu kako bi ispunila uvjete za EOUS.
(c) Praktična primjena
(63)
Izvozno orijentirane jedinice mogu se nalaziti i osnovati bilo gdje u Indiji.
(64)
Zahtjev za statusom EOU-a mora sadržavati pojedinosti za razdoblje od sljedećih 5 godina, između ostalog, o planiranim količinama proizvodnje, predviđenoj vrijednosti izvoza, uvoznim potrebama i domaćim potrebama. Nakon što tijela prihvate zahtjev trgovačkog društva, društvu će se priopćiti uvjeti uz to prihvaćanje. Sporazum kojim se društvo priznaje kao trgovačko društvo u okviru EOUS-a vrijedi za razdoblje od pet godina. Sporazum se može obnoviti za daljnja razdoblja.
(65)
Najvažnija je obveza EOU-a, kao što se navodi u politici FT-a 2004.-2009. i politici FT-a 2009.-2014., ostvarivanje neto zarade od mijenjanja deviza (NFE), tj. u referentnom razdoblju (5 godina) ukupna vrijednost izvoza mora biti viša od ukupne vrijednosti uvezene robe.
(66)
Izvozno orijentirane jedinice imaju pravo na sljedeće koncesije:
i.
izuzeće od uvoznih carina na sve vrste robe (uključujući osnovna sredstva, sirovine i potrošni materijal) potrebne za izradu, proizvodnju, obradu ili s tim u vezi;
ii.
izuzeće od trošarine na robu nabavljenu na domaćem tržištu;
iii.
povrat središnjeg poreza na promet, plaćenog na robu koja je nabavljena lokalno;
iv.
pogodnost da prodaju dio proizvodnje na domaćem tržištu do 50 % fob vrijednosti izvoza, podložno ostvarivanju pozitivnih zarada od mijenjanja deviza po plaćanju koncesijskih davanja, tj. trošarina na gotove proizvode;
v.
djelomični povrat carine plaćene na gorivo nabavljeno od domaćih naftnih trgovačkih društava;
vi.
izuzeće od poreza na dohodak koji se uobičajeno plaća na dobit ostvarenu od izvozne prodaje u skladu s odjeljkom 10.B Zakona o porezu na dohodak, na 10 godina od početka poslovanja.
(67)
Jedinice koje posluju prema ovim programima nalaze se pod nadzorom carinskih službenika.
(68)
One su zakonski obvezne voditi ispravnu evidenciju o cjelokupnom uvozu, potrošnji i korištenju svih uvezenih materijala i o ostvarenom izvozu u skladu s odgovarajućim stavkom HOP-a I. 2009.-2014. Ovi se dokumenti trebaju periodično predavati nadležnim tijelima u Indiji u obliku tromjesečnih i godišnjih izvješća o napretku.
(69)
Međutim, „od [EOU-a] se nikada neće zahtijevati da poveže svaku uvoznu pošiljku sa svojim izvozom, prijenosom na druge jedinice, prodajom na DTA ili zalihama”, prema odgovarajućem odjeljku HOP-a I 2009.-2014.
(70)
Domaća se prodaja raspoređuje i bilježi na temelju samostalnog izdavanja potvrda (self-certification). Postupak raspoređivanja izvoznih pošiljki EOU-a nadzire službenik carine/trošarine.
(71)
U ovom je slučaju program EOUS-a koristio jedan od izvoznika u uzorku koji surađuju. Taj je izvoznik koji surađuje iskoristio program za uvoz sirovina, potrošnih materijala i osnovnih sredstava bez uvoznih carina, za nabavljanje robe na domaćem tržištu bez trošarina, za dobivanje povrata poreza na promet i za prodaju dijela svoje proizvodnje na domaćem tržištu. Stoga je izvoznik koji surađuje iskoristio sve koristi opisane u gornjoj uvodnoj izjavi 66. alinejama od i. do vi. Međutim, u pogledu izuzeća od poreza na dohodak prema odjeljku 10.B Zakona o porezu na dohodak, ispitni postupka je pokazao da od 1. travnja 2010. trgovačko društvo više neće ispunjavati uvjete za to izuzeće. Slijedom toga, u kontekstu ovog ispitnog postupka odredbe o izuzeću od poreza na dohodak EOU-a nisu se dalje razmatrale.
(d) Zaključci o EOUS-u
(72)
Izuzeće EOU-a od tri vrste uvoznih carina („osnovna carina”, „davanje za obrazovanje na carinu” (education cess on customs duty) i „davanje za visoko obrazovanje”(higher secondary education cess)) i povrat poreza na promet financijski su doprinos Vlade Indije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) alineje ii. Osnovne uredbe. Vlada se odriče prihoda koji bi bio dospio na naplatu u nedostatku ovog programa, na taj način dodatno prenoseći korist na EOU u smislu članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe, jer je jedinica poboljšala likvidnost time što nije trebala platiti carine koje bi inače bile dospjele i što je dobila povrat poreza na promet.
(73)
Međutim, izuzeće od trošarine i njezinog ekvivalenta carine na uvoz („EED”) ne dovodi do otpisa prihoda koji bi inače bio dospio na naplatu. Trošarina i dodatna carina, ako su plaćene, mogu se koristiti kao kredit za vlastite buduće carinske obveze (takozvani „mehanizam CENVAT”), odnosno sustav koji se može usporediti s PDV-om i koji indijskim trgovačkim društvima omogućuje prijeboj poreza na nabavu s porezima koji se plaćaju na prodaju. Te carine stoga nisu konačne. Korištenje kredita „CENVAT” konačna pristojba tereti samo dodanu vrijednost, ne i ulazne materijale.
(74)
Stoga, samo izuzeće od osnovne carine, davanje za obrazovanje na carinu, davanje za visoko obrazovanje i povrat središnjeg poreza na promet čine subvencije u smislu članka 3. Osnovne uredbe. One de iure zavise od realizacije izvoza te se stoga se smatraju specifičnima i podložnima uvođenju kompenzacijskih mjera na temelju članka 4. stavka 4. prvog podstavka točke (a) Osnovne uredbe. Cilj izvoza EOU-a, kako je navedeno u poglavlju 6.1. politike FT-a 2009.-2014., jest conditio sine qua non za dobivanje poticaja.
(e) Izračun iznosa subvencije
(75)
U skladu s tim, korist protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere je otpust uvoznih carina, osnovne carine, davanja za obrazovanje na carinu, davanja za visoko obrazovanje koji uobičajeno dospijevaju na naplatu nakon uvoza, kao i povrat središnjeg poreza na promet, tijekom RIP-a.
i. Izuzeće od uvoznih carina (osnovne carine, davanja za obrazovanje na carinu, davanje za visoko obrazovanje), povrat središnjeg poreza na promet za sirovine i potrošni materijal
(76)
Iznos subvencije za izvoznike koji su izvozno orijentirane jedinice računao se na temelju iznosa otpisanih uvoznih carina (osnovne carine, davanja za obrazovanje na carinu, davanje za visoko obrazovanje) za materijale uvezene za EOU kao cjelinu i iznosa povrata poreza na promet tijekom RIP-a. Pristojbe koje se obvezno plaćaju za ishođenje subvencije bile su odbijene u skladu s člankom 7. stavkom 1. točkom (a) Osnovne uredbe od te sume kako bi se dobio iznos subvencije kao brojnik. U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, ovaj se iznos subvencije dodjeljivao prema odgovarajućem izvoznom prometu ostvarenom tijekom RIP-a kao primjereni nazivnik, jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije se dodjeljivala u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama. Marža subvencije dobivene na temelju EOUS-a za dotično trgovačko društvo iznosi 4,3 %.
ii. Izuzeće od uvoznih carina (osnovne carine, davanja za obrazovanje na carinu, davanja za visoko obrazovanje) na osnovna sredstva
(77)
Osnovna sredstva nisu fizički uključena u gotovu robu. U skladu s člankom 7. stavkom 3. Osnovne uredbe, korist za dotično trgovačko društvo izračunavala se na temelju iznosa neplaćenih carina na uvezena osnovna sredstva tijekom vremenskog razdoblja koje odražava uobičajeno vrijeme amortizacije takvih osnovnih sredstava u jednom ispitanom trgovačkom društvu. Tako izračunani iznos se zatim pripisuje RIP-u i prilagođen je dodavanjem kamata za to razdoblje kako bi odrazio vrijednost koristi u tom razdoblju, utvrđujući na taj način potpunu korist ovog programa za primatelja. U skladu s člankom 7. stavcima 2. i 3. Osnovne uredbe, ovaj iznos subvencije dodijeljen je prema odgovarajućem izvoznom prometu ostvarenom tijekom RIP-a kao primjereni nazivnik, jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama. Tako dobivena marža subvencije za dotično trgovačko društvo bila je zanemariva.
3.6. Program kreditiranja izvoza (ECS)
(a) Pravna osnova
(78)
Pojedinosti o ovom programu navedene su Glavnom cirkularu DBOD-a br. DIR. (Exp.).BC 01/04.02.02/2007-08 (Kredit za izvoz u rupijima/stranoj valuti) i Glavnom cirkularu DBOD-a br. DIR.(Exp.).BC 09/04.02.02/2008-09 (Kredit za izvoz u rupijima/stranoj valuti) Središnje banke Indije (RBI) koji su upućeni svim komercijalnim bankama u Indiji.
(b) Prihvatljivost
(79)
Proizvođači izvoznici i trgovci izvoznici prihvatljivi su za ovaj program.
(c) Praktična primjena
(80)
Prema ovom programu, RBI obvezno postavlja najviši prag za kamatne stope koje se primjenjuju na kredite za izvoz, koje su obvezne, i u indijskim rupijima i u stranoj valuti, koje komercijalne banke mogu naplaćivati izvozniku. ECS se sastoji od dva potprograma, Programa za kreditiranje izvoza prije otpreme (kredit za pakiranje), koji obuhvaća kredite predviđene za izvoznika za financiranje nabave, prerade, proizvodnje, pakiranja i/ili prijevoza robe prije izvoza, i Programa za kreditiranje izvoza poslije otpreme, koji predviđa zajmove obrtnog kapitala u svrhu financiranja izvoznih potraživanja. RBI nalaže bankama i da osiguraju određeni iznos svojih neto bankovnih kredita za financiranje izvoza.
(81)
Zbog ovih Glavnih cirkulara RBI-a, izvoznici mogu ishoditi kredite za izvoz po povlaštenim kamatnim stopama u usporedbi s kamatnim stopama za redovne komercijalne kredite (gotovinski krediti), koje su određene isključivo prema tržišnim uvjetima. Razlika u stopama može se smanjiti za trgovačka društva s dobrim kreditnim rejtinzima. De facto, trgovačka društva s visokim rejtingom mogu biti u položaju dobiti kredite za izvoz i gotovinske kredite pod istim uvjetima.
(82)
Ustanovljeno je da jedno od trgovačkih društava koristilo ovaj program tijekom RIP-a.
(d) Zaključak o ECS-u
(83)
Povlaštene kamatne stope kredita ECS-a utvrđene u Glavnim cirkularima RBI-a koji su navedeni u uvodnoj izjavi 78. mogu smanjiti troškove kamata izvoznika u usporedbi s troškovima kredita koji su određeni isključivo prema tržišnim uvjetima i u tom slučaju prenose takvom izvozniku korist u smislu članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Financiranje izvoza nije samo po sebi sigurnije od domaćeg financiranja. De facto, obično se smatra rizičnijim, a razina sigurnosti potrebna za određeni kredit, bez obzira na objekt financiranja, isključivo je komercijalna odluka dotične komercijalne banke. Razlika u stopama različitih banaka posljedica je metode RBI-a da odredi maksimalne stope pozajmica pojedinačno za svaku komercijalnu banku.
(84)
Unatoč činjenici da povlaštene kredite prema ECS-u dodjeljuju komercijalne banke, ova je korist financijski doprinos vlade u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) alineje iv. Osnovne uredbe. U ovom kontekstu treba napomenuti da niti članak 3. stavak 1. točka (a) alineja iv. Osnovne uredbe niti Sporazum o subvencijama i kompenzacijskim mjerama ne zahtijevaju terećenje javnih računa, tj. naknadu komercijalnim bankama od strane Vlade Indije, radi uspostavljanja subvencije, već samo nalog vlade za provođenje funkcija opisanih u točkama i., ii. ili iii. članka 3. stavka 1. točke (a) Osnovne uredbe. RBI je javno tijelo, koje je stoga obuhvaćeno definicijom „vlade” kako se navodi u članku 2. točki (b) Osnovne uredbe. U 100 %-tnom je državnom vlasništvu, ostvaruje ciljeve javnog poretka, npr. monetarnu politiku, a njegovu upravu imenuje vlada Indije. RBI usmjerava privatna tijela, u smislu druge alineje članka 3. stavka 1. točke (a) alineje iv. Osnovne uredbe, s obzirom na to da su komercijalne banke vezane za uvjete koje on nameće, između ostalog za najviše pragove za kamatne stope za kredite za izvoz odobrene u Glavnim cirkularima RBI-a i za odredbe RBI-a da komercijalne banke moraju osigurati određeni iznos svojih neto bankovnih kredita za financiranje izvoza. Ovo usmjeravanje obvezuje komercijalne banke da provode funkcije navedene u članku 3. stavku 1. točki (a) alineji i. Osnovne uredbe, u ovom slučaju da osiguraju zajmove u obliku povlaštenog financiranja izvoza. Takav neposredan prijenos sredstava u obliku zajmova pod određenim uvjetima u uobičajenim bi se uvjetima povjerio vladi, a ta se praksa, u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) alineje i. Osnovne uredbe, ne razlikuje bitno od praksa koje vlada uobičajeno slijedi. Ova se subvencija smatra se posebnom i primjerenom za uvođenje kompenzacijskih mjera s obzirom na to da su povlaštene kamatne stope dostupne samo u odnosu na financiranje poslova izvoza pa stoga ovise o realizaciji izvoza prema članku 4. stavku 4. prvom podstavku točki (a) Osnovne uredbe.
(e) Izračun iznosa subvencije
(85)
Iznos subvencije izračunavao se na temelju razlike između kamata plaćenih za kredite za izvoz korištene tijekom RIP-a i iznosa koji bi dotično trgovačko društvo platilo za redovne komercijalne kredite. Ovaj se iznos subvencije (brojnik) dodjeljivao prema ukupnom izvoznom prometu tijekom RIP-a kao primjereni nazivnik u skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije se dodjeljivala u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.
(86)
Stopa subvencije utvrđene u pogledu ovog programa za trgovačko društvo za RIP iznosi 0,4 %.
3.7. Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere
(87)
Na temelju nalaza, kako je sažeto prikazano u donjoj tablici, iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere, izražen ad valorem, utvrđen je u rasponu od 3,3 % do 4,3 %.
PROGRAM →
DEPBS (4)
AAS (4)
EOUS (4)
ECS (4)
Ukupno
TRGOVAČKO DRUŠTVO
Chandan Steel Ltd
1,5 %
1,5 %
0,4 %
3,4 %
Grupacija Venus
2,6 % do 3,4 %
0 do 0,8 %
3,3 % (5)
Viraj Profiles Vpl. Ltd
4,3 %
4,3 %
(88)
U skladu s člankom 15. stavkom 3. Osnovne uredbe, iznos subvencije za trgovačka društva koja su surađivala, a nisu uključena u uzorak, izračunan na temelju ponderiranog prosječnog iznosa subvencije utvrđenog za trgovačka društva koja su surađivala i uključena su u uzorak, iznosi 4,0 %.
(89)
U pogledu svih ostalih izvoznika iz Indije, Komisija je najprije utvrdila razinu suradnje. Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 10., usporedba podataka Eurostata o uvozu i obujma izvoza dotičnog proizvoda u Uniju koji su trgovačka društva ili grupacije prijavile tijekom razdoblja ispitnog postupka s izvozom dotičnog proizvoda u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka pokazuje vrlo visoku razinu suradnje indijskih proizvođača izvoznika, odnosno 100 %. S obzirom na visoku razinu suradnje, stopa subvencije za sva trgovačka društva koja nisu surađivala određena je na razini za trgovačko društvo s najvišom individualnom stopom, tj. 4,3 %.
4. INDUSTRIJA UNIJE
4.1. Proizvodnja Unije
(90)
Za utvrđivanje obujma proizvodnje Unije razmatrala se proizvodnja sljedećih proizvođača iz Unije:
-
osam proizvođača u čije ime je pritužba podnesena,
-
četiri proizvođača koja su poduprla postupak,
-
dvanaest ostalih proizvođača iz Unije u pritužbi, koji nisu niti podnositelji pritužbe, niti su poduprli postupak, ali se nisu niti protivili ovom ispitnom postupku.
(91)
Slijedom toga, proizvodnju Unije čine 24 trgovačka društva za potrebe analize štete kao cjelina.
4.2. Odabir uzoraka proizvođačâ iz Unije
(92)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 17., uzorak od četiri trgovačka društva od onih proizvođača koji su se javili Komisiji i dostavili, kako je određeno u obavijesti o pokretanju postupka, osnovne informacije o svojim aktivnostima koje se odnose na dotični proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka.
(93)
Ta četiri proizvođača iz Unije u uzorku činila su 62 % ukupne proizvodnje industrije Unije tijekom RIP-a.
5. ŠTETA
5.1. Uvodne napomene
(94)
Šteta je procijenjena na temelju podataka o kretanju proizvodnje, proizvodnog kapaciteta, iskorištenosti kapaciteta, prodaje, tržišnog udjela i rasta prikupljenih na razini cijele industrije Unije i podataka o kretanju cijena, zaposlenosti, produktivnosti, profitabilnosti, novčanog toka, sposobnosti prikupljanja kapitala i ulaganja, zaliha, povrata ulaganja i plaća prikupljenih na razini proizvođača iz Unije u uzorku.
5.2. Potrošnja Unije
(95)
Potrošnja Unije utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije u uzorku, podataka o prodaji drugih proizvođača iz Unije koje je dostavio podnositelj pritužbe, podataka o obujmu uvoza na tržištu Unije dobivenih od Eurostata za razdoblje od 2007. do 2009. i odgovora na pitanja o odabiru uzorka za RIP.
2007.
2008.
2009.
RIP
Potrošnja Unije u tonama
315 143
285 548
186 198
202 019
Indeks (2007. = 100)
100
91
59
64
(96)
Potrošnja se smanjila za 36 % tijekom razmatranog razdoblja. Potrošnja se od 2007. do 2009. smanjila za 41 %, ali se blago povećala za 5 postotnih bodova između 2009. i RIP-a.
(97)
Gospodarski pad doprinio je smanjenju potrošnje od 2008., tijekom kojeg su korisnici dotičnog proizvoda, kao što su automobilska industrija, proizvođači kućanskih aparata, kemijska i građevinska industrija, zabilježili veliki pad potražnje za svojim proizvodima. U drugoj polovici RIP-a se stanje na tržištu počelo blago poboljšavati, što je dovelo do manjeg povećanja potražnje za dotičnim proizvodom u usporedbi s prvom polovicom RIP-a.
5.3. Uvoz u Uniju iz dotične zemlje
5.3.1. Obujam i tržišni udio dotičnog uvoza
2007.
2008.
2009.
RIP
Uvoz iz Indije u tonama
32 754
31 962
18 759
23 792
Indeks (2007. = 100)
100
98
57
73
Tržišni udio uvoza
10,39 %
11,19 %
10,07 %
11,78 %
Indeks (2007. = 100)
100
108
97
113
(98)
Na temelju podataka Eurostata za razdoblje od 2007. do 2009. i odgovora na pitanja o odabiru uzoraka za RIP, uvoz dotičnog proizvoda iz Indije slijedio je trend pada potrošnje EU-a i smanjio se za 27 % tijekom razmatranog razdoblja. Najveći pad dogodio se između 2008. i 2008. kada je uvoz pao za 41 postotni bod. Uvoz se zatim povećao za 16 postotnih bodova između 2009. i RIP-a.
(99)
S obzirom na to da je ovo smanjenje manje od smanjenja potrošnje Unije, tržišni udio indijskih proizvođača blago se povećao s 10,39 % 2007. na 11,78 % tijekom RIP-a.
5.3.2. Cijene uvoza i sniženje cijena
2007.
2008.
2009.
RIP
Prosječna uvozna cijena iz Indije (EUR/tona)
3 504
2 908
2 138
1 971
Indeks (2007. = 100)
100
83
61
56
(100)
Prosječna uvozna cijena dotičnog proizvoda iz Indije smanjila se za 44 % s najvećim padom između 2008. i 2009. kada su cijene pale za 22 postotna boda. Iako je ovo smanjenje slijedilo trend pada cijena sirovina, treba napomenuti da je tijekom cijelog razmatranog razdoblja prosječna jedinična uvozna cijena iz Indije bila značajno niža od prosječne jedinične prodajne cijene industrije Unije, što je dovelo do jakog pritiska na prodajne cijene Unije.
(101)
Usporedba za RIP između cijena franko tvornica industrije Unije u uzorku prema nepovezanim kupcima na tržištu Unije s cijenama CIF na granici Unije proizvođačâ izvoznikâ iz Indije, primjereno prilagođene za troškove istovara i carinjenja, pokazala je sniženje cijena u rasponu od 16,7 % do 18,2 %.
5.4. Gospodarsko stanje industrije Unije
(102)
Prema članku 8. stavku 4. Osnovne uredbe, ispitivanje utjecaja subvencioniranog uvoza iz Indije na industriju Unije uključilo je analizu svih važnih gospodarskih čimbenika koji su utjecali na stanje industrije od 2007. do RIP-a.
5.4.1. Podaci koji se odnose na industriju Unije kao cjelinu
(a) Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
2007.
2008.
2009.
RIP
Obujam proizvodnje u tonama
296 576
262 882
159 397
170 557
Indeks (2007. = 100)
100
89
54
58
Proizvodni kapacitet u tonama
478 174
491 016
486 755
476 764
Indeks (2007. = 100)
100
103
102
100
Iskorištenost kapaciteta
62 %
54 %
33 %
36 %
Indeks (2007. = 100)
100
86
53
58
(103)
Između 2007. i RIP-a ukupna proizvodnja industrije Unije se smanjila za 42 %, dok je proizvodni kapacitet ostao stabilan, što je dovelo do smanjenja stope iskorištenosti kapaciteta za 26 postotnih bodova. Smanjenje proizvodnje bilo je veće od smanjenja potrošnje Unije koje se smanjilo za 36 % tijekom razmatranog razdoblja.
(b) Obujam prodaje, tržišni udio
2007.
2008.
2009.
RIP
Prodaja u EU-u u tonama
255 300
230 344
154 602
164 191
Indeks (2007. = 100)
100
90
61
64
Tržišni udio (% potrošnje Unije)
81 %
81 %
83 %
81 %
Indeks (2007. = 100)
100
100
102
100
(104)
Obujam prodaje istovjetnog proizvoda industrije Unije kada se prodaje prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije smanjio se za 36 % tijekom razmatranog razdoblja, pri čemu je do najvećeg smanjenja došlo između 2008. i 2009. kada je prodaja pala za 29 postotnih bodova. Prodaja se zatim blago povećala za 3 postotna boda između 2009. i RIP-a.
(105)
Tržišni udio industrije Unije ostao je stabilan na razini od oko 81 % tijekom razmatranog razdoblja.
(c) Rast
(106)
S obzirom na to da su se i potrošnja Unije i obujam prodaje industrije Unije smanjili za 36 % tijekom razmatranog razdoblja, tržišni udio industrije Unije ostao je relativno stabilan na 81 %.
(d) Visina stvarne marže subvencije
(107)
S obzirom na obujam, tržišni udio i cijene subvencioniranog uvoza iz Indije, utjecaj stvarnih marža subvencije na industriju Unije ne može se smatrati neznatnim.
5.4.2. Podaci o proizvođačima iz Unije u uzorku
(a) Zalihe
(108)
Industrija Unije uglavnom proizvodi prema narudžbi te se, stoga, zalihe ne mogu smatrati razumnim pokazateljem štete. Kretanja zaliha prikazana su u informativne svrhe. Brojke u nastavku odnose se samo na trgovačka društva u uzorku i predstavljaju obujam zaliha na kraju svakog razdoblja.
2007.
2008.
2009.
RIP
Završne zalihe u tonama
25 315
27 736
24 032
19 730
Indeks (2007. = 100)
100
110
95
78
(109)
Obujam zaliha smanjio se za 22 % tijekom razmatranog razdoblja, no izražene kao postotak proizvodnje, zalihe su se povećale sa 16 % na 19,5 %.
(b) Prosječne jedinične prodajne cijene na tržištu Unije i troškovi proizvodnje
2007.
2008.
2009.
RIP
Prosječna prodajna cijena industrije Unije (EUR)
4 478
3 615
2 507
2 521
Indeks (2007. = 100)
100
81
56
56
Jedinični trošak proizvodnje
4 003
3 408
2 900
2 773
Indeks (2007. = 100)
100
85
72
69
(110)
Prosječne jedinične cijene prodaje industrije Unije u uzorku prema nezavisnim kupcima na tržištu Unije smanjile su se za 44 % između 2007. i RIP-a, pri čemu je do najvećeg smanjenja došlo između 2008. i 2009. kada je prodaja pala za 25 postotnih bodova. Međutim, dio ovog smanjenja bio je posljedica pada jediničnog troška proizvodnje dotičnog proizvoda koji se smanjio za 31 % tijekom razmatranog razdoblja. Pad jediničnih troškova uglavnom je uzrokovan smanjenjem cijena sirovina. Ovo se smanjenje blago promijenilo zbog povećanja udjela fiksnih troškova po proizvedenoj jedinici zbog niske razine iskorištenosti kapaciteta.
(c) Zaposlenost, produktivnost i troškovi rada
2007.
2008.
2009.
RIP
Broj zaposlenika
1 044
1 007
947
885
Indeks
100
97
91
85
Produktivnost (u tonama po zaposleniku)
149
141
97
115
Indeks
100
94
65
77
Prosječni troškovi rada po zaposleniku
47 686
48 062
47 131
49 972
Indeks
100
101
99
105
(111)
Zbog smanjenja aktivnosti industrije Unije, broj zaposlenika smanjio se za 15 % tijekom razmatranog razdoblja.
(112)
Troškovi radnika po zaposleniku blago su se povećali za 5 % tijekom razmatranog razdoblja. To se smatra prirodnim povećanjem i manje je od stope inflacije tijekom razmatranog razdoblja. Nadalje, treba napomenuti da troškovi rada ne čine značajan dio ukupnog troška proizvodnje šipaka od nehrđajućeg čelika.
(d) Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
2007.
2008.
2009.
RIP
Profitabilnost prodaje EU-a (% neto prodaje)
9,5 %
3,5 %
-12,8 %
-7,9 %
Indeks
100
37
- 135
-83
Novčani tok (EUR)
44 464 193
13 280 433
-12 678 708
-3 063 190
Indeks
100
30
-29
-7
Ulaganja (u tisućama eura)
18 085 847
15 714 829
4 341 909
4 198 607
Indeks (2007. = 100)
100
87
24
23
Povrat ulaganja
101 %
25 %
-50 %
-33 %
Indeks (2007. = 100)
100
25
-49
-32
(113)
Profitabilnost industrije Unije utvrđena je izražavanjem neto dobiti od prodaje istovjetnog proizvoda prije oporezivanja u postocima prometa od te prodaje. Tijekom razmatranog razdoblja profitabilnost je značajno pala i dobit od više od 9 % 2007. pretvorila u gubitak od gotovo 8 % tijekom RIP-a. Najveći pad dobiti zabilježen je između 2008. i 2009., tj. za više od 16 postotnih bodova.
(114)
Neto novčani tok od istovjetnog proizvoda smanjio se za 107 % od 2007. do RIP-a.
(115)
Godišnje ulaganje u proizvodnju istovjetnog proizvoda smanjilo se za 77 % tijekom razmatranog razdoblja.
(116)
Povrat ulaganja (ROI), izražen kao postotak dobiti od neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja, slijedio je negativan trend profitabilnosti, smanjivši se za 134 postotna boda.
(117)
Nije bilo naznaka da je industrija zabilježila smanjenu mogućnost prikupljanja kapitala tijekom razmatranog razdoblja.
5.5. Zaključak o šteti
(118)
Tijekom razmatranog razdoblja su se gotovo svi pokazatelji štete koji se odnose na industriju Unije razvijali negativno.
(119)
Potrošnja Unije smanjila se za 36 %, obujam prodaje industrije Unije pao je za 36 %, a iskorištenost kapaciteta smanjila se za 42 %. Jedinične prodajne cijene proizvođačâ iz Unije u uzorku smanjile su se za 44 % na razinu ispod troškova. Slijedile su smanjenje cijene indijskog uvoza kako bi se zadržao određeni obujam prodaje i proizvodnje radi pokrivanja fiksnih troškova.
(120)
Profitabilnost je preokrenula dobit od 9,5 % 2007. u gubitak od gotovo 8 % tijekom RIP-a. Ulaganja, novčani tok i povrat ulaganja, također, su slijedili negativan trend, smanjivši se za 77 %, 107 % i 246 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja.
(121)
Samo je jedan pokazatelj, tj. tržišni udio industrije Unije, ostao stabilan na razini od 81 %.
(122)
Na temelju gore navedenog, zaključeno je da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 8. stavka 5. Osnovne uredbe.
6. UZROČNOST
6.1. Uvod
(123)
U skladu s člankom 8. stavkom 5. i člankom 8. stavkom 6. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala je li subvencionirani uvoz iz Indije prouzročio štetu industriji Unije u mjeri koja se može smatrati znatnom. Ispitani su i drugi poznati čimbenici osim subvencioniranog uvoza, koji su u isto vrijeme mogli uzrokovati štetu industriji Unije, kako bi se osiguralo da se moguća šteta koju su uzrokovali ti ostali čimbenici ne pripiše subvencioniranom uvozu.
6.2. Učinak subvencioniranog uvoza
(124)
Smanjenje uvoznih cijena od 44 % tijekom razmatranog razdoblja, kao i visoke marže sniženja cijene utvrđene tijekom RIP-a, u rasponu od 16,7 % do 18,2 %, dogodilo se usporedno s pogoršanjem gospodarskog stanja industrije Unije.
(125)
S obzirom na razinu subvencioniranja izvoznikâ koji surađuju, niska razina cijena subvencioniranog uvoza koja je značajno snizila cijene industrije Unije i njihova prisutnost na tržištu Unije imale su značajnu ulogu u daljnjem pogoršanju negativnog kretanja prodajnih cijena na tržištu Unije. Materijalna šteta koju je pretrpjela industrija Unije najjasnije se vidjeti u niskoj razini prodajnih cijena i velikim financijskim gubicima industrije.
(126)
Prosječne cijene uvoza iz Indije značajno su se smanjile, što je primoralo industriju Unije na sniženje cijena kako bi zadržala određeni promet, no po cijenama koje stvaraju gubitak kako bi se pokrili barem fiksni troškovi. Kao rezultat toga, financijsko stanje industrije Unije jako se pogoršalo od 2008.
(127)
Na temelju gore navedenog, privremeno se zaključuje da je subvencionirani uvoz iz Indije, koji je značajno snizio cijene industrije Unije tijekom RIP-a, imao odlučujuću ulogu u šteti koju je pretrpjela industrija Unije, što se odražava u njezinom slabom financijskom stanju te u pogoršanju gotovo svih pokazatelja štete.
6.3. Učinak ostalih čimbenika
(128)
Ostali čimbenici koji su ispitani u kontekstu uzročnosti su gospodarska kriza, razvoj potrošnje EU-a, trošak proizvodnje, uvoz iz ostalih trećih zemalja i realizacija izvoza industrije Unije u uzorku.
6.3.1. Gospodarska kriza, razvoj potrošnje EU-a i trošak proizvodnje
(129)
Gospodarski pad doprinio je smanjenju potrošnje i pritisku na cijene. Niska razina potražnje za određenim šipkama od nehrđajućeg čelika dovela je do smanjenja proizvodnje industrije Unije i djelomično doprinijela padu prodajnih cijena.
(130)
U uobičajenim gospodarskim uvjetima te kod izostanka jačeg pritiska subvencioniranog uvoza na cijene, industrija Unije mogla je imati poteškoće u suočavanju sa smanjenjem potrošnje i naknadnim povećanjem fiksnih troškova proizvodnje zbog niske iskorištenosti kapaciteta s kojima se suočila između 2007. i RIP-a. Međutim, subvencionirani uvoz pojačao je utjecaj gospodarskog pada i onemogućio prodaju po proizvodnoj cijeni ili iznad nje između 2009. i RIP-a.
(131)
Na temelju gore navedenog se čini da je smanjenje potražnje u EU-u povezano s gospodarskom krizom zabilježenom u sektoru doprinijelo šteti koju je pretrpjela industrija Unije. Međutim, smatra se da time nije prekinuta uzročno-posljedična veza utvrđena u odnosu na jeftini subvencionirani uvoz iz Indije.
6.3.2. Uvoz iz ostalih trećih zemalja
2007.
2008.
2009.
RIP
Uvoz iz ostalih trećih zemalja u tonama
27 089
23 242
12 837
14 036
Indeks
100
86
47
52
Tržišni udio iz ostalih trećih zemalja
8,60 %
8,14 %
6,89 %
6,95 %
Indeks
100
95
80
81
Prosječna cijena uvoza
4 820
4 487
3 756
3 501
Indeks
100
93
78
73
(132)
Na temelju podataka Eurostata, obujam uvoza određenih šipaka od nehrđajućeg čelika u Uniju podrijetlom iz trećih zemalja na koje se ne odnosi ovaj ispitni postupak smanjio se za 48 % tijekom razmatranog razdoblja. Odgovarajući tržišni udio ostalih trećih zemalja smanjio se za 19 %.
(133)
Prosječne cijene tog uvoza bile su više od cijena indijskih proizvođača izvoznika pa i onih industrije Unije. Na temelju navedenog, privremeno se zaključuje da uvoz iz ostalih trećih zemalja nije doprinio šteti koju je pretrpjela industrija Unije.
6.3.3. Realizacija izvoza industrije Unije u uzorku
2007.
2008.
2009.
RIP
Izvozna prodaja u tonama
10 850
9 158
5 440
6 299
Indeks
100
84
50
58
Jedinična prodajna cijena u eurima
4 452
3 728
2 495
2 388
Indeks
100
84
56
54
(134)
Tijekom razmatranog razdoblja se obujam izvozne prodaje industrije Unije u uzorku smanjio za 42 %, a jedinična prodajna cijena za 46 %. Iako taj izvoz čini samo 6 % njezine ukupne prodaje tijekom RIP-a, ne može se isključiti da je taj rezultat imao negativan učinak na industriju Unije. Međutim, smatra se da, s obzirom na mali obujam izvoza, učinak ne može prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između subvencioniranog uvoza i utvrđene štete.
6.4. Zaključak o uzročnosti
(135)
Ispitni postupak je pokazao da drugi poznati čimbenici, kao što su uvoz iz trećih zemalja, izvoz industrije Unije i smanjenje potrošnje, nisu bili odlučujući uzrok štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(136)
Vremensko poklapanje između, s jedne strane, subvencioniranog uvoza iz Indije i utvrđenog sniženja cijena te, s druge strane, pogoršanja stanja industrije Unije, dovodi do zaključka da je subvencionirani uvoz prouzročio materijalnu štetu koju je pretrpjela industrija Unije u smislu članka 8. stavka 5. Osnovne uredbe.
7. INTERES UNIJE
7.1. Opća razmatranja
(137)
U skladu s člankom 31. Osnovne uredbe, ispitano je postoje li, unatoč privremenom nalazu o štetnom subvencioniranju, utemeljeni razlozi za zaključak da u ovom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije. Razmotren je učinak mogućih mjera na sve stranke uključene u postupak i posljedice nepoduzimanja mjera.
7.2. Interes industrije Unije
(138)
Industrija Unije je pretrpjela štetu zbog subvencioniranog uvoza dotičnog proizvoda iz Indije. Također se podsjeća da je većina gospodarskih pokazatelja industrije Unije pokazala negativno kretanje tijekom razmatranog razdoblja. Uzimajući u obzir prirodu štete (tj. značajne gubitke), daljnje značajno pogoršanje stanja industrije Unije čini se neizbježnim u slučaju izostanka mjera.
(139)
Očekuje se da će uvođenje mjera spriječiti daljnje poremećaje na tržištu i ponovno uspostaviti pošteno tržišno natjecanje.
(140)
Ako se mjere ne uvedu, cijene bi i dalje bile ispod razine troška, a dobit proizvođačâ iz Unije dodatno bi se pogoršala. Ovo bi bilo neodrživo u srednjoročnom ili dugoročnom razdoblju U pogledu nastalih gubitaka i visoke razine ulaganja u proizvodnju, može se očekivati da većina proizvođača iz Unije neće moći osigurati povrat ulaganja ako se mjere ne uvedu.
(141)
Osim toga, s obzirom na to da industriju Unije čine srednja i velika poduzeća koja se nalaze u cijeloj Uniji, uvođenje kompenzacijskih mjera pomoći će u zadržavanju razine zaposlenosti u tim područjima.
(142)
Privremeno se, stoga, zaključuje da bi uvođenje kompenzacijskih pristojba bilo u interesu industrije Unije.
7.3. Interes uvoznikâ
(143)
Svi uvoznici poznati Komisiji zamoljeni su da se jave i dostave osnovne informacije o svojim aktivnostima u vezi s dotičnim proizvodom. Četiri su uvoznika odgovorila na odabir uzoraka. Upitnici su poslani na sva četiri uvoznika, no samo je jedan uvoznik odgovorio. Posjet radi provjere u prostorijama tog uvoznika koji se nalazi u Njemačkoj predviđen je u kasnijoj fazi ispitnog postupka.
(144)
U slučaju uvođenja kompenzacijskih pristojba ne može se isključiti da bi se razina uvoza podrijetlom iz dotične zemlje mogla smanjiti, što bi utjecalo na gospodarsko stanje uvoznikâ. Međutim, učinak na uvoznike svakog povećanja cijena uvoza dotičnog proizvoda trebao bi samo vratiti tržišno natjecanje na tržište Unije i ne bi trebao spriječiti uvoznike da prodaju dotični proizvod. Osim toga, mali udio troškova dotičnog proizvoda u ukupnim troškovima krajnjih korisnika trebao bi olakšati uvoznicima prebacivanje povećanja cijene na njihove kupce. Na temelju toga, privremeno je zaključeno da uvođenje kompenzacijskih pristojba vjerojatno neće imati snažni negativni učinak na stanje uvoznikâ u Uniji.
7.4. Interes korisnikâ
(145)
Upitnici su poslani svim strankama koje su u pritužbi navedene kao korisnici. Nijedno od dvadeset dva trgovačka društva nije odgovorilo.
(146)
Podsjeća se da dotični proizvod ima široki raspon primjena, uključujući automobilsku industriju, proizvođače kućanskih aparata, medicinskih i laboratorijskih instrumenata itd. Međutim, u ovom postupku su korisnici intermedijarna trgovačka društva koja proizvode i dostavljaju elemente za gore navede svrhe. S obzirom na to, očekuje se da će ti korisnici moći prenijeti cjelokupno ili gotovo cijelo povećanje cijena proizašlo iz uvođenja kompenzacijskih pristojba na krajnje korisnike, imajući na umu da će za potonje učinak takvih mjera biti zanemariv.
(147)
Privremeno se, stoga, zaključuje da učinak na troškove korisnika proizašle iz uvođenja kompenzacijskih pristojba ne bi bio značajan.
7.5. Zaključak o interesu Unije
(148)
S obzirom na gore navedeno, privremeno se zaključuje da nema uvjerljivih razloga za neuvođenje kompenzacijskih pristojba na uvoz određenih šipaka od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije.
8. PRIJEDLOG PRIVREMENIH KOMPENZACIJSKIH MJERA
8.1. Razina uklanjanja štete
(149)
S obzirom na donesene zaključke u pogledu subvencioniranja, štete, uzročnosti i interesa Unije, potrebno je uvesti privremene kompenzacijske mjere kako bi se spriječila daljnja šteta koju industriji Unije uzrokuje subvencionirani uvoz.
(150)
Za potrebe utvrđivanja razine navedenih mjera u obzir su uzete utvrđene marže subvencija i iznos pristojbe potreban za uklanjanje štete koju je pretrpjela industrija Unije, ne prelazeći utvrđenu maržu subvencije.
(151)
Kod izračuna iznosa pristojbe potrebnog za uklanjanje učinaka štetnog subvencioniranja, smatralo se da bi sve mjere trebale omogućiti industriji Unije da pokrije troškove proizvodnje i da ostvari dobit prije oporezivanja koju industrija ove vrste u sektoru može razumno ostvariti u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, odnosno u izostanku subvencioniranog uvoza, od prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji. Smatra se da se dobit koja bi se mogla ostvariti u izostanku subvencioniranog uvoza treba temeljiti na prosječnoj profitnoj marži prije oporezivanja proizvođačâ iz Unije u uzorku iz 2007. To je zadnja godina prije RIP-a kada je industrija Unije mogla ostvariti uobičajenu profitnu maržu. Smatra se, stoga, da se profitna marža od 9,5 % prometa treba smatrati primjerenim minimumom koji je industrija Unije mogla očekivati u izostanku štetnog subvencioniranja.
(152)
Na toj je osnovi izračunana neštetna cijena istovjetnog proizvoda za industriju Unije. Neštetna cijena dobivena je zbrojem gore navedene profitne marže od 9,5 % i troška proizvodnje.
(153)
Potrebno povećanje cijene zatim je određeno na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene proizvođačâ izvoznikâ koji su surađivali iz Indije, kako je utvrđen za izračune sniženja cijena (vidjeti uvodnu izjavu 101.), s neštetnom cijenom proizvodâ koje je industrija Unija prodala na tržištu Unije tijekom RIP-a. Sve razlike koje su posljedica navedene usporedbe izražene su kao postotak prosječne ukupne uvozne vrijednosti CIF.
8.2. Privremene mjere
(154)
S obzirom na prethodno navedeno, smatra se da, u skladu s člankom 12. stavkom 1. Osnovne uredbe, treba uvesti privremene kompenzacijske mjere na uvoz podrijetlom iz Indije na razini nižoj od marža subvencije i štete, u skladu s pravilom niže pristojbe.
(155)
Na temelju gore navedenoga, utvrđene su stope kompenzacijske pristojbe uspoređivanjem marža uklanjanja štete i marža subvencije. Stoga predložene stope kompenzacijske pristojbe iznose kako slijedi:
Trgovačko društvo
Marža subvencije
Marža štete
Stopa privremene kompenzacijske pristojbe
Chandan Steel Ltd
3,4 %
28,6 %
3,4 %
Venus group
3,3 %
45,9 %
3,3 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd
4,3 %
51,5 %
4,3 %
Trgovačka društva koja surađuju, a nisu uključena u uzorak
4,0 %
44,4 %
4,0 %
Sva ostala trgovačka društva
4,3 %
51,5 %
4,3 %
(156)
Pojedinačne stope kompenzacijske pristojbe za svako trgovačko društvo određene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga iste odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih trgovačkih društava. Te stope pristojba (nasuprot pristojbi na razini zemlje koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”) isključivo se primjenjuju na uvoz proizvodâ podrijetlom iz Indije koje su proizvela ta trgovačka društva, a tako i navedeni specifični pravni subjekti. Uvezeni proizvod koje proizvodi neko drugo trgovačko društvo koje se ne spominje posebno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s onima koji se posebno spominju, ne mogu koristiti te stope i podložni su stopama pristojbe koje se primjenjuju na „sva ostala trgovačka društva”.
(157)
Svaki zahtjev kojim se traži primjena tih individualnih stopa kompenzacijskih pristojba (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog tijela) upućuje se bez odlaganja Komisiji (6) sa svim relevantnim podacima, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, na primjer, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog tijela. Prema potrebi, Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava koja imaju koristi od individualnih stopa pristojbe.
9. OBJAVA
(158)
Gornji privremeni nalazi objavljuju se svim zainteresiranim strankama koje će se pozvati da iznesu svoje stavove u pisanom obliku i zatraže raspravu. Njihovi će se komentari analizirati i uzeti u obzir, kada je opravdano, prije donošenja bilo kakvih konačnih odluka. Nadalje, treba naglasiti da su nalazi u vezi s uvođenjem kompenzacijskih pristojba za potrebe ove Uredbe privremeni i mogu se ponovo razmatrati za potrebe konačnih nalaza,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se privremena kompenzacijska pristojba na uvoz šipaka i profila od nehrđajućeg čelika, hladno obrađenih ili hladno dovršenih bez daljnje obrade, osim šipaka i profila, kružnog presjeka, promjera 80 mm ili više, podrijetlom iz Indije, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 i 7222 20 89.
2. Stopa privremene kompenzacijske pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, prije carinjenja, za proizvod opisan u stavku 1. i koji proizvode trgovačka društva u nastavku iznosi kako slijedi:
Trgovačko društvo
Pristojba (%)
Dodatna oznaka TARIC
Chandan Steel Ltd, Mumbai
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai; Precision Metals, Mumbai;
3,3
B003
Hindustan Inox Ltd, Mumbai;
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai,
Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane
4,3
B004
Trgovačka društva navedena u Prilogu
4,0
B005
Sva ostala trgovačka društva
4,3
B999
3. Puštanje u slobodan promet u Uniji proizvoda iz stavka 1. podliježe dostavi osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.
4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
1. Ne dovodeći u pitanje članak 30. Uredbe Vijeća (EZ) br. 597/2009, zainteresirane stranke mogu zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je donesena Uredba, iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti od Komisije usmeno saslušanje u roku od 1 mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.
2. Na temelju članka 31. stavka 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 597/2009, dotične stranke mogu dati svoje primjedbe vezano za primjenu ove Uredbe u roku od 1 mjeseca od datuma njezina stupanja na snagu.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 1. ove Uredbe primjenjuje se u razdoblju od 4 mjeseca.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 22. prosinca 2010.