ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 28. září 2010
o zastavení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých polyethylentereftalátů pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů a o uvolnění částek zajištěných v podobě uložených prozatímních cel
(2010/577/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) („základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) Komise dne 3. září 2009 informovala o zahájení antidumpingového řízení, pokud jde o dovoz některých polyethylentereftalátů („PET“) pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů („dotčené země“) do Unie. Nařízením (EU) č. 472/2010 (3) („prozatímní nařízení“) Komise dne 1. června 2010 uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých polyethylentereftalátů pocházejících z Íránu a Spojených arabských emirátů.
(2)
Řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který podal dne 20. července 2009 Polyethylene Terephthalate Committee of Plastics Europe (Výbor pro polyethylentereftaláty při Plastics Europe) („žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých polyethylentereftalátů v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 („období šetření“). Posouzení vývojových tendencí týkajících se stanovení újmy se vztahovalo na období od 1. ledna 2006 do konce období šetření („posuzované období“).
(4)
V rámci souběžného antisubvenčního řízení bylo podle nařízení Komise (EU) č. 473/2010 (4) uloženo prozatímní vyrovnávací clo na dovoz některých polyethylentereftalátů pocházejících z Íránu a Spojených arabských emirátů.
2. Následný postup
(5)
Po poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření („poskytnutí prozatímních informací“), se některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení.
(6)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Po poskytnutí prozatímních informací byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby odpovídajícím způsobem upravena.
(7)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit zastavení řízení a uvolnit částky zajištěné v podobě uložených prozatímních cel („poskytnutí konečných informací“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky.
(8)
Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla zjištění podle potřeby odpovídajícím způsobem upravena.
3. Strany dotčené řízením
(9)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že vzorek výrobců v EU nebyl reprezentativní a jednotný, a že tudíž analýza újmy vykazovala nedostatky. Bylo zejména tvrzeno, že výběr vzorku nebyl nezbytný, jelikož počet výrobců nebyl velký. Dále bylo také tvrzeno, že „umělým“ rozdělením skupin společností na jednotlivé právní subjekty vzorek neobsahuje některé přední společnosti na trhu (Artenius, M&G Polimeri) a že metodika výběru vzorku není jednotná, neboť vzorek rovněž zahrnoval dvě skupiny společností. Rovněž se tvrdilo, že vzorek nebyl reprezentativní, jelikož neobsahoval žádného výrobce, který v dostatečném množství prodává výrobky zpracovateli PET ve spojení. Orgány proto údajně nemohly posoudit skutečnou schopnost výrobního odvětví Unie zajistit dodávky a nevzaly v úvahu střet zájmů výrobního odvětví Unie. Navíc jelikož jedna společnost neposkytla veškeré potřebné informace a byla ze vzorku vyloučena, reprezentativnost se údajně snížila na 28 % výroby v EU. Stejné strany tvrdily, že vybraný vzorek nebyl statisticky reprezentativní.
(10)
Co se týká tvrzení, že výběr vzorku nebyl nezbytný, jelikož počet výrobců nebyl vysoký, znovu se opakuje, že za účelem výběru vzorku se přihlásilo čtrnáct výrobců v Unii, kteří patří do osmi skupin společností. Vzhledem k objektivně vysokému počtu výrobců v EU, kteří spolupracovali, tj. čtrnácti, byl v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení použit výběr vzorku na základě největšího reprezentativního objemu prodeje, který bylo možné v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumat. Vybraný vzorek zahrnoval pět jednotlivých společností (se šesti výrobními závody).
(11)
S ohledem na první tvrzení týkající se reprezentativnosti vzorku je nutno podotknout, že orgány mohou zahrnout jednotlivé společnosti, které jsou součástí skupiny společností, do vzorku, pokud jsou reprezentativní a vedou oddělené účetnictví. V opačném případě by šetření u všech čtrnácti výrobců v EU, kteří patří do osmi skupin společností, zamezilo včasnému dokončení šetření. Skutečnost, že do vzorku byly zahrnuty dvě skupiny společností, však není v rozporu s metodikou výběru vzorku, která byla v tomto případě použita, tj. největší reprezentativní objemy prodeje odběratelům v EU.
(12)
Pokud jde o skupinu Indorama, tato skupina měla v období šetření dva různé výrobní závody - jeden v Nizozemsku a jeden ve Spojeném království. Zařazení této skupiny do vzorku je v souladu s použitou metodikou výběru vzorku, jelikož tyto výrobní závody tvořily z právního a finančního hlediska jeden subjekt. Co se týká společnosti Equipolymers, která měla v období šetření dva oddělené subjekty vyrábějící PET (jeden v Itálii a jeden v Německu), společnost poskytla konsolidované údaje pro oba výrobní závody. Vzhledem ke skutečnosti, že tyto konsolidované údaje bylo možné ověřit v průběhu jedné inspekce v ústředí společnosti, bylo rozhodnuto tyto konsolidované údaje akceptovat a považovat pro účely tohoto řízení podniky společnosti Equipolymers vyrábějící PET za jeden subjekt. Pokud jde o tvrzení, že do vzorku měly být zařazeny společnosti Artenius a M&G Polimeri, protože zaujímají přední místo na trhu, podotýká se, že žádný z jejich jednotlivých subjektů nepatřil ke společnostem s nejvyšším objemem prodeje odběratelům v EU.
(13)
Co se týká tvrzení, že vzorek nebyl reprezentativní, protože nezahrnoval jednoho výrobce, který vyrábí především pro vnitřní spotřebu, je třeba poznamenat, že schopnost zajistit dodávky lze přezkoumat v rámci analýzy zájmu Unie, je-li takovéto tvrzení předloženo, a za tímto účelem lze vlastní spotřebu odečíst od objemu výroby. Není proto nutné, aby byl za účelem přezkoumání některých činitelů újmy takovýto výrobce zařazen do vzorku. Za druhé, jakýkoli dvojí zájem vyplývající z postavení společnosti jako výrobce v EU a současně zpracovatele lze rovněž posoudit v analýze zájmu Unie. Postavení určité společnosti jako výrobce v EU i jako zpracovatele nesouvisí s výkonností výrobního odvětví Unie, pokud se jako srovnávací měřítko bere prodej odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení. Toto tvrzení se proto zamítá.
(14)
Pokud jde o tvrzení ohledně celkové reprezentativnosti vzorku, znovu se zdůrazňuje, že omezení počtu společností zařazených do vzorku na čtyři snížilo reprezentativnost z 65 % na 47 % prodeje všech spolupracujících výrobců. Na stejné čtyři společnosti připadalo 52 % výroby v Unii. To se považuje za reprezentativní vzorek výrobců v EU, pokud jde o prodej nezávislým odběratelům v EU.
(15)
Co se týká tvrzení, že vybraný vzorek nebyl statisticky reprezentativní, uvádí se, že čl. 17 odst. 1 základního nařízení jednoznačně umožňuje, aby jako alternativa „statisticky reprezentativního“ vzorku byl vzorek založen na největším reprezentativním objemu prodeje, který může být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán.
(16)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se zjištění, 3. až 10. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(17)
Připomíná se, že ve 12. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byl dotčený výrobek definován jako polyethylentereftalát s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g, podle normy ISO 1628-5, pocházející z dotčených zemí a v současnosti kódu KN 3907 60 20.
(18)
Ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo mimoto uvedeno, že šetřením bylo prokázáno, že PET vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie a PET vyráběné a prodávané na domácích trzích v dotčených zemích a vyvážené do Unie představují obdobné výrobky.
(19)
Jelikož se výrobek, který byl předmětem šetření, považoval za homogenní výrobek, nebyl za účelem výpočtu dumpingového rozpětí a rozpětí újmy dále rozdělen na různé typy výrobku.
(20)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že by PET měly být rozděleny na různé typy výrobku podle jejich viskozitního čísla, jelikož viskozitní číslo je zásadní pro určení různých použití vyráběných typů PET. Usuzovalo se, že by toto tvrzení mělo být uznáno, a metodika výpočtu dumpingového rozpětí a rozpětí újmy byla příslušně upravena.
C. DUMPING
(21)
Jak bylo vysvětleno výše ve 20. bodě odůvodnění, metodika pro výpočet dumpingového rozpětí byla přizpůsobena a dumpingové rozpětí je nyní vypočítáno pro každou dotčenou zemi jednotlivě pro každý typ výrobku.
1. Írán
1.1 Běžná hodnota
(22)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená v 16. až 18. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
1.2 Vývozní cena
(23)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená v 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
1.3 Srovnání
(24)
V 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo uvedeno, že íránský vývozce nebyl schopen vyčíslit domnělý účinek sankcí vůči Íránu způsobem, který by byl podložen důkazy. Společnost ve svých připomínkách k pozatímnímu nařízení tvrdila, že zajištění spravedlivého srovnání je záležitostí orgánu provádějícího šetření a nikoliv vývozce. Podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení však lze provést úpravu o rozdíly v jiných činitelích, pokud se prokáže, že ovlivňují srovnatelnost cen, zejména pokud se prokáže, že na základě rozdílů v těchto činitelích platí odběratelé na domácím trhu trvale různé ceny. Neboť je věcí vyvážejícího výrobce prokázat existenci jakéhokoli dalšího činitele, toto tvrzení se zamítá a metodika vysvětlená v 20. až 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
1.4 Dumpingové rozpětí
(25)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená ve 24. až 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(26)
Konečné dumpingové rozpětí pro Írán, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, je 26,8 %.
2. Pákistán
2.1 Běžná hodnota
(27)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená ve 27. až 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
2.2 Vývozní cena
(28)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená v 30. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
2.3 Srovnání
(29)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená ve 31. až 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
2.4 Dumpingové rozpětí
(30)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená v 33. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(31)
Konečné dumpingové rozpětí pro jediného pákistánského vyvážejícího výrobce, společnost Novatex Limited, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, je 0,6 %, tj. pod minimální úrovní ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení.
(32)
Vzhledem k tomu, že v Pákistánu neexistují další výrobci dotčeného výrobku, neměla by být uložena žádná konečná opatření.
3. Spojené arabské emiráty
3.1 Běžná hodnota
(33)
V návaznosti na změnu metodiky vysvětlenou v 20. a 21. bodě odůvodnění se výsledky posouzení běžného obchodního styku popsaného v 37. a 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení změnily s ohledem na některé typy výrobku. Jestliže tedy objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr ziskového prodeje pouze daného typu.
(34)
Pokud neexistoval ziskový prodej určitého typu výrobku, mělo se za to, že prodané množství tohoto typu výrobku nebylo dostatečné k tomu, aby domácí cena byla vhodným základem pro stanovení běžné hodnoty.
(35)
Pokud u některého typu výrobku prodávaného vyvážejícími výrobci nebylo možné pro stanovení běžné hodnoty použít ceny na domácím trhu, byla běžná hodnota určena v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(36)
Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoveny podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které vyvážející výrobce, který je předmětem šetření, skutečně zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
3.2 Vývozní cena
(37)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená v 39. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
3.3 Srovnání
(38)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená ve 40. až 41. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
3.4 Dumpingové rozpětí
(39)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená v 42. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(40)
Konečné dumpingové rozpětí pro jediného vyvážejícího výrobce ze SAE, společnost JBF RAK LLC, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, je 0,6 %, tj. pod minimální úrovní ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení.
(41)
Vzhledem k tomu, že ve SAE neexistují další výrobci dotčeného výrobku, neměla by být uložena žádná konečná opatření.
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii, výrobní odvětví Unie a spotřeba v Unii
(42)
S ohledem na výrobu v Unii, výrobní odvětví Unie a spotřebu v Unii nebyly obdrženy žádné připomínky. Zjištění uvedená ve 45. až 50. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzují.
2. Dovoz z dotčených zemí
2.1 Souhrnné posouzení vlivů dotčeného dovozu
(43)
Znovu se opakuje, že v 52. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se mělo za to, že dumpingové rozpětí zjištěné pro Pákistán je nepatrné, že vliv dotčeného dovozu nemůže být posuzován spolu s dovozem, u kterého byl dumping prozatímně zjištěn, z Íránu a SAE.
(44)
Vzhledem k tomu, že další šetření ukázalo, že dumpingové rozpětí pro SAE je také nepatrné, má se za to, že vliv dotčeného dovozu nemůže být posuzován spolu s dumpingovým dovozem z Íránu. Kumulativní posouzení dovozu se tudíž neprovede.
2.2 Objem dotčeného dovozu
(45)
Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku do EU začal v roce 2006 na poměrně nízké úrovni, ale postupně rostl až do období šetření a v období šetření dosahoval 55 500 tun. Konkrétně dovoz z Íránu se mezi rokem 2006 a 2007 více než zdvojnásobil a posléze se v roce 2008 ve srovnání s rokem 2007 dále zvýšil o více než 100 procentních bodů a mezi rokem 2008 a obdobím šetření o dalších téměř 130 procentních bodů.
Tabulka 1
2006
2007
2008
Období šetření
Objem dumpingového dovozu z Íránu (v tunách)
11 752
26 624
40 101
55 500
Index (2006 = 100)
100
227
341
472
Podíl dumpingového dovozu z Íránu na trhu
0,4 %
0,9 %
1,4 %
1,9 %
Zdroj: Eurostat.
2.3 Podíl dotčeného dovozu na trhu
(46)
Podíl na trhu, jenž připadal na dumpingový dovoz z Íránu, v roce 2006 činil 0,4 % a v průběhu posuzovaného období stabilně rostl, a to o 1,5 procentního bodu. Konkrétně vzrostl o 0,5 procentního bodu mezi rokem 2006 až 2007, o další 0,5 procentního bodu mezi rokem 2007 až 2008 a o 0,5 procentního bodu mezi rokem 2008 a obdobím šetření. V průběhu období šetření byl podíl dumpingového dovozu z Íránu na trhu 1,9 %.
2.4 Ceny
i) Vývoj cen
(47)
Průměrná dovozní cena poklesla v posuzovaném období o 11 %, přičemž k nejprudšímu poklesu došlo mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Konkrétně průměrná cena zůstala v roce 2007 neměnná a poklesla o 2 procentní body v roce 2008, načež v období šetření klesla o dalších 9 procentních bodů.
Tabulka 2
2006
2007
2008
Období šetření
Ceny dovozu z Íránu (v EUR za tunu)
1 033
1 034
1 008
920
Index
100
100
98
89
Zdroj: Eurostat.
ii) Cenové podbízení
(48)
Po poskytnutí prozatímních informací íránský vývozce uvedl, že jeho rozpětí újmy je nadhodnoceno, jelikož zjištěná vážená průměrná jednotková prodejní cena byla kvůli nesprávnému výpočtu výše úpravy s ohledem na obchodní úroveň podhodnocena; nebylo však navrženo žádné jiné vyčíslení úpravy s ohledem na obchodní úroveň. Základem pro obchodní úroveň použitým pro prozatímní výpočet skutečně byla pevně stanovená částka za tunu, což je provize, kterou účtuje spolupracující zástupce pro dovoz a která představuje přibližně 1 % průměrné ceny CIF. Žádné další informace ohledně této úpravy nejsou k dispozici a tvrzení se proto zamítá. Stejná strana rovněž tvrdila, že se zdá, že 2 % sazba použitá u nákladů po dovozu je podhodnocená. V tomto ohledu se znovu opakuje, že při tomto šetření nespolupracoval žádný dovozce a nebylo možné ověřit skutečné náklady po dovozu. Jelikož nebyly k dispozici žádné jiné informace, byla použita stejná sazba jako v předchozích řízeních.
(49)
Na základě výše uvedeného je jednoznačně potvrzeno, že u dumpingových výrobků pocházejících z Íránu prodávaných v Unii docházelo k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 3,2 %.
3. Stav výrobního odvětví Unie
(50)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že újma neexistuje, neboť vzhledem k údajně nesprávnému vzorku není možné výsledky extrapolovat na celé výrobní odvětví Unie. Například bylo tvrzeno, že skutečnost, že jedna společnost (která nebyla zařazena do vzorku) uvedla, že využívala více než 100 % své kapacity, jednoznačně znamená, že k újmě nedocházelo. Podotýká se, že předložené informace jsou výtahem podání této společnosti burzovním orgánům a nebyly ověřeny. Tyto informace nejsou v souladu s informacemi obsaženými ve spisu. Navíc využití kapacity u jednoho výrobce v EU nemůže samo o sobě každopádně změnit zjištění ohledně újmy týkající se téměř všech ostatních ukazatelů újmy způsobené výrobcům v EU, kteří byli zařazeni do vzorku, a ostatním výrobcům v EU.
(51)
Vzhledem k tomu, že nebyla vznesena žádná další tvrzení či připomínky, 63. až 82. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
4. Závěr o újmě
(52)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné konkrétní připomínky, závěr o újmě formulovaný v 83. až 85. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Dopad dumpingového dovozu
(53)
Ve stejnou dobu jako ke zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie došlo ke zvýšení objemu dumpingového dovozu z Íránu téměř pětkrát mezi rokem 2006 a obdobím šetření a tomu odpovídajícímu navýšení podílu na trhu Unie, tj. o 1,5 procentního bodu, jakož i ke zjištěnému cenovému podbízení (3,2 % v období šetření). Lze proto dospět k závěru, že dumpingový dovoz z Íránu měl vliv na zjištěnou újmu výrobního odvětví Unie.
(54)
Je důležité zdůraznit, že v rámci souběžného antisubvenčního řízení bylo zjištěno, že kumulovaný subvencovaný dovoz z Pákistánu, SAE a Íránu způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
(55)
Na druhé straně, vzhledem ke značným objemům a nízkým cenám dovozu z Koreje a Pákistánu se dále potvrzuje, že tento dovoz, jak se uvádí v 94. a 96. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie do určité míry přispěl.
(56)
V tomto řízení také docházelo k cenovému podbízení výrobnímu odvětví Unie u značného dovozu ze SAE (přibližně 150 000 tun).
(57)
Podíl íránského dovozu na trhu byl v roce 2006 a 2007 méně než 1 % a v období šetření představoval jen necelá 2 %, což odpovídá 55 000 tunám.
(58)
Je třeba též podotknout, že podbízení zjištěné u íránského výrobce bylo nižší než v případě nedumpingového dovozu ze SAE.
2. Závěr o příčinné souvislosti
(59)
Závěrem, zatímco výše uvedený rozbor ukázal, že dumpingový dovoz pocházející z Íránu měl určitý nepříznivý účinek na situaci ve výrobním odvětví Unie, tento účinek, je-li posuzován samostatně, neexistoval do té míry, že by mohl být považován za podstatný, jak požaduje čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZASTAVENÍ ŘÍZENÍ
(60)
Šetření ukázalo, že dovoz dotčeného výrobku z Pákistánu a SAE nebyl prodáván za dumpingové ceny. Řízení týkající se Pákistánu a SAE by tudíž mělo být zastaveno bez uložení opatření.
(61)
Šetření ukázalo, že dovoz dotčeného výrobku z Íránu byl uskutečňován za dumpingové ceny a do určité míry přispěl k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(62)
Jak se však uvádí v 59. bodě odůvodnění, stanovilo se, že nepříznivý účinek íránského dovozu na situaci ve výrobním odvětví Unie neexistoval do té míry, že by mohl být označen za podstatný.
(63)
Vzhledem k výše uvedenému a k neexistenci podstatné újmy způsobené dumpingovým dovozem výrobků pocházejících z Íránu se dospělo k závěru, že řízení by mělo být zastaveno bez uložení opatření, i pokud jde o Írán.
(64)
Částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého nařízením (EU) č. 472/2010 by měly být uvolněny,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Antidumpingové řízení týkající se dovozu polyethylentereftalátů s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 3907 60 20 a pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů se zastavuje.
Článek 2
Nařízení (EU) č. 472/2010 se zrušuje. Částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého nařízením (EU) č. 472/2010 na dovoz polyethylentereftalátů s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 3907 60 20 a pocházejících z Íránu a Spojených arabských emirátů se uvolní.
Článek 3
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 28. září 2010.
32010D0577
L 254/40
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
ODLUKA KOMISIJE
od 28. rujna 2010.
o obustavi antidampinškog postupka za uvoz polietilen tereftalata podrijetlom iz Irana, Pakistana i Ujedinjenih Arapskih Emirata i otpuštanju iznosa koji su osigurani putem uvedenih privremenih carina
(2010/577/EU)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Privremene mjere
(1)
Komisija je najavila 3. rujna 2009., u obavijesti objavljenoj u Službenom listu Europske unije (2), pokretanje antidampinškog postupka s obzirom na uvoze u Uniju polietilen tereftalata (PET) podrijetlom iz Irana, Pakistana i Ujedinjenih Arapskih Emirata (dotične zemlje). Komisija je 1. lipnja 2010. Uredbom (EZ) br. 472/2010 (3) („Privremena uredba”) uvela privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz polietilen tereftalata podrijetlom iz Irana i Ujedinjenih Arapskih Emirata.
(2)
Postupak je pokrenut nakon zahtjeva kojeg je 20. srpnja 2009. podnio Europski odbor za plastiku od polietilen tereftalata (podnositelj zahtjeva) u ime proizvođača koji predstavljaju većinski dio, u ovom slučaju više od 50 % ukupne proizvodnje polietilen tereftalata u Uniji.
(3)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 11. Privremene uredbe, ispitni postupak za utvrđivanje dampinga i štete obuhvaćao je razdoblje od 1. srpnja 2008. do 30. lipnja 2009. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja koja se odnose na ocjenjivanje štete obuhvaćalo je razdoblje od 1. siječnja 2006. do kraja razdoblja ispitnog postupka (razmatrano razdoblje).
(4)
U paralelnom antisubvencijskom postupku Komisija je Uredbom (EU) br. 473/2010 (4) uvela privremenu kompenzacijsku pristojbu na uvoz polietilen tereftalata podrijetlom iz Irana i Ujedinjenih Arapskih Emirata.
2. Kasniji postupak
(5)
Nakon objave osnovnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je odlučeno o uvođenju privremenih antidampinških mjera (privremena objava), nekoliko je zainteresiranih stranaka dostavilo pisane podneske u kojima su objavili svoja stajališta o privremenim nalazima. Strankama koje su tražile da budu saslušane to je omogućeno.
(6)
Komisija je nastavila tražiti i provjeravati sve informacije koje je smatrala potrebnima za konačne nalaze. Razmotrene su usmene i pisane primjedbe zainteresiranih stranaka koje su dostavljene nakon privremene objave, a konačni su nalazi, sukladno tim primjedbama, bili odgovarajuće izmijenjeni.
(7)
Sve su stranke obaviještene o osnovnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti obustavljanje postupka i otpuštanje iznosa koji su osigurani putem uvedenih privremenih carina (konačna objava). Odobreno im je i razdoblje tijekom kojega su mogle podnijeti prigovor slijedom ove objave.
(8)
Razmotrene su usmene i pisane primjedbe zainteresiranih stranaka, a nalazi su, sukladno tim primjedbama, bili odgovarajuće izmijenjeni.
3. Dotične stranke u postupku
(9)
Neke su zainteresirane stranke tvrdile da uzorak proizvođača EU-a nije bio reprezentativan i konzistentan i da je stoga analiza štete manjkava. Tvrdilo se posebno da uzorak nije bio neophodan budući da broj proizvođača nije bio velik. Usto tvrdilo se da, „umjetnim” dijeljenjem grupacija trgovačkog društva u pojedinačne pravne subjekte, uzorak ne bi sadržavao neke od tržišnih lidera (Artenius, M&G Polimeri) i da je metodologija za odabir uzorka nekonzistentna jer je uzorak obuhvaćao dvije grupacije trgovačkih društava. Tvrdilo se i da uzorak nije bio reprezentativan budući da nije sadržavao nijednog proizvođača koji je prodavao povezanom prerađivaču PET-a u dovoljnim količinama. Slijedom toga institucije nisu mogle navodno ocijeniti stvarnu sposobnost opskrbe industrije Unije i nisu uzele u obzir sukob interesa industrije Unije. Nadalje, kako je jedno trgovačko društvo koje nije dostavilo potrebne informacije bilo isključeno iz uzorka, reprezentativnost je navodno pala na 28 % proizvodnje EU-a. Iste su stranke tvrdile da odabrani uzorak nije bio statistički valjan.
(10)
S obzirom na argument da uzorak nije bio potreban budući da broj proizvođača nije bio velik, ponavlja se da je istupilo 14 proizvođača Unije koji su dio osam grupacija trgovačkih društava. S obzirom na objektivno velik broj proizvođača EU-a koji su surađivali, tj. 14, primijenjen je uzorak u skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe na temelju najvećeg reprezentativnog obujma prodaja koji bi mogao biti realno ispitan u raspoloživom vremenskom okviru. Odabrani uzorak sastojao se od pet pojedinačnih trgovačkih društava (sa šest proizvodnih pogona).
(11)
S obzirom na prvu tvrdnju o reprezentativnosti uzorka potrebno je navesti da institucije mogu uključiti pojedinačna trgovačka društva koje su dio grupacije trgovačkih društava u uzorak u onom obujmu u kojem su ona reprezentativna i imaju odvojene financijske račune. Da se ispitalo svih 14 proizvođača EU-a koji pripadaju u osam grupa trgovačkih društava, ispitni postupak ne bi bio završio na vrijeme. Međutim činjenica da su dvije grupacije trgovačkih društava bile uključene u uzorak u skladu je s metodologijom uzorkovanja koja je primijenjena u ovom slučaju, tj. najveći reprezentativni obujam prodaje kupcima EU-a.
(12)
Što se tiče Indorame, ova je grupacija imala dva različita proizvodna pogona tijekom RIP-a - jedan u Nizozemskoj i drugi u UK-u. Uključivanje ove grupacije u uzorak u skladu je s primijenjenom metodologijom uzorkovanja budući da ti pogoni čine jedan subjekt kako s pravnog tako i s financijskog aspekta. Što se tiče Equipolymersa koji je imao dva zasebna subjekta za proizvodnju PET-a tijekom RIP-a (jedan u Italiji i drugi u Njemačkoj), trgovačko je društvo izvijestilo o konsolidiranim iznosima za obje lokacije. Kako su provjere tih konsolidiranih iznosa bile moguće tijekom jedne posjete sjedištu trgovačkog društva, odlučeno je prihvatiti ovaj konsolidirani izvještaj i tretirati Equipolymers PET proizvodna trgovačka društva kao jedan subjekt za potrebe ovog postupka. Što se tiče zahtjeva da Artenius i M&G Polimeri budu uključene u uzorak jer su bili tržišni lideri, napominje se da niti jedan od njihovih pojedinačnih subjekata nije pripadao trgovačkim društvima s najvećim obujmom prodaja kupcima EU-a.
(13)
Što se tiče tvrdnje da uzorak nije bio reprezentativan jer nije uključivao jednog proizvođača koji uglavnom proizvodi za unutarnju potrošnju, potrebno je napomenuti da se sposobnost opskrbe može ispitati u okviru analize interesa Unije ako je takav zahtjev podnesen i s tim ciljem vlastita potrošnja može biti odbijena od obujma proizvodnje. Stoga nije potrebno takvog proizvođača uključiti u uzorak za ispitivanje određenih čimbenika štete. Isto tako svaki dupli interes koji je rezultat pozicije trgovačkog društva kao proizvođača EU-a i prerađivača u isto vrijeme može se ocijeniti u analizi interesa Unije. Položaj trgovačkog društva kao proizvođača EU-a i prerađivača nije povezan s proizvodnjom industrije Unije gdje su prodaje nepovezanim kupcima u EU-u uzete kao mjerilo. Ovaj argument je stoga odbijen.
(14)
Što se tiče zahtjeva u vezi opće reprezentativnosti uzorka ponavlja se da smanjenje uzorka na četiri trgovačka društva snizilo reprezentativnost s 65 % na 47 % prodaja svih proizvođača koji su surađivali u ispitnom postupku. Na ova četiri trgovačka društva otpada 52 % proizvodnje Unije. To se smatra reprezentativnim uzorkom proizvođača EU-a u smislu prodaja neovisnim kupcima u EU-u.
(15)
Što se tiče tvrdnje da odabrani uzorak nije bio statistički valjan napominje se da članak 17. stavak 1. Osnovne uredbe jasno dopušta da se uzorak temelji na najvećem reprezentativnom obujmu prodaja koje se mogu razumno ispitati u raspoloživom vremena kao alternativa za „statistički valjani” uzorak.
(16)
U nedostatku drugih primjedaba, ovime se potvrđuju uvodne izjave 3. do 10. Privremene uredbe.
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
(17)
Podsjeća se da je u uvodnoj izjavi 12. Privremene uredbe dotični proizvod definiran kao polietilen tereftalat s viskoznim brojem 78 ml/g ili većim, prema ISO normi 1628-5, trenutačno razvrstan u oznaku KN 3907 60 20 podrijetlom iz dotičnih zemalja.
(18)
Nadalje, u uvodnoj izjavi 14. Privremene uredbe navedeno je da je ispitni postupak pokazao da je PET koji je industrija Unije proizvodila i prodavala u Uniji i PET proizveden i prodavan na domaćem tržištu dotičnih zemalja i izvezen u Uniju istovjetni proizvodi.
(19)
Kako se proizvod iz ispitnog postupka smatrao homogenim proizvodom, nije se dalje dijelio na različite vrste proizvoda radi izračuna dampinga i marže štete.
(20)
Jedan je proizvođač izvoznik tvrdio da je PET potrebno podijeliti u različite vrste proizvoda prema njihovim različitim viskoznim brojevima budući da je viskozni broj ključan za određivanje različitih primjena proizvedenih vrsta PET-a. Smatralo se da zahtjev treba prihvatiti i metodologija izračuna dampinga i marže štete je sukladno tome prilagođena.
C. DAMPING
(21)
Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 20. metodologija izračuna dampinške marže prilagođena je i sada se dampinška marža za svaku dotičnu zemlju računa za svaku vrstu proizvoda zasebno.
1. Iran
1.1. Uobičajena vrijednost
(22)
U nedostatku drugih primjedaba osim onih već spomenutih u gornjim uvodnim izjavama 20. i 21. potvrđuje se metodologija objašnjena u uvodnim izjavama 16. do 18. Privremene uredbe.
1.2. Izvozna cijena
(23)
U nedostatku drugih primjedaba osim onih već spomenutih u gornjim uvodnim izjavama 20. i 21. potvrđuje se metodologija objašnjena u uvodnoj izjavi 19. Privremene uredbe.
1.3. Usporedba
(24)
U uvodnoj izjavi 23. Privremene uredbe navedeno je da iranski izvoznik nije mogao odrediti navodni utjecaj sankcija protiv Irana tako da bi ih mogao potkrijepiti dokazima. U njegovim komentarima na privremenu Uredbu, trgovačko društvo tvrdilo je da bi ispitna nadležna tijela trebala osigurati pravednu usporedbu, a ne izvoznik. Međutim, u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (k) Osnovne uredbe, prilagodba se može provesti za razlike u drugim čimbenicima, ako se dokaže da oni utječu na usporedivost cijene, a posebno da potrošači stalno plaćaju različite cijene na domaćem tržištu radi razlika u tim čimbenicima. Budući da proizvođač izvoznik treba dokazati postojanje bilo kojeg drugog čimbenika, ovaj je zahtjev odbijen, a potvrđuje se metodologija objašnjena u uvodnim izjavama od 20. do 23. Privremene uredbe.
1.4. Dampinška marža
(25)
U nedostatku drugih primjedaba osim onih već spomenutih u gornjim uvodnim izjavama 20. i 21. potvrđuje se metodologija objašnjena u uvodnim izjavama 24. do 25. Privremene uredbe.
(26)
Konačna dampinška marža za Iran, izražena kao postotak cijene Cif na granici Unije, neocarinjeno, je 26,8 %.
2. Pakistan
2.1. Uobičajena vrijednost
(27)
U nedostatku drugih primjedaba osim onih već spomenutih u gornjim uvodnim izjavama 20. i 21. potvrđuje se metodologija objašnjena u uvodnim izjavama 27. do 29. Privremene uredbe.
2.2. Izvozna cijena
(28)
U nedostatku drugih primjedaba osim onih već spomenutih u gornjim uvodnim izjavama 20. i 21. potvrđuje se metodologija objašnjena u uvodnoj izjavi 30. Privremene uredbe.
2.3. Usporedba
(29)
U nedostatku drugih primjedaba osim onih već spomenutih u gornjim uvodnim izjavama 20. i 21. potvrđuje se metodologija objašnjena u uvodnim izjavama 31. do 32. Privremene uredbe.
2.4. Dampinška marža
(30)
U nedostatku drugih primjedaba osim onih već spomenutih u gornjim uvodnim izjavama 20. i 21. potvrđuje se metodologija objašnjena u uvodnoj izjavi 33. Privremene uredbe.
(31)
Konačna dampinška marža za jedinog pakistanskog proizvođača izvoznika, Novatex Limited, izražena kao postotak cijene Cif na granici Unije, neocarinjeno, iznosi 0,6 %, tj. ispod de minimis u smislu članka 9. stavka 3. Osnovne uredbe.
(32)
Kako u Pakistanu nema drugih proizvođača dotičnog proizvoda nije potrebno uvoditi konačne mjere.
3. Ujedinjeni Arapski Emirati
3.1. Uobičajena vrijednost
(33)
Slijedom izmijenjene metodologije koja je objašnjena u uvodnim izjavama 20. i 21., rezultati testa uobičajenog toka trgovine opisani u uvodnim izjavama 37. i 38. Privremene uredbe izmijenili su se u odnosu na neke vrste proizvoda. Prema tome, ako obujam profitabilnih prodaja jedne vrste proizvoda predstavlja 80 % ili manje od ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda ili ako je ponderirana prosječna cijena te vrste proizvoda ispod cijene proizvodnje, uobičajena se vrijednost temelji na stvarnoj domaćoj cijeni izračunanoj kao ponderirane prosječne profitabilne prodaje samo te vrste proizvoda.
(34)
Ako nema profitabilnih prodaja neke vrste proizvoda smatra se da je ta vrsta proizvoda prodana u nedovoljnim količinama da bi domaća cijena predstavljala odgovarajuću osnovu za uspostavu uobičajene vrijednosti.
(35)
Kadgod se za uspostavu uobičajene vrijednosti ne mogu koristiti domaće cijene određene vrste proizvoda koju prodaju proizvođači izvoznici uobičajena vrijednost se izračunava u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe.
(36)
Kod izračuna uobičajene cijene prema članku 2. stavku 3. Osnovne uredbe, iznosi za prodaju, opće i administrativne troškove i za dobit temeljene su, u skladu s člankom 2. stavkom 6. Osnovne uredbe, na stvarnim podacima koji se odnose na proizvodnju i prodaje u uobičajenom toku trgovine istovjetnog proizvoda proizvođača izvoznika iz ispitnog postupka.
3.2. Izvozna cijena
(37)
U nedostatku drugih primjedaba osim onih već spomenutih u gornjim uvodnim izjavama 20. i 21. potvrđuje se metodologija objašnjena u uvodnoj izjavi 39. Privremene uredbe.
3.3. Usporedba
(38)
U nedostatku drugih primjedaba osim onih već spomenutih u gornjim uvodnim izjavama 20. i 21. potvrđuje se metodologija objašnjena u uvodnim izjavama 40. do 41. Privremene uredbe.
3.4. Dampinška marža
(39)
U nedostatku drugih primjedaba osim onih već spomenutih u gornjim uvodnim izjavama 20. i 21. potvrđuje se metodologija objašnjena u uvodnoj izjavi 42. Privremene uredbe.
(40)
Konačna dampinška marža za jedinog proizvođača izvoznika iz UAE, JBF RAK LLC, izražena kao postotak cijene Cif na granici Unije, neocarinjeno iznosi 0,6 %, tj. ispod de minimis u smislu članka 9. stavka 3. Osnovne uredbe.
(41)
Kako u UAE nema drugih proizvođača dotičnog proizvoda nije potrebno uvoditi konačne mjere.
D. ŠTETA
1. Proizvodnja Unije, industrija Unije i potrošnja Unije
(42)
U vezi proizvodnje Unije, industrije Unije i proizvodnje Unije nisu primljene primjedbe. Prema tome, nalazi iz uvodnih izjava 45. do 50. Privremene uredbe potvrđuju se.
2. Uvozi iz dotičnih zemalja
2.1. Kumulativna ocjena učinaka dotičnih uvoza
(43)
Ponavlja se da se smatralo, u uvodnoj izjavi 52. Privremene uredbe, budući da je dampinška marža za Pakistan de minimis, da se učinak tih uvoza ne može ocijeniti zajedno s onima iz Irana i UAE za koje je privremeno utvrđeno da su dampinški uvozi.
(44)
S obzirom da je daljnji ispitni postupak pokazao da je i dampinška marža za UAE de minimis, smatra se da se učinak tih uvoza ne može zajedno ocijeniti s dampinškim uvozima iz Irana. Prema tome uvozi nisu ocijenjeni kumulativno.
2.2. Obujam dotičnih uvoza
(45)
Obujam dampinških uvoza dotičnog proizvoda u EU započeo je na relativno niskoj razini u 2006., a koja se postepeno podizala do RIP-a do 55 500 tona u RIP-u. Konkretno, uvozi iz Irana su se više nego udvostručili između 2006. i 2007. prije nego što su dalje porasli za više od 100 postotnih bodova u 2008. u usporedbi s 2007. i za daljnjih gotovo 130 postotnih bodova između 2008. i RIP-a.
Tablica 1.
2006.
2007.
2008.
RIP
Obujam dampinškog uvoza iz Irana (tone)
11 752
26 624
40 101
55 500
Indeks (2006 = 100)
100
227
341
472
Tržišni udio dampinškog uvoza iz Irana
0,4 %
0,9 %
1,4 %
1,9 %
Izvor: Eurostat
2.3. Tržišni udio dotičnih uvoza
(46)
Tržišni udio dampinških uvoza iz Irana stajao je na 0,4 % tijekom 2006. te je stalno rastao po 1,5 postotna boda tijekom razmatranog razdoblja. Konkretno, porastao je za 0,5 postotna boda između 2006. i 2007. te dalje za 0,5 postotna boda između 2007. i 2008. i za 0,5 postotna boda između 2008. i RIP-a. U RIP-u tržišni udio dampinških uvoza iz Irana iznosio je 1,9 %.
2.4. Cijene
i. Razvoj cijene
(47)
Prosječna uvozna cijena snizila se za 11 % u razmatranom razdoblju s naglim padom između 2008. i RIP-a. Konkretno, prosječna je cijena ostala stabilna u 2007. i povećala se za 2 postotna boda u 2008. prije nego što je pala za daljnjih 9 postotnih bodova u RIP-u.
Tablica 2.
2006.
2007.
2008.
RIP
Cijena uvoza iz Irana (EUR/tona)
1 033
1 034
1 008
920
Indeks
100
100
98
89
Izvor: Eurostat
ii. Sniženje cijene
(48)
Nakon privremene objave iranski je izvoznik komentirao da je njegova marža štete iskazana u višim iznosima budući da je ponderirana prosječna jedinična prodajna cijena iskazana u manjim iznosima od stvarnih, netočno izračunani iznos razine trgovinske prilagodbe; međutim predloženo je alternativno brojčano iskazivanje razine prilagodbe trgovine. Stvarno, kao osnova za razinu trgovine za privremeni izračun korišten je fiksni iznos po toni, a to je provizija koji je naplaćivao zastupnik za uvoz koji je surađivao u ispitnom postupku i koja predstavlja oko 1 % prosječne CIF cijene. Druge informacije o takvoj prilagodbi nisu raspoložive pa se stoga ovaj zahtjev odbija. Ista je stranka tvrdila i da se čini da je podcijenjena i stopa od 2 % koja se uzima za troškove nakon uvoza. U tom se pogledu ponavlja da niti jedan uvoznik nije surađivao u ovom ispitnom postupku i da nije bilo moguće provjeriti stvarne troškove nakon uvoza. U nedostatku drugih informaciju primijenjena je stopa koja je korištena u prethodnim postupcima.
(49)
S obzirom na gore navedeno konačno se potvrđuje da su dampinški proizvodi podrijetlom iz Irana koji se prodaju u Uniji smanjili cijene industrije Unije za 3,2 %.
3. Stanje industrije Zajednice
(50)
Neke zainteresirane stranke tvrdile su da nije postojala šteta budući da se radi krivo navedenog uzorka nisu mogli ekstrapolirati rezultati ukupne industrije Unije. Na primjer, tvrdili su kako je jedno trgovačko društvo (koje nije bilo u uzorku) navelo da koristi više od 100 % svojih kapaciteta što bi bilo jasan znak da nema štete. Napominje se da je dostavljena informacija izvadak podneska tog trgovačkog društva za tijela burze i da nije provjerena. Ta se informacija ne slaže s informacijom o predmetu. Nadalje i u svakom slučaju iskorištenost kapaciteta samo jednog proizvođača EU-a ne može izmijeniti nalaze o šteti o gotovo svim drugim pokazateljima štete za proizvođače EU-a iz uzorka i druge proizvođače EU-a.
(51)
U nedostatku drugih tvrdnji ili primjedaba, ovime se potvrđuju uvodne izjave 63. do 82. Privremene uredbe.
4. Zaključak o šteti
(52)
U nedostatku specifičnih primjedaba, ovime se potvrđuju nalazi o šteti iz uvodnih izjava 83. do 85. Privremene uredbe.
E. UZROČNOST
1. Učinci dampinškog uvoza
(53)
Rast obujma dampinškog uvoza iz Irana gotovo za pet puta od 2006. i RIP-a i njegovog odgovarajućeg udjela na tržištu Unije, tj. za 1,5 postotnih bodova kao i pronađenog sniženja (3,2 % tijekom RIP-a) općenito se preklopio s pogoršanjem gospodarske situacije industrije Unije. Stoga se može zaključiti da su dampinšku uvozi iz Irana utjecali na štetu utvrđenu za industriju Unije.
(54)
Važno je naglasiti da su u paralelnom antisubvencijskom postupku otkriveni kumulirani subvencionirani uvozi iz Pakistana, UAE i Irana koji nanose materijalnu štetu industriji Unije.
(55)
S druge strane i s obzirom na znatan obujam i niske cijene uvoza iz Koreje i Pakistana potvrđuje se, kako je navedeno u uvodnim izjavama 94. i 96. Privremene uredbe, da su ti uvozi pridonijeli u određenoj mjeri šteti koja je nanesena industriji Unije.
(56)
Pored toga, u tom postupku, znatni uvozi iz UAE (oko 150 000 t) također su snizili cijene industrije Unije.
(57)
Istodobno, tržišni udio iranskih uvoza bio je ispod 1 % u 2006. i u 2007. i u RIP-u bio je tek blizu 2 %, što iznosi 55 000 t.
(58)
Potrebno je i napomenuti da je sniženje koje je utvrdio iranski proizvođač bilo niže nego u slučaju uvoza koji nisu bili dampinški iz UAE-a.
2. Zaključak o uzročnosti
(59)
Zaključno, iako je gornja analiza pokazala da su dampinški uvozi podrijetlom iz Irana negativno utjecali na situaciju u industriji Unije, taj utjecaj uzet zasebno nije bio tog stupnja da bi se mogao smatrati materijalnim kako to zahtijeva članak 3. stavak 6. Osnovne uredbe.
F. OBUSTAVA POSTUPKA
(60)
Ispitni je postupak pokazao da uvozi dotičnog proizvoda iz Pakistana i iz UAE-a nisu prodavani po dampinškim cijenama. Stoga se postupak s obzirom na Pakistan i UAE obustavlja bez uvođenja mjera.
(61)
Ispitni je postupak pokazao da se dotični proizvod uvozio iz Irana po dampinškim cijenama i da je u određenoj mjeri pridonio šteti koja je nanesena industriji Unije.
(62)
Međutim, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 59., utvrđeno je da negativan utjecaj iranskog uvoza na situaciju industrije Unije nije postojao u mjeri u kojoj bi ga se moglo klasificirati kao materijalni.
(63)
U smislu gore navedenoga i uzimajući u obzir nedostatak materijalne štete koja je nanesena dampinškim uvozima podrijetlom iz Irana, zaključuje se da postupak završava bez uvođenja mjera i za Iran.
(64)
Iznosi osigurani putem privremene antidampinške pristojbe uvedene prema Uredbi (EU) br. 472/2010 trebaju biti oslobođeni,
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Antidampinški postupak za uvoze polietilen tereftalata s viskoznim brojem 78 ml/g ili većim, prema ISO normi 1628-5, trenutačno razvrstan u oznaku KN 3907 60 20 podrijetlom iz Irana, Pakistana i Ujedinjenih Arapskih Emirata ovime se obustavlja.
Članak 2.
Ovime se Uredba (EEZ) br. 472/2010 stavlja izvan snage. Iznosi osigurani putem privremene antidampinške pristojbe prema Uredbi (EU) br. 472/2010 za uvoze polietilen tereftalata s viskoznim brojem 78 ml/g ili većim, prema ISO normi 1628-5, trenutačno razvrstan u oznaku KN 3907 60 20 podrijetlom iz Irana, Pakistana i Ujedinjenih Arapskih Emirata ovime se otpuštaju.
Članak 3.
Ova Odluka stupa na snagu na dan nakon dana objave u Službenom listu Europske unije.
Sastavljeno u Bruxellesu 28. rujna 2010.