PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1242/2010
ze dne 20. prosince 2010
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1312/98 ze dne 24. června 1998 (2) uložila Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) konečná antidumpingová cla (dále jen „původní opatření“) na dovoz lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie. Uložená výše cla činila pro jednoho indického vyvážejícího výrobce 53 % a pro veškerý ostatní dovoz pocházející z Indie (dále jen „dotčená země“) 82 %.
(2)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „předchozí přezkum před pozbytím platnosti“) Rada nařízením (ES) č. 1736/2004 ze dne 4. října 2004 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie (3) tato opatření zachovala.
2. Žádost o přezkum
(3)
Žádost o přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení podal dne 4. května 2009 styčný výbor motouzového, lanařského a síťařského výrobního odvětví Evropské unie (Eurocord) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, výroby lan ze syntetických vláken v Unii.
(4)
Žádost byla podána z toho důvodu, že pokud by opatření pozbyla platnosti, došlo by pravděpodobně k obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
(5)
Poněvadž Komise po konzultaci s poradním výborem rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu, oznámila dne 7. října 2009 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
3. Šetření
3.1. Období šetření
(6)
Šetření týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2. Strany dotčené šetřením
(7)
Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti úředně vyrozuměla známé výrobce v Unii, vývozce a vyvážející výrobce v dotčené zemi, zástupce dotčené země, dovozce, jakož i sdružení uživatelů, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká.
(8)
Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
4. Výběr vzorku
(9)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu výrobců v Unii a vyvážejících výrobců v Indii se v souladu s článkem 17 základního nařízení považovalo za vhodné zvážit, zda by se měl provést výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se přihlásily do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu a aby Komisi poskytly informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(10)
Ve stanovené lhůtě se přihlásilo a požadované informace poskytlo celkem pět indických výrobců (přičemž dva z nich patří do stejné skupiny), kteří projevili zájem o zařazení do vzorku. Čtyři z těchto pěti společností v období přezkumného šetření vyráběly a dovážely dotčený výrobek na trh Unie. Pátá společnost v průběhu období přezkumného šetření dotčený výrobek na trh Unie nedovážela. Všech pět společností se považovalo za spolupracující společnosti a počítalo se s nimi pro výběr vzorku. Úroveň spolupráce ze strany Indie, tj. procentní podíl vývozu do Unie uskutečněného indickými spolupracujícími společnostmi v porovnání s celkovým indickým vývozem do Unie, nebylo možné vypočítat, jelikož celkový vývoz do Unie v průběhu období přezkumného šetření, který uvedlo zmíněných pět spolupracujících společností, byl podstatně vyšší než objem evidovaný Eurostatem pro veškerý vývoz z Indie, a to z důvodů objasněných podrobně ve 21. až 23. bodě odůvodnění.
(11)
Vzorek byl vybrán po dohodě s indickými orgány a zahrnoval zmíněné čtyři společnosti, které uvedly vývoz do Unie. Dvě z těchto čtyř společností zařazených do vzorku byly ve spojení. Je třeba připomenout, že v původním šetření spolupracoval pouze jeden vyvážející výrobce a že se na tohoto výrobce v současnosti vztahuje individuální sazba antidumpingového cla. Rovněž je třeba připomenout, že v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti žádný z indických vyvážejících výrobců nespolupracoval, a proto v souladu s ustanoveními čl. 18 odst. 1 základního nařízení vycházela zjištění z dostupných údajů.
(12)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osmnáct výrobců v Unii (všech patnáct žadatelů a další tři výrobci, kteří společně představovali 78 % celkové výroby v Unii). Na základě informací získaných od spolupracujících výrobců v Unii vybrala Komise vzorek pěti výrobců v Unii představujících přibližně 40 % výrobního odvětví Unie, tak jak je vymezeno ve 40. bodě odůvodnění, a přibližně polovinu prodeje všech spolupracujících výrobců v Unii nezávislým odběratelům v Unii. Vzorek byl vybrán na základě největšího reprezentativního objemu prodeje a zeměpisného rozložení výrobců v Unii, které mohly být přiměřeně přezkoumány v době, která byla k dispozici. Jeden z pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku zahájil činnost v průběhu posuzovaného období, a jeho údaje proto nebyly použity při analýze trendů, které vykazovaly ukazatele újmy, aby se zamezilo zkreslení, pokud jde o tyto trendy. Údaje ostatních čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku, které byly použity pro analýzu těchto trendů, však byly i přesto reprezentativní.
(13)
Komise zaslala dotazníky všem pěti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku i všem čtyřem indickým vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku.
(14)
Odpovědi na dotazník přišly od všech pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku. Ze čtyř indických vyvážejících výrobců zařazených do vzorku jeden přestal spolupracovat, zatímco zbývající tři výrobci, z nichž dva jsou navzájem ve spojení, odpověděli na dotazník ve stanovených lhůtách. Z tohoto důvodu se vzorek indických vyvážejících výrobců nakonec skládal z uvedených tří indických společností, které odpověděly na dotazník.
5. Ověření získaných informací
(15)
Komise si zjistila a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné, aby mohla určit, zda je pravděpodobné přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy, a vymezit zájem Unie. V prostorách následujících společností se uskutečnily inspekce na místě:
5.1. Vyvážející výrobci v Indii
-
Axiom Imex International Ltd., Boisar,
-
Tufropes Private Limited, Silvassa,
-
India Nets, Indore.
5.2. Výrobci v Unii
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugalsko),
-
Eurorope SA (Řecko),
-
Lanex A.S. (Česká republika),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugalsko),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Rakousko).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(16)
Dotčený výrobek je stejný jako v původním šetření a je vymezen takto: motouzy, šňůry, provazy a lana, též splétané nebo oplétané, též impregnované, povrstvené, potažené nebo opláštěné pryží nebo plasty, z polyethylenu nebo polypropylenu, jiné než vázací nebo balicí motouzy, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m), jakož i z jiných syntetických vláken z nylonu nebo jiných polyamidů nebo z polyesterů, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m). V současnosti je tento výrobek zařazen do kódů KN 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 a 5607 50 19. Dotčený výrobek se používá v široké škále námořních a průmyslových aplikací, především v lodní dopravě (zejména k uvazování) a v odvětví rybolovu.
(17)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že zmíněná lana používaná k uvazování nespadají do definice dotčeného výrobku, nýbrž by měla být kvůli smyčkám, jež jsou k nim připevněny, deklarována jako „výrobky z lanoví“, které spadají do jiného kódu KN (viz též 23. bod odůvodnění). Je však třeba poznamenat, že lana k uvazování se zmiňují pouze v kontextu možných použití různých druhů dotčeného výrobku, které jsou všechny definovány jako lana ze syntetických vláken, jak je uvedeno v 16. bodě odůvodnění.
2. Obdobný výrobek
(18)
Jak bylo prokázáno v původním šetření a potvrzeno v tomto šetření, dotčený výrobek a lana ze syntetických vláken vyráběná a prodávaná indickými vyvážejícími výrobci na jejich domácím trhu a lana vyráběná a prodávaná výrobci v Unii na trhu Unie jsou ve všech ohledech totožná a mají stejné základní fyzické a chemické vlastnosti. Považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(19)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že výrobek vyráběný výrobním odvětvím Unie není srovnatelný s dotčeným výrobkem vzhledem k tomu, že výrobci v Unii začali používat nový typ suroviny s názvem Dyneema, která je mnohem dražší než ostatní suroviny, jelikož výrobky, v nichž je tato surovina použita, mají mnohem větší pevnost. Indičtí výrobci zařazení do vzorku tento druh suroviny skutečně nepoužívají. Za prvé je však nutno uvést, že dotyčné výrobky představují pouze malou část výrobků prodávaných výrobci v Unii. I když je skutečně pravda, že někteří výrobci v Unii tento druh vláken používají stále více, tvoří lana z Dyneema pouze malý zlomek výroby v Unii. Proto ačkoli významný rozdíl v ceně suroviny (až přibližně 25-30krát dražší) může mít určitý dopad zejména na ukazatel újmy týkající se průměrné ceny prodeje u výrobního odvětví Unie, je dopad lan z Dyneema na celkový výsledek posouzení omezený vzhledem k nesmírnému množství „běžných“ lan vyráběných v Unii. Za druhé, veškeré výpočty provedené v tomto přezkumu před pozbytím platnosti vycházely ze srovnání odpovídajících druhů výrobků, přičemž se braly v potaz různé suroviny. Tyto výpočty proto nemohou být zkresleny rozdílem v sortimentní skladbě. Výrobek, v němž byly použity suroviny jako Dyneema, má každopádně stejné základní fyzické a chemické vlastnosti jako dotčený výrobek. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPUNGU
(20)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zjišťovalo, zda je pravděpodobné přetrvávání nebo obnovení dumpingu poté, co by platná opatření uložená vůči Indii případně pozbyla platnosti.
1. Objem dovozu
(21)
Podle údajů Eurostatu byl objem dovozu dotčeného výrobku z Indie v celém posuzovaném období zanedbatelný. V průběhu období přezkumného šetření činil objem dovozu z Indie 31 tun, tj. méně než 0,1 % spotřeby Unie v období přezkumného šetření:
(tuny)
2006
2007
2008
OPŠ
Indie
3
4
19
31
Dovoz dotčeného výrobku z Indie, zdroj - Comext
(22)
Podle ověřených údajů však tři společnosti zařazené do vzorku zaslaly v období přezkumného šetření do Unie podstatně vyšší objemy dotčeného výrobku, než jsou objemy uvedené v Eurostatu. V tomto ohledu se připomíná, že v původním šetření poskytli dovozci informace prokazující, že určité množství dotčeného výrobku pořízeného v Indii nebylo na trhu Unie propuštěno do volného oběhu, nýbrž bylo uloženo v celních skladech a prodáno zaoceánským plavidlům nebo námořním plovoucím plošinám. Jeden z výrobců, kteří předložili žádost, toto tvrzení zopakoval v současném šetření. Vzhledem k nedostatečné spolupráci přístavních obchodníků při šetření nebylo možno toto tvrzení ověřit. Podle seznamu odběratelů, který poskytli vyvážející výrobci zařazení do vzorku, však bylo zřejmé, že odběrateli jsou skutečně většinou dodavatelé pro obchodní a námořní plavidla a námořní plovoucí plošiny v přístavech Unie. Na základě výše uvedených skutečností se zdá, že rozdíl mezi statistickými daty a nahlášenými údaji je zapříčiněn tímto prodejem.
(23)
Je třeba rovněž uvést, že žádost o přezkum před pozbytím platnosti obsahovala tvrzení o obcházení opatření. V tomto ohledu žadatel tvrdil, že určité objemy lan ze syntetických vláken z Indie vstoupily na území Unie pod číslem KN 5609 (Výrobky z […] motouzů, šňůr, provazů nebo lan), na něž se opatření nevztahují. V tomto šetření však nebyly na podporu tohoto názoru zjištěny žádné informace.
(24)
Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že v období přezkumného šetření bylo z Indie na celní území Unie skutečně dovezeno 31 tun dotčeného výrobku. Pokud jde o ověřený vývoz do přístavů Unie uskutečněný třemi indickými výrobci zařazenými do vzorku, který nebyl propuštěn do volného oběhu na trhu Unie, tento prodej se považuje za součást indického vývozu do ostatních třetích zemí.
(25)
Jelikož neexistoval významný objem dovozu z Indie do Unie, nemohl být takový objem základem pro reprezentativní analýzu pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu nebo újmy. Vzhledem k takto omezenému skutečnému objemu dovozu skutečně nelze vyvodit závěr, že v průběhu období přezkumného šetření docházelo k dumpingovému dovozu z Indie působícímu újmu. Analýza se proto zaměřila na pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti.
2. Pravděpodobný vývoj dovozu v případě zrušení opatření
2.1. Výrobní kapacita
(26)
Zkoumalo se, zda v dotčené zemi existuje nevyužitá výrobní kapacita, která by vytvářela potenciál k obnovení dumpingového vývozu v případě zrušení opatření.
(27)
Bylo zjištěno, že výrobní kapacita tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření prudce vzrostla, zatímco využití kapacity se v téže době snížilo. V období přezkumného šetření činily volné kapacity uvedených tří společností přibližně 75 % spotřeby Unie. To naznačuje pravděpodobný nárůst objemu dovozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(28)
Co se týká ostatních výrobců lan ze syntetických vláken v Indii, je známo, že společnost Garware, která po fázi výběru vzorku přestala spolupracovat, je významným výrobcem a podle jejích oficiálních internetových stránek má značnou výrobní kapacitu. V žádosti o přezkum před pozbytím platnosti jsou mimoto uvedeni další čtyři velcí indičtí výrobci. V Indii existuje rovněž řada středních a malých výrobců, kteří prodávají především na domácím trhu. Jelikož tito indičtí výrobci nespolupracovali při šetření, není jejich výrobní kapacita známa, lze však předpokládat, že trend u těchto výrobců je srovnatelný s trendem zjištěným u spolupracujících společností, a že tito výrobci tudíž mají další volnou kapacitu.
(29)
Poté, co jim byla sdělena uvedená zjištění, zpochybnili všichni indičtí výrobci zařazení do vzorku údaje týkající se jejich celkové volné kapacity. Všechny tyto údaje však uvedly samotné společnosti a byly ověřeny při šetření, které se uskutečnilo v prostorách každé z nich. Tato tvrzení proto byla odmítnuta.
2.2. Objem prodeje do přístavů Unie a na jiné vývozní trhy
(30)
Objem vývozu tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku do jiných třetích zemí, včetně prodeje přístavům Unie, který nevstupuje na celní území Unie, je značný a v průběhu posuzovaného období se zvýšil přibližně o 80 %, což představuje téměř polovinu celkového prodeje vyvážejících výrobců v průběhu období přezkumného šetření.
(31)
Skutečný dovoz do Unie se po uložení původních opatření prakticky zastavil. Je však nutno podotknout, že objem vývozu výrobců zařazených do vzorku do přístavů v Unii se v posuzovaném období značně zvýšil, a to z 61 na 785 tun. Vzhledem k tomu, že se skutečný dovoz do Unie uskutečňuje částečně prostřednictvím stejných prodejních kanálů jako v případě výrobků prodávaných v přístavech Unie, tato zvýšená přítomnost v blízkosti trhu Unie může naznačovat, že v případě neexistence opatření by indičtí výrobci zařazení do vzorku (a případně i další výrobci) mohli začít v krátkém čase prodávat značná množství dotčeného výrobku na trhu Unie.
(32)
Vzhledem k výše zmíněné orientaci indických výrobců na vývoz, jakož i k jejich rostoucí přítomnosti v přístavech Unie lze učinit závěr, že je vysoce pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, množství indického vývozu do Unie by se významně zvýšilo.
(33)
Poté, co jim byla sdělena zjištění přezkumu, jeden z indických výrobců poznamenal, že indický vývoz je po celém světě velmi diverzifikovaný mezi trhy s růstovým potenciálem, a proto by v případě neexistence opatření nedošlo k obnovení vývozu do Unie ve značném objemu. Uznává se, že někteří indičtí výrobci mohli diverzifikovat svůj vývoz mezi různé trhy, to však nelze pokládat za dostatečné, aby to mohlo změnit závěry, které byly učiněny na základě výše uvedených zjištění.
2.3. Vztah mezi cenami vývozu do třetích zemí a běžnou hodnotou
(34)
Orientační výpočet dumpingu byl proveden na základě ověřeného prodeje do přístavů Unie uskutečněného třemi vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku, který se sice považuje za součást vývozu do jiných třetích zemí, poskytuje však vhodný údaj o možných cenách indických lan ze syntetických vláken v případě neexistence cel. Běžné hodnoty vycházely z cen na domácím trhu v Indii. Na základě těchto údajů byl u dvou ze tří indických výrobců zařazených do vzorku zjištěn dumping. Bylo zjištěno, že dumpingová rozpětí činí průměrně 10 %, což lze považovat za významné rozpětí, ačkoliv je mnohem nižší než rozpětí zjištěná v původním šetření.
(35)
Ze srovnání cen dosažených třemi vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku na trzích jiných třetích zemí (vyjma prodeje do přístavů Unie) s jejich cenami na domácím trhu byl zjištěn podobný výsledek, ačkoliv takto zjištěná dumpingová rozpětí byla nižší.
(36)
Poté, co jim byla sdělena zjištění přezkumu, jeden z indických výrobců uvedl, že v souvislosti s indickým dovozem do Unie nebyl zjištěn dumping. Ve skutečnosti se však prakticky téměř žádný dovoz neuskutečnil. Kromě toho byl dumping konstatován jak u prodeje do přístavů Unie, tak u prodejů do dalších třetích zemí. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(37)
Jiná ze zúčastněných stran uvedla, že dumpingová rozpětí zjištěná v tomto přezkumu nelze považovat za významná v porovnání se stávající úrovní cel, vzhledem k rozdílným nákladům na pracovní sílu v Unii a v Asii. Je však třeba poznamenat, že náklady na pracovní sílu v Unii nejsou pro výpočet dumpingového rozpětí relevantní.
3. Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(38)
Na základě výše uvedené analýzy se konstatuje, že vyvážející výrobci mají značný výrobní potenciál k obnovení vývozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Co se týká cen, bylo zjištěno, že dva výrobci zařazení do vzorku uskutečňovali prodej do jiných třetích zemí za dumpingové ceny. Vezme-li se navíc v potaz rovněž společnost Garware, která přestala spolupracovat, existuje dalších pět velkých vyvážejících výrobců uvedených v podnětu, u nichž lze na základě dostupných informací předpokládat, že vykazují stejný trend jako společnosti, u nichž byl zjištěn prodej do jiných třetích zemí za dumpingové ceny.
(39)
Vzhledem k náznakům, že indičtí vyvážející výrobci mají i nadále strategický zájem o trh Unie, což prokazují jejich rostoucí objemy vývozu do přístavů Unie a obrovská dostupná volná kapacita, je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, obnovili by tito výrobci vývoz do Unie ve značném množství. Vzhledem k cenovému chování indických výrobců na trzích ve třetích zemích je vysoce pravděpodobné, že by došlo k obnovení vývozu za dumpingové ceny. Konstatuje se proto, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to k obnovení dumpingu.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(40)
Výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení představují výrobci v Unii, na něž připadá celková výroba v Unii. Počet výrobců v Unii lze odhadnout na přibližně čtyřicet.
(41)
Informace pro výběr vzorku požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytlo patnáct výrobců v Unii, jejichž jménem byla žádajícím sdružením podána žádost o přezkum před pozbytím platnosti, a další tři výrobci v Unii. Jak je uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, podrobně byl šetřen vzorek pěti výrobců představujících přibližně 40 % výrobního odvětví Unie. Vzorek se skládal z těchto společností:
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugalsko),
-
Eurorope SA (Řecko),
-
Lanex A.S. (Česká republika),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugalsko),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Rakousko).
(42)
Jak již bylo uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, osmnáct spolupracujících výrobců v Unii představovalo 78 % celkové výroby v Unii v průběhu období přezkumného šetření.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba na trhu Unie
(43)
Spotřeba lan ze syntetických vláken v Unii byla stanovena na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie (včetně prodeje uskutečněného nespolupracujícími výrobci v Unii na základě odhadu žádajícího sdružení) s připočtením veškerého dovozu do Unie podle údajů Eurostatu.
(44)
Na základě výše uvedených skutečností lze stanovit, že se v průběhu posuzovaného období spotřeba Unie snížila o 7 %. Poté, co se mezi roky 2006 a 2007 spotřeba zvýšila o 16 %, mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření poklesla o 20 %.
2006
2007
2008
OPŠ
Celková spotřeba Unie (v t)
34 318
39 816
36 777
31 944
Index (2006=100)
100
116
107
93
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku), podnět (výrobci v Unii nezařazení do vzorku), Eurostat (dovoz)
2. Dovoz z Indie
(45)
Jak je uvedeno ve 21. bodě odůvodnění, skutečný indický dovoz do Unie byl v celém posuzovaném období v důsledku platných účinných antidumpingových opatření zanedbatelný.
(46)
Jak však bylo objasněno ve 22. bodě odůvodnění, indičtí výrobci jsou v rostoucí míře přítomni v blízkosti trhu Unie, a to prostřednictvím vývozu do přístavů EU, který nepodléhá celnímu odbavení, a je tudíž od zmíněných antidumpingových cel osvobozen.
3. Ceny a objem indického vývozu do jiných třetích zemí
(47)
Jelikož byl skutečný indický dovoz do Unie zanedbatelný, bylo srovnání cen provedeno mezi cenami indického vývozu do jiných třetích zemí (včetně vývozu do přístavů v Unii, na nějž se antidumpingová cla nevztahují) a cenami prodeje v Unii, který uskutečnili výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(48)
Na tomto základě bylo zjištěno, že se indický vývoz do jiných třetích zemí uskutečnil za prodejní ceny podstatně nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie. Takto zjištěný cenový rozdíl dosáhl až 46 % a v průměru činil 18 %.
(49)
Hodnota indického vývozu do jiných třetích zemí během posuzovaného období vzrostla o více než 30 %. Tento prodej představoval téměř polovinu celkového obratu indických vyvážejících výrobců zařazených do vzorku v průběhu období přezkumného šetření.
4. Dovoz z jiných třetích zemí
(50)
Navzdory poklesu spotřeby na trhu Unie o 7 % se objem dovozu z jiných třetích zemí v posuzovaném období zvýšil o 18 %. Podíl tohoto dovozu na trhu tak vzrostl ze 17 % na 22 %.
(51)
Je nutno zmínit, že dovoz z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) v posuzovaném období vzrostl o 46 % a dosáhl podílu na trhu ve výši 8,6 % (v porovnání s 5,5 % v roce 2006). Ačkoliv kvůli obecné povaze údajů Eurostatu, které nejsou rozděleny podle druhů výrobků, nebylo možno provést přesné srovnání cen, zdá se, že průměrná cena čínského dovozu do Unie je podstatně vyšší než průměrná cena indického vývozu. Mimoto se zdá, že průměrná cena čínského dovozu odpovídá cenám výrobního odvětví Unie.
(52)
Dovoz z Korejské republiky (dále jen „Korea“) do Unie měl v posuzovaném období stálý podíl na trhu ve výši přibližně 3 %. Objem tohoto dovozu klesl souběžně se snižující se spotřebou o 6 %.
(53)
Dovoz z jakékoli jiné třetí země měl v průběhu období přezkumného šetření podíl na trhu Unie pro lana ze syntetických vláken nižší než 2 %.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.1. Předběžné poznámky
(54)
Byly analyzovány všechny ukazatele újmy uvedené v čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Pokud jde o ukazatele objemu prodeje a podílu výrobců v Unii na trhu, tyto ukazatele byly analyzovány na základě údajů získaných pro všechny výrobce v Unii, tj. výrobní odvětví Unie. Co se týká všech ostatních ukazatelů újmy, jejich zkoumání vycházelo z informací poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku, které byly ověřeny v prostorách jednotlivých společností, jak bylo uvedeno v 15. bodě odůvodnění. Jak již bylo uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, jeden z výrobců v Unii zahájil činnost v průběhu posuzovaného období, jeho údaje proto nebyly v analýze trendů týkajících se ukazatelů újmy použity, aby se zamezilo zkreslení těchto trendů.
5.2. Objem prodeje výrobního odvětví Unie
(55)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období významně snížil, a to o 12 %. Jak již bylo uvedeno ve 44. bodě odůvodnění, spotřeba Unie v posuzovaném období klesla o 7 %, přičemž obzvláště prudký pokles začal od roku 2007. Je třeba zdůraznit, že se objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie snižoval rychlejším tempem než pokles spotřeby:
2006
2007
2008
OPŠ
Objem prodeje výrobního odvětví Unie v Unii (v t)
28 393
32 161
28 911
24 955
Index (2006=100)
100
113
102
88
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku), podnět (výrobci v Unii nezařazení do vzorku)
5.3. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
(56)
Vývoj popsaný v předchozím bodě odůvodnění a výše uvedené tabulce měl mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření za následek úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Snižování podílu výrobního odvětví Unie na trhu bylo trvalé, přičemž celkový úbytek činil 4,6 procentního bodu:
2006
2007
2008
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (v %)
82,7 %
80,8 %
78,6 %
78,1 %
Index (2006=100)
100
98
95
94
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku), podnět (výrobci v Unii nezařazení do vzorku)
(57)
Je nutno podotknout, že výše uvedený úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu byl do značné míry zapříčiněn rostoucím podílem čínského dovozu na trhu (viz 50. bod odůvodnění).
5.4. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(58)
Souběžně s vývojem objemu prodeje se objem výroby výrobců v Unii zařazených do vzorku snižoval srovnatelným tempem, a to o 17 % v průběhu posuzovaného období. Výrobní kapacita v témže období vzrostla o 5 %. To mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vedlo ke snížení využití kapacity o 20 %:
2006
2007
2008
OPŠ
Výroba (v t)
11 229
12 286
12 150
9 372
Index (2006=100)
100
109
108
83
Výrobní kapacita (v t)
21 510
23 467
23 278
22 480
Index (2006=100)
100
109
108
105
Využití kapacity (v %)
52,2 %
52,4 %
52,2 %
41,7 %
Index (2006=100)
100
100
100
80
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.5. Zásoby
(59)
Co se týká zásob, výrobci lan ze syntetických vláken udržovali obecně své zásoby na poměrně nízké úrovni, jelikož se většina výroby uskutečňuje na základě poptávky. Bylo možno zaznamenat, že v průběhu posuzovaného období, a zejména v období přezkumného šetření, vykazovaly průměrné zásoby pokles, který byl velkou měrou zapříčiněn snížením výroby lan ze syntetických vláken.
2006
2007
2008
OPŠ
Konečný stav zásob (v t)
1 073
982
1 156
905
Index (2006=100)
100
92
108
84
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.6. Prodejní ceny
(60)
Průměrné ceny obdobného výrobku prodávaného v Unii výrobci v Unii zařazenými do vzorku se v posuzovaném období do určité míry zvýšily, zejména mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření:
2006
2007
2008
OPŠ
Průměrné jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie (v EUR/t)
5 268
5 229
5 670
5 766
Index (2006=100)
100
99
108
109
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
(61)
Je však třeba poznamenat, že výše uvedená průměrná prodejní cena je vypočtena na základě všech druhů výrobku, včetně lan ze syntetických vláken nejvyšší hodnoty, například lan ze syntetických vláken vyrobených ze suroviny s názvem Dyneema. Cenový rozdíl mezi jednotlivými druhy výrobku je skutečně obrovský (viz 19. bod odůvodnění). V minulých letech zvýšilo výrobní odvětví Unie výrobu výrobků vyšší hodnoty. Tato lana ze syntetických vláken mají v jejich sortimentní skladbě tudíž rostoucí podíl. Tyto nedávné změny v sortimentní skladbě jsou jedním z důvodů zvýšení průměrných jednotkových prodejních cen výrobního odvětví Unie.
5.7. Ziskovost
(62)
Částečně v důsledku platných účinných opatření a částečně díky diverzifikaci sortimentní skladby se výrobcům v Unii zařazeným do vzorku podařilo v celém posuzovaném období zachovat stálou a dobrou úroveň ziskovosti:
2006
2007
2008
OPŠ
Ziskovost výrobního odvětví Unie (v %)
9,7 %
11,1 %
10,0 %
12,4 %
Index (2006=100)
100
115
104
128
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.8. Investice a schopnost získat kapitál
(63)
Investice byly v letech 2006 a 2007 na poměrně vysoké úrovni, načež poklesly na polovinu předchozí částky. V průběhu období přezkumného šetření se neuskutečnily prakticky žádné investice.
2006
2007
2008
OPŠ
Čisté investice (v EUR)
3 574 130
3 886 212
1 941 222
168 877
Index (2006=100)
100
109
54
5
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.9. Návratnost investic
(64)
Souběžně s konstantním vývojem ziskovosti se v posuzovaném období zvýšila i návratnost investic.
2006
2007
2008
OPŠ
Návratnost investic (v %)
21,4 %
25,5 %
26,1 %
28,4 %
Index (2006=100)
100
119
122
132
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.10. Peněžní tok
(65)
Peněžní tok výrobců v Unii zařazených do vzorku byl v průběhu posuzovaného období na poměrně stálé úrovni:
2006
2007
2008
OPŠ
Peněžní tok (v EUR)
6 033 496
7 973 188
7 790 847
6 911 360
Index (2006=100)
100
132
129
115
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.11. Zaměstnanost, produktivita a mzdové náklady
(66)
Situace výrobců v Unii zařazených do vzorku, co se týče zaměstnanosti, se mezi roky 2006 a 2008 vyvíjela příznivě. Od roku 2008 do období přezkumného šetření však v důsledku klesající poptávky na trhu došlo ke snížení zaměstnanosti. Pokles poptávky mající za následek snížení výroby vedl mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření rovněž k snížení produktivity. Pokud jde o roční mzdové náklady na zaměstnance, ty se až do roku 2008 zvyšovaly, načež v období přezkumného šetření následoval mírný pokles.
2006
2007
2008
OPŠ
Zaměstnanost (osoby)
638
665
685
623
Index (2006=100)
100
104
107
98
Roční mzdové náklady na zaměstnance (v EUR)
12 851
13 688
14 589
14 120
Index (2006=100)
100
107
114
110
Produktivita (v t na zaměstnance)
17,6
18,4
17,7
15,0
Index (2006=100)
100
105
101
85
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.12. Růst
(67)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba Unie snížila o 7 % (viz 44. bod odůvodnění), objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie však poklesl o 12 % a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o 6 procentních bodů (viz 55. a 56. bod odůvodnění). Na druhou stranu, objem skutečného indického dovozu byl kvůli platným opatřením i nadále zanedbatelný, objem dovozu z ostatních zemí však vzrostl o 18 % (především kvůli dovozu z ČLR) a získal dalších 5 procentních bodů podílu na trhu (viz 50. bod odůvodnění). Konstatuje se tudíž, že výrobní odvětví Unie bylo poklesem spotřeby dotčeno více, a zaznamenalo proto významnější úbytek objemu prodeje než ostatní účastníci na trhu.
5.13. Velikost dumpingového rozpětí
(68)
Kvůli skutečnosti, že dovoz dotčeného výrobku z Indie byl během období přezkumného šetření zanedbatelný, nebylo možno stanovit dumpingové rozpětí pro skutečný indický dovoz. Je však nutno podotknout, že indický vývoz do přístavů Unie, který nepodléhá celnímu odbavení, významně vzrostl a bylo zjištěno, že se část tohoto prodeje uskutečňovala za dumpingové ceny.
5.14. Překonání účinků minulého dumpingu
(69)
Bylo analyzováno, zda výrobní odvětví Unie stále ještě překonává účinky minulého dumpingu. Dospělo se k závěru, že se výrobnímu odvětví Unie již do značné míry podařilo tyto účinky překonat vzhledem ke skutečnosti, že byla po dlouhou dobu v platnosti účinná antidumpingová opatření.
5.15. Závěr ohledně situace výrobního odvětví Unie
(70)
Vzhledem ke skutečnosti, že pokud jde o dovoz lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie, byla v platnosti účinná antidumpingová opatření, se zdá, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo do značné míry překonat účinky minulého dumpingu působícího újmu.
(71)
Nelze však vyvodit závěr, že je situace výrobního odvětví Unie jistá. Ačkoliv se zdá, že určité ukazatele újmy týkající se finančních výsledků výrobců v Unii (zejména ziskovost, návratnost investic a peněžní tok) vykazují poměrně stálou tendenci, ostatní ukazatele újmy (zejména objem prodeje a podíl na trhu, výroba a využití kapacity, jakož i investice) jasně ukazují, že situace výrobního odvětví Unie byla na konci období přezkumného šetření stále poměrně nejistá. Poté, co jim byla sdělena zjištění tohoto šetření, jeden z indických výrobců uvedl, že výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření neutrpělo žádnou újmu. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že nebylo konstatováno, že výrobní odvětví Unie utrpělo v průběhu období přezkumného šetření hmotnou újmu. Avšak závěr učiněný na základě zjištění přezkumu byl ten, že některé ukazatele vykazovaly stálé hodnoty, zatímco ostatní vykazovaly známky újmy.
(72)
Některé strany tvrdily, že nepříznivý vývoj některých ukazatelů újmy nebyl způsoben indickým dovozem, nýbrž celosvětovou hospodářskou krizí a rostoucím tržním podílem čínského dovozu. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že nepříznivý vývoj některých ukazatelů nebyl připisován téměř neexistujícímu dovozu z Indie. Navíc nárůst dovozu z Číny byl zkoumán a neměl žádný dopad na analýzu pravděpodobnosti obnovení dumpingu působícího újmu.
(73)
Co se týká životaschopnosti výrobního odvětví Unie obecně, je třeba uvést, že postupné uvádění různých výrobků vyšší hodnoty na trh - jak v rámci Unie, tak i na trzích třetích zemí - znamená, jak se zdá, kladné vyhlídky, pokud jde o dlouhodobou konkurenceschopnost výrobního odvětví Unie, jelikož počet výrobců vyrábějících tato vysoce kvalitní lana ze syntetických vláken je v současnosti na světovém trhu omezený.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(74)
Jak bylo uvedeno ve 25. bodě odůvodnění, vzhledem k zanedbatelnému objemu dovozu dotčeného výrobku z Indie během období přezkumného šetření se analýza zaměřila na pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy.
(75)
Jak je podrobně rozvedeno ve 26. až 28. bodě odůvodnění, indičtí vyvážející výrobci mají k dispozici obrovské volné kapacity. Jak bylo objasněno ve 30. až 32. bodě odůvodnění, indičtí výrobci jsou mimoto silně orientováni na vývoz a mají pobídku k prodeji svých výrobků ve velkém objemu na vývozních trzích. Jak bylo navíc uvedeno ve 31. bodě odůvodnění, indičtí výrobci jsou silně a ve stále větší míře přítomni v přístavech Unie. Na základě těchto důvodů lze vyvodit závěr, že je velmi pravděpodobné, že by dovoz z Indie do Unie dosáhl v krátkém čase značného objemu, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(76)
Jak je uvedeno v 34. a 35. bodě odůvodnění, v případě neexistence opatření je pravděpodobné, že dojde k obnovení indického dovozu za dumpingové ceny. Jak je zmíněno ve 47. a 48 bodě odůvodnění, bylo mimoto rovněž zjištěno, že skutečnost, že prodejní ceny indických výrobců jsou v průměru o 18 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie (a tento cenový rozdíl může dosáhnout až 46 %), zřejmě naznačuje, že v případě neexistence opatření budou indičtí výrobci pravděpodobně vyvážet dotčený výrobek na trh Unie za ceny podstatně nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, tj. je pravděpodobné, že jejich ceny budou představovat podbízení vůči prodejním cenám výrobců v Unii.
(77)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že v případě neexistence opatření je velmi pravděpodobné, že se indický dovoz dotčeného výrobku obnoví ve značném množství a s cenami podstatně nižšími, než jsou ceny výrobního odvětví Unie.
(78)
Vzhledem k poměrně nejisté situaci výrobního odvětví Unie (jak je vysvětleno v 71. a 72. bodě odůvodnění) je pravděpodobné, že případné obnovení indického dumpingového dovozu ve velkém za ceny nižší než ceny v Unii bude znamenat újmu pro výrobní odvětví Unie. Je zejména pravděpodobné, že rozsáhlé obnovení dumpingového dovozu bude mít za následek další úbytky podílu na trhu a objemu prodeje výrobního odvětví Unie, což povede k snížení výroby a poklesu zaměstnanosti. To bude mít spolu se značným cenovým tlakem v důsledku dovozu s nižšími cenami, než jsou prodejní ceny výrobců v Unii, za následek rychlé a vážné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(79)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že pokud by opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné obnovení újmy způsobené obnoveným dumpingovým dovozem dotčeného výrobku z Indie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Předběžné poznámky
(80)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo ověřeno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie.
(81)
Určení zájmu Unie bylo založeno na posouzení všech jednotlivých dotčených zájmů, tj. zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců, obchodníků, velkoobchodníků a průmyslových uživatelů dotčeného výrobku.
(82)
Je třeba připomenout, že se v předchozích šetřeních nemělo za to, že by uložení opatření bylo v rozporu se zájmem Unie. Toto šetření je mimoto přezkumem před pozbytím platnosti, analyzuje tudíž situaci, v níž jsou zavedena antidumpingová opatření.
(83)
Na tomto základě se zkoumalo, zda navzdory závěru o pravděpodobnosti obnovení dumpingu a pravděpodobném obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(84)
Jak již bylo uvedeno v 56. a 73. bodě odůvodnění, výrobnímu odvětví Unie se podařilo zachovat významný, i když snižující se podíl na trhu a současně diverzifikovat sortimentní skladbu zavedením vysoce kvalitních lan ze syntetických vláken. Lze proto usuzovat, že výrobní odvětví Unie zůstalo ze strukturálního hlediska životaschopné.
(85)
Vzhledem k závěrům ohledně situace výrobního odvětví v Unii, které jsou uvedeny v 70. až 72. bodě odůvodnění, a podle tvrzení týkajících se analýzy pravděpodobnosti obnovení újmy (jak bylo objasněno v 74. až 79. bodě odůvodnění) lze mít rovněž za to, že je pravděpodobné, že by výrobní odvětví Unie zaznamenalo vážné zhoršení finanční situace, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, a to by vedlo k obnovení podstatné újmy.
(86)
Vzhledem k předpokládaným objemům a cenám dovozu dotčeného výrobku z Indie by bylo výrobní odvětví Unie skutečně vystaveno vážnému riziku. Jak je objasněno v 78. bodě odůvodnění, tento dovoz by měl za následek další snížení podílu výrobního odvětví Unie na trhu, objemu prodeje a zaměstnanosti a rovněž by stlačil jeho ceny, což by nakonec vedlo k zhoršení jeho ziskovosti na podobné negativní úrovně, jaké byly zjištěny v původním šetření.
(87)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a s ohledem na neexistenci údajů prokazujících opak se vyvozuje závěr, že by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců/obchodníků, kteří nejsou ve spojení
(88)
Komise zaslala dotazníky deseti dovozcům/obchodníkům, kteří nejsou ve spojení. Pouze jedna z těchto společností zaslala odpověď a vyslovila své námitky. Jelikož je však tato společnost ve spojení s jedním indickým výrobcem lan ze syntetických vláken, nelze ji považovat za dovozce, který není ve spojení. Poněvadž je společnost dovozcem ve spojení, její zájem je neoddělitelně spojen se zájmem indického výrobce.
(89)
Za této situace se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody, které by naznačovaly, že by zachování opatření do značné míry nepříznivě ovlivnilo dotčené dovozce/obchodníky, kteří nejsou ve spojení.
4. Zájem uživatelů
(90)
Komise zaslala dopis jednomu průmyslovému sdružení uživatelů dotčeného výrobku. Žádný uživatel neposkytl úplnou odpověď na dotazník a od sdružení nebyla obdržena žádná písemná podání.
(91)
Vzhledem k neexistující spolupráci ze strany uživatelů a s ohledem na skutečnost, že dopad antidumpingových opatření bude ve srovnání s ostatními náklady hlavních uživatelských výrobních odvětví, jako je stavba lodí, projektování a provozování námořních plovoucích plošin, pravděpodobně zanedbatelný, se vyvozuje závěr, že zachování opatření nebude mít na tyto uživatele v zásadě nepříznivý dopad.
5. Závěr
(92)
Lze předpokládat, že zachování opatření zajistí, aby během krátké doby nedošlo k obnovení indického dumpingového dovozu na trh Unie ve značném množství. Výrobní odvětví Unie bude mít proto i nadále prospěch z podmínek hospodářské soutěže na trhu Unie a snížení hrozby uzavírání podniků a poklesu zaměstnanosti. Očekává se rovněž, že tyto příznivé účinky zaručí podmínky pro rozvoj inovačních, technicky zdokonalených výrobků pro nová a specializovaná použití ze strany výrobního odvětví Unie.
(93)
Je nutno rovněž zmínit, že na základě zvážení zájmu dovozců/obchodníků a rovněž uživatelů v Unii se zdá, že neexistují žádné přesvědčivé důvody prokazující, že by zachování opatření mělo značný nepříznivý dopad.
(94)
Vzhledem k výše uvedeným závěrům ohledně dopadu zachování opatření na jednotlivé účastníky na trhu Unie se vyvozuje závěr, že zachování opatření není v rozporu se zájmem Unie.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(95)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti, mimo jiné obrovské volné kapacity indických výrobců, jejich silnou orientaci na vývoz a rostoucí přítomnost v blízkosti trhu Unie, ceny jejich vývozu na trhy ostatních třetích zemí, u nichž bylo zjištěno, že jsou nižší než běžná hodnota a rovněž podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření, jakož i poměrně nejistou situaci výrobního odvětví Unie je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, došlo by pravděpodobně k obnovení dumpingového dovozu z Indie působícího újmu.
(96)
Všechny dotčené strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí doporučit zachování stávajících opatření v současné podobě. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky, nebyly však předloženy žádné námitky, které by odůvodňovaly změnu výše uvedených zjištění. Tvrzeními souvisejícími se sdělením zjištění přezkumu příslušným stranám se zabývají příslušné body odůvodnění tohoto nařízení.
(97)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by (jak je stanoveno v čl. 11 odst. 2 základního nařízení) antidumpingová cla uložená nařízením (ES) č. 1736/2004 měla být zachována.
(98)
Aniž by se opomíjela skutečnost, že byla zjištěna pravděpodobnost obnovení dumpingu působícího újmu, vyznačuje se toto řízení zvláštními okolnostmi, zejména dlouhou dobou trvání platných opatření, jejichž platnost již byla jednou prodloužena, a velmi omezeným množstvím skutečného dovozu z Indie, jak je uvedeno v 21. až 24. bodě odůvodnění. Tyto skutečnosti by se měly přiměřeně zohlednit v době prodloužené platnosti antidumpingových opatření, která by měla činit tři roky. Poté, co mu byla sdělena zjištění přezkumu, žadatel uvedl, že by opatření měla být prodloužena o pět let a že výše uvedené úvahy neodůvodňují prodloužení na kratší dobu.
(99)
Obvykle prodloužení opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení platí na pět let. Šetření dospělo k závěru, že situace výrobního odvětví Unie byla na konci období přezkumného šetření stále velmi nejistá a že se dlouhou dobu potýkalo s finančními těžkostmi, jak bylo konstatováno v původním šetření. Ještě se proto zcela nezotavilo z dumpingu působícího újmu. Řada klíčových ukazatelů však naznačila, že uložení opatření již přineslo určitá podstatná zlepšení. Z analýzy této komplexní situace vyplývá, že k úplnému a důkladnému zotavení z jakýchkoli minulých účinků dumpingu působícího újmu pravděpodobně dojde v době kratší, než je obvyklých pět let. Usuzuje se, že s ohledem na analýzu celkové újmy a pravděpodobný vývoj na trhu během platnosti opatření by období tří let mělo být dostačující k tomu, aby došlo k úplnému hospodářskému a finančnímu zotavení výrobního odvětví Unie. Z těchto důvodů se nejeví jako nutné zachovat opatření po delší dobu.
(100)
Usuzuje se proto, že by prodloužení opatření o celé pětileté období nebylo plně doloženo skutečnostmi zjištěnými při šetření, a že by doba platnosti opatření měla být proto omezena na tři roky.
(101)
Individuální sazba antidumpingového cla uvedená v článku 2 tohoto nařízení byla stanovena na základě zjištění původního šetření. Odráží proto situaci dotčené společnosti zjištěnou v průběhu šetření. Tato celní sazba (na rozdíl od celostátního cla použitelného na „všechny ostatní společnosti“) je proto použitelná výhradně na dovoz výrobků pocházejících z Indie a vyráběných dotyčnou společností, tedy konkrétně uvedenou právnickou osobou. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v článku 1, včetně subjektů ve spojení s konkrétně uvedenou společností, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celostátnímu clu.
(102)
S veškerými žádostmi o použití individuální antidumpingové celní sazby (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak informace o jakýchkoli změnách v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které jsou spojeny například se změnou názvu nebo změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz motouzů, šňůr, provazů a lan, též splétaných nebo oplétaných, též impregnovaných, povrstvených, potažených nebo opláštěných pryží nebo plasty, z polyethylenu nebo polypropylenu, jiných než vázací nebo balicí motouzy, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m), jakož i z jiných syntetických vláken z nylonu nebo jiných polyamidů nebo z polyesterů, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m), v současnosti kódů KN 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 a 5607 50 19, pocházejících z Indie.
2. Sazba antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Garware Wall Ropes Ltd
53,0 %
8755
Všechny ostatní společnosti
82,0 %
8900
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije je po dobu tří let roky.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 20. prosince 2010.
32010R1242
L 338/10
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 1242/2010
od 20. prosinca 2010.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz užadi od sintetičkih vlakana podrijetlom iz Indije nakon revizije po isteku mjera prema članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 4. i članak 11. stavak 2. i stavak 5.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Mjere na snazi
(1)
Vijeće je, nakon antidampinškog ispitnog postupka („početni ispitni postupak”), Uredbom (EZ) br. 1312/98 od 24. lipnja 1998. (2) uvelo konačne antidampinške pristojbe („početne mjere”) na uvoz užadi od sintetičkih vlakana podrijetlom iz Indije. Uvedene razine pristojbe za jednog su proizvođača uvoznika iz Indije bile 53 %, a za sav ostali uvoz iz Indije („dotična zemlja”) bile su 82 %.
(2)
Nakon revizije po isteku mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne Uredbe („prethodna revizija nakon isteka mjera”), Vijeće je zadržalo te mjere prema Uredbi (EZ) br. 1736/2004 od 4. listopada 2004. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz užadi od sintetičkih vlakana podrijetlom iz Indije (3).
2. Zahtjev za reviziju
(3)
Zahtjev za reviziju nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne Uredbe podnio je 4. svibnja 2009. Odbor za vezu industrija proizvodnje konopa, uzica i mrežastih proizvoda EU-a (Eurocord) („podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača koji predstavljaju većinski udio, u ovom slučaju više od 50 % ukupne proizvodnje užadi od sintetičkih vlakana u Uniji.
(4)
Zahtjev za reviziju temeljio se na razlozima da bi istek mjera vjerojatno za posljedicu imao ponavljanje dampinga i štetu industriji Unije.
(5)
Nakon što je nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom utvrđeno da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije nakon isteka mjera, Komisija je 7. listopada 2009. putem obavijesti o pokretanju postupka objavljene u Službenom listu Europske unije (4) („obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje revizije po isteku mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe.
3. Ispitni postupak
3.1. Razdoblje ispitnog postupka
(6)
Ispitni postupak o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga obuhvatio je razdoblje između 1. listopada 2008. i 30. rujna 2009. („razdoblje revizije ispitnog postupka” ili „RRIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvatilo je razdoblje između 1. siječnja 2006. i kraja RRIP-a („razmatrano razdoblje”).
3.2. Stranke na koje se odnosi ispitni postupak
(7)
Komisija je službeno obavijestila poznate proizvođače iz Unije, izvoznike i proizvođače izvoznike u dotičnoj zemlji, predstavnike dotične zemlje, uvoznike te udruženje korisnika na koje se navedeno odnosi o pokretanju postupka revizije nakon isteka mjera.
(8)
Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zahtijevati raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka. Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile, te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
4. Odabir uzoraka
(9)
S obzirom na očito veliki broj proizvođača iz Unije i proizvođača izvoznika u Indiji, smatralo se primjerenim, u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe, ispitati treba li koristiti odabir uzoraka. Da bi se odlučilo je li odabir uzoraka neophodan i, ako jest, da bi se izabrao uzorak, gornje stranke bile su zamoljene da se jave unutar 15 dana od početka revizija i dostave Komisiji podatke zahtijevane u Obavijesti o pokretanju postupka.
(10)
Ukupno se odazvalo pet proizvođača iz Indije, od kojih je dvoje iz iste skupine, i dostavilo tražene podatke u roku te izrazilo želju da ih se uključi u uzorak. Četiri od pet navedenih trgovačkih društava proizvodilo je i izvozilo dotični proizvod na tržište Unije tijekom RRIP-a. Peto trgovačko društvo, međutim, nije izvozilo dotični proizvod na tržište Unije tijekom RRIP-a. Svih pet trgovačkih društava smatralo se društvima koja su surađivala te su uzeti u obzir za odabir uzorka. Razina suradnje iz Indije, tj. postotak izvoza trgovačkih društava iz Indije u Uniju u usporedbi sa cjelokupnim izvozom iz Indije u Uniju nije se mogao izračunati jer je ukupni izvoz u Uniju tijekom RRIP-a koji je prijavilo pet trgovačkih društava koja su surađivala bio značajno viši od obujma koji je zabilježio Eurostat za sav uvoz iz Indije zbog razloga navedenih u uvodnim izjavama 21. do 23.
(11)
Uzorak je odabran u suglasnosti s indijskim vlastima i uključivao je četiri trgovačka društva koja su prijavila izvoznu prodaju u Uniju. Dva od četiri trgovačka društva u uzorku bila su povezana. Podsjeća se da je u početnom ispitnom postupku surađivao samo jedan proizvođač izvoznik i on trenutačno podliježe individualnoj antidampinškoj pristojbi. Također se podsjeća da u prethodnoj reviziji nakon isteka mjere nijedan od proizvođača izvoznika nije surađivao te su, u skladu s odredbama iz članka 18. stavka 1. Osnovne uredbe, nalazi temeljeni na dostupnim činjenicama.
(12)
Osamnaest proizvođača iz Unije (svih petnaest podnositelja pritužbe i još tri proizvođača koji zajedno predstavljaju 78 % ukupne proizvodnje Unije) pružili su tražene podatke i pristali da ih se uključi u uzorak. Na temelju podataka primljenih od proizvođača iz Unije koji su surađivali, Komisija je odabrala uzorak od pet proizvođača iz Unije koji predstavljaju približno 40 % industrije Unije, kako je definirano u uvodnoj izjavi 40., i oko pola prodaje svih proizvođača iz Unije koji su surađivali s nepovezanim kupcima u Uniji. Uzorak je odabran na temelju najvećeg reprezentativnog obujma prodaje i zemljopisne pokrivenosti proizvođača u Uniji koje bi se objektivno moglo ispitati tijekom raspoloživog vremena. Jedan od pet proizvođača iz Unije u uzorku započeo je s radom u razmatranom razdoblju tako da podaci o njemu nisu korišteni u analizi kretanja pokazatelja štete kako bi se izbjegli poremećaji u tim kretanjima. Međutim, brojke ostala četiri proizvođača iz Unije u uzorku koje su se koristite u analizi tih kretanja ostale su reprezentativne.
(13)
Komisija je poslala upitnike pet proizvođača iz Unije u uzorku kao i četirima proizvođačima izvoznicima iz Indije u uzorku.
(14)
Odgovori na upitnik primljeni su od svih pet proizvođača iz Unije u uzorku. Od četiri proizvođača izvoznika iz Indije jedan je prestao surađivati dok su ostala tri (od čega su dva povezana) odgovorila na upitnik u zadanom roku. Zato se konačno uzorak proizvođača izvoznika iz Indije sastojao od ta tri indijska trgovačka društva koja su odgovorila na upitnik.
5. Provjera primljenih podataka
(15)
Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala neophodnima za određivanje nastavka ili vjerojatnosti ponavljanja dampinga i štete te za utvrđivanje interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
5.1.
Proizvođači izvoznici u Indiji
-
Axiom Imex International Ltd., Boisar,
-
Tufropes Private Limited, Silvassa,
-
India Nets, Indore;
5.2.
Proizvođači iz Unije
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugal),
-
Eurorope SA (Grčka),
-
Lanex A.S. (Češka),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugal),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Austrija).
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. Dotični proizvod
(16)
Dotični proizvod isti je kao proizvod iz početnog ispitnog postupka i definira se kako slijedi: Konopi, uzice, užad i kabeli, bez obzira jesu li pleteni ili nepleteni, impregnirani ili neimpregnirani, prevučeni, prekriveni ili obloženi gumom ili plastičnom masom, od polietilena ili polipropilena, osim konopa za vezanje ili zamatanje, vrijednosti više od 50 000 deciteksa (5 g/m), te ostala sintetička vlakna od najlona ili drugih poliamida ili od poliestera vrijednosti više od 50000 deciteksa (5 g/m). Trenutačno je obuhvaćen oznakama KN 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11. i 5607 50 19. Dotični proizvod koristi se u širokom rasponu pomorskih i industrijskih primjena, posebno u brodarstvu (posebno u svrhe privezivanja) te u ribarskoj industriji.
(17)
Jedna zainteresirana stranka tvrdila je da gore navedena užad za privezivanje nije obuhvaćena definicijom dotičnog proizvoda jer bi se zbog upletaka pričvršćenih na užad proizvodi trebali deklarirati kao „proizvodi od užadi” koji pripadaju drugoj oznaci KN (također vidjeti uvodnu izjavu 23.).No, treba podsjetiti da je upućivanje na užad za privezivanje izvršeno samo u kontekstu primjene različitih vrsta dotičnog proizvoda od kojih su sve definirane kao užad od sintetičkih vlakana kako je određeno uvodnom izjavom 16.
2. Istovjetni proizvod
(18)
Kako je pokazao početni ispitni postupak i potvrdio ovaj ispitni postupak, dotični proizvod i užad od sintetičkih vlakana koju proizvode i prodaju proizvođači izvoznici iz Indije na svom domaćem tržištu te oni koje proizvode i prodaju proizvođači iz Unije u Uniji u svakom su pogledu istovjetni i dijele iste osnovne fizičke i kemijske značajke. Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
(19)
Jedna je zainteresirana stranka tvrdila da proizvod koji je proizvela industrija Unije nije usporediv s dotičnim proizvodom jer su proizvođači iz Unije počeli koristiti novu vrstu sirovine naziva Dyneema, koja je puno skuplja od ostalih sirovina s obzirom na to da proizvodi temeljeni na njoj imaju puno bolji otpor. Točno je da indijski proizvođači u uzorku ne koriste tu vrstu sirovine. No, prvo treba napomenuti da dotični proizvodi čine samo mali dio proizvoda koje prodaju proizvođači iz Unije. Iako je točno da neki proizvođači iz Unije sve više koriste tu vrstu vlakna, užad Dyneema čini samo manji djelić proizvodnje Unije. Dakle, dok značajna razlika u trošku sirovine (moguće oko 25 do 30 puta skuplja) može imati neki utjecaj najviše na pokazatelj štete u pogledu prosječne prodajne cijene industrije Unije, utjecaj užadi Dyneema na cjelokupnu procjenu ostaje ograničen zbog prevladavajuće količine „standardne” užadi proizvedene u Uniji. Drugo, svi izračuni iz ove revizije nakon isteka mjere temeljeni su na usporedbi odgovarajućih vrsta proizvoda pri čemu se uzimaju u obzir različite sirovine. Dakle, nisu mogući poremećaji u izračunu zahvaljujući razlici u ponudi proizvoda. U svakom slučaju, proizvod koji koristi sirovine kao što je Dyneema i dalje ima iste osnovne fizičke i kemijske značajke kao i dotični proizvod. Tvrdnja je stoga odbačena.
C. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA
(20)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe ispitivala se vjerojatnost ponavljanja ili nastavka dampinga nakon mogućeg isteka mjera na snazi protiv Indije.
1. Obujam uvoza
(21)
Na temelju Eurostatovih podataka, tijekom razmatranog razdoblja obujam uvoza dotičnog proizvoda iz Indije bio je neznatan. Tijekom RRIP-a obujam uvoza iz Indije iznosio je 31 tonu, dakle manje od 0,1 % potrošnje Unije tijekom RRIP-a:
(u tonama)
2006.
2007.
2008.
RRIP
Indija
3
4
19
31
Uvoz dotičnog proizvoda iz Indije, izvor - Comext
(22)
No, prema provjerenim podacima, tri trgovačka društva uključena u uzorak otpremala su značajno veći obujam dotičnog proizvoda u Uniju tijekom RRIP-a od obujma koji objavljuje Eurostat. U tom se pogledu podsjeća da su u početnom ispitnom postupku uvoznici pružili podatke iz kojih se vidjeti da neke količine dotičnog proizvoda nabavljenog iz Indije nisu puštene u slobodan promet na tržište Unije, već su pohranjene u carinska skladišta i prodane prekooceanskim brodovima ili naftnim platformama. Jedan proizvođač koji je uložio pritužbu ponovio je taj argument u ovom ispitnom postupku. Zbog manjka suradnje lučkih trgovaca u ovom ispitnom postupku, tu se tvrdnju nije moglo potvrditi. No, na temelju popisa kupaca koji su predali proizvođači izvoznici u uzorku, jasno je da su većina kupaca bili brodski, pomorski i prekomorski dobavljači u lukama Unije. Na temelju gore navedenog, čini se da je takva prodaja razlog razlike između statističkih podataka i prijavljenih brojčanih podataka.
(23)
Treba spomenuti da su u zahtjevu za reviziju nakon isteka mjere također bili i navodi o praksama izbjegavanja mjera. U tom je pogledu podnositelj zahtjeva tvrdio da je određeni obujam užadi od sintetičkih vlakana iz Indije ušao u Uniju pod tarifnim brojem KN 5609 (Proizvodi od […] konopa, uzica, užadi ili kabela) koji ne podliježe mjerama. No, u ovom ispitnom postupku nisu pronađeni podaci koji bi potkrijepili taj stav.
(24)
Na temelju gore navedenog smatra se da je 31 tona dotičnog proizvoda uvezena iz Indije u carinsko područje Unije tijekom RRIP-a. U pogledu provjerene izvozne prodaje lukama Unije koja nije puštena u slobodan promet na tržištu Unije od strane tri indijska proizvođača u uzorku, ta se prodaja smatra dijelom indijskog izvoza trećim zemljama.
(25)
S obzirom na nepostojanje značajnog obujma uvoza iz Indije u Uniju, on nije služio kao osnova za reprezentativnu analizu za vjerojatnost nastavka dampinga ili štete. U pogledu tako ograničenog stvarnog obujma uvoza ne može se zaključiti da je tijekom RRIP-a postojao štetni damping iz Indije. Dakle, analiza se usredotočila na vjerojatnost ponavljanja dampinga i štete ako se dopusti istek mjera.
2. Vjerojatni razvoj uvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage
2.1. Proizvodni kapacitet
(26)
Ispitano je postoji li u dotičnoj zemlji nekorišteni proizvodni kapacitet koji bi stvorio mogućnost nastavka dampinškog uvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage.
(27)
Utvrđeno je da se proizvodni kapacitet tri proizvođača izvoznika iz uzorka povećao između 2007. i RRIP-a dok se iskorištenost kapaciteta istodobno smanjila. Rezervni kapaciteti triju trgovačkih društava bili su oko 75 % potrošnje Unije u RRIP-u. To ukazuje na vjerojatno povećanje obujma izvoza u Uniju ako se dopusti istek mjera.
(28)
Uzimajući u obzir druge proizvođače užadi od sintetičkih vlakana u Indiji, poznato je da je Garware, trgovačko društvo koje je prestalo surađivati nakon faze odabira uzorka, važan proizvođač te da, prema službenoj internetskoj stranici, ima značajni proizvodni kapacitet. Dodatno, u zahtjevu za reviziju nakon isteka mjere navode se četiri ostala velika indijska proizvođača. Ima i nekoliko srednjih i malih indijskih proizvođača koji su vršili pretežno domaću prodaju. U nedostatku suradnje tih indijskih proizvođača, njihov proizvodni kapacitet nije poznat, ali može se pretpostaviti da je kretanje trgovačkih društava koja su surađivala usporedivo i da ti proizvođači imaju dodatni rezervni kapacitet.
(29)
Nakon objave nalaza svi indijski proizvođači u uzorku osporili su podatke vezane uz njihov skupni rezervni kapacitet. No, sve te podatke trgovačka društva sama su prijavila te su za svako društvo pojedinačno provjereni tijekom ispitnog postupka na licu mjesta. Stoga su te tvrdnje odbačene.
2.2. Obujam prodaje lukama Unije i ostalim izvoznim tržištima
(30)
Obujam izvozne prodaje tri proizvođača izvoznika u uzorku ostalim trećim zemljama, uključujući prodaju lukama u Uniji koja nije ušla u carinsko područje Unije, značajan je i povećao se za oko 80 % tijekom razmatranog razdoblja te predstavlja gotovo polovicu ukupne prodaje koju su ostvarili proizvođači izvoznici tijekom RRIP-a.
(31)
Stvarni uvoz u Uniju gotovo je prestao nakon uvođenja početnih mjera. No, treba napomenuti da je obujam izvozne prodaje u luke Unije koji su postigli proizvođači u uzorku značajno narastao u razmatranom razdoblju i to sa 61 na 785 tona. S obzirom na to da se stvarna prodaja Uniji vrši dijelom putem istih prodajnih kanala kao i kod proizvoda koji se prodaju u lukama Unije, ta sve veća prisutnost na pragu tržišta Unije može ukazivati na to da bi, u slučaju izostanka mjera, indijski proizvođači u uzorku - a možda i ostali - mogli početi prodavati značajne količine dotičnog proizvoda na tržištu Unije nakon kratkog vremena.
(32)
S obzirom na gore navedenu usmjerenost indijskih proizvođača k izvozu i njihovu rastuću prisutnost u lukama Unije, može se zaključiti da bi se, ako se dopusti istek mjera, količina izvoza iz Indije u Uniju vrlo vjerojatno značajno povećala.
(33)
Nakon objave nalaza revizije proizvođač iz Indije je istaknuo da je indijski izvoz diversificiran diljem svijeta, na tržišta s potencijalom rasta, te da se izvoz u Uniju ne bi nastavio u značajnim količinama u izostanku mjera. Priznaje se da su neki indijski proizvođači diversificirali izvoznu prodaju na različita tržišta, no to se ne može smatrati dovoljnim razlogom da bi se promijenili zaključci izvedeni iz gore navedenih nalaza.
2.3. Odnos između izvoznih cijena za treće zemlje i uobičajene vrijednosti
(34)
Okvirni izračun dampinga izveden je na osnovi provjerene prodaje tri proizvođača izvoznika u uzorku lukama Unije, koja, iako je se smatra dijelom izvozne prodaje trećim zemljama, pruža dobru naznaku mogućih cijena indijske užadi od sintetičkih vlakana u izostanku pristojba. Uobičajene vrijednosti temeljene su na domaćim cijenama na indijskom tržištu. Na temelju tih brojki, damping je utvrđen kod dva od tri indijska proizvođača u uzorku. Utvrđeno je da su dampinške marže prosječno 10 % što se može smatrati značajnim postotkom, iako su dosta niže od onih utvrđenim u početnom ispitnom postupku.
(35)
Usporedba cijena koje su postigla tri proizvođača izvoznika u uzorku na tržištima trećih zemalja (isključujući prodaju lukama Unije) s cijenama na domaćem tržištu dala je sličan rezultat iako su dampinške marže utvrđene na tom temelju bile niže.
(36)
Nakon objave nalaza ovog ispitnog postupka jedan je proizvođač iz Indije tvrdio da nije utvrđen nikakav damping u pogledu uvoza iz Indije u Uniju. No, gotovo da nije ni bilo stvarnog uvoza. Osim toga, damping je utvrđen i u prodaji lukama Unije i prodaji trećim zemljama. Stoga je ta tvrdnja odbačena.
(37)
Druga je zainteresirana stranka tvrdila da se dampinške marže koje je ova revizija utvrdila ne mogu smatrati značajnima kada ih se usporedi s postojećim razinama pristojba s obzirom na značajnu razliku u troškovima rada između Unije i Azije. No, treba napomenuti da su troškovi rada u Uniji nevažni za izračun dampinške marže.
3. Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga
(38)
Na temelju gornje analize zaključuje se da proizvođači izvoznici imaju veliki proizvodni potencijal za ponovno pokretanje izvoza u Uniju ako se omogući istek mjera. U pogledu cijena, utvrđeno je da dva proizvođača iz uzorka prodaju trećim zemljama po dampinškim cijenama. Dodatno, uzimajući u obzir trgovačko društvo Garware koje je prestalo surađivati, u pritužbi je navedeno još pet ostalih velikih proizvođača izvoznika za koje se na temelju dostupnih podataka može pretpostaviti da prate kretanje trgovačkih društava za koje je utvrđeno da prodaju trećim zemljama po dampinškim cijenama.
(39)
Naznaka da indijski proizvođači izvoznici imaju strateški interes na tržištu Unije, koji se očituje u povećanom obujmu izvozne prodaje lukama Unije, te golemi dostupni rezervni kapacitet povećava vjerojatnost da bi nastavili s izvozom Uniji u značajnim količinama kada bi mjere prestale važiti. Uzimajući u obzir ponašanje izvoznika iz Indije prilikom određivanja cijena na tržištima trećih zemalja, vrlo je vjerojatno da bi se nastavak izvoza odvijao po dampinškim cijenama. Stoga se zaključuje da bi istek mjera vjerojatno doveo do ponavljanja dampinga.
D. DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE
(40)
Proizvođači iz Unije koji čine ukupnu proizvodnju Unije predstavljaju industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe. Broj proizvođača iz Unije može se procijeniti na četrdesetak.
(41)
Petnaest proizvođača iz Unije u čije je ime udruženje podnositelja pritužbe uložilo zahtjev za reviziju nakon isteka mjere i tri ostala proizvođača iz Unije predali su podatke za odabir uzorka zatražene u obavijesti o pokretanju postupka. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 12., uzorak od pet proizvođača, koji predstavljaju približno 40 % industrije Unije, detaljno je ispitan. Uzorak se sastojao od sljedećih trgovačkih društava:
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugal),
-
Eurorope SA (Grčka),
-
Lanex A.S. (Češka),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugal),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Austrija).
(42)
Kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 12., osamnaest proizvođača iz Unije koji su surađivali predstavljalo je 78 % ukupne proizvodnje Unije tijekom RRIP-a.
E. SITUACIJA NA TRŽIŠTU UNIJE
1. Potrošnja na tržištu Unije
(43)
Potrošnja užadi od sintetičkih vlakana Unije utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije (uključujući prodaju proizvođača iz Unije koji nisu surađivali prema procjenama udruženja podnositelja pritužbe) uvećano za sav uvoz u Uniju na temelju Eurostata.
(44)
Na temelju gore navedenog može se utvrditi da se tijekom razmatranog razdoblja potrošnja u Uniji smanjila za 7 %. Točnije, nakon što se potrošnja između 2006. i 2007. povećala za 16 %, pala je za 20 % između 2007. i RRIP-a.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Ukupna potrošnja Unije (u tonama)
34 318
39 816
36 777
31 944
Indeks (2006. = 100)
100
116
107
93
Izvor:
ispitni postupak (proizvođači iz Unije u uzroku), podnositelj pritužbe (proizvođači iz Unije izvan uzorka), Eurostat (uvoz)
2. Uvoz iz Indije
(45)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 21., stvarni uvoz iz Indije u Uniju u razmatranom razdoblju zanemariv je zbog učinkovitih antidampinških mjera na snazi.
(46)
No, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 22., sve je veća prisutnost proizvođača iz Indije na granici tržišta Unije zahvaljujući izvoznoj prodaji lukama Unije koja ne podliježe carinjenju te je zato oslobođena navedenih antidampinških pristojba.
3. Cijene i obujam izvoza iz Indije u ostale treće zemlje
(47)
S obzirom na to da je stvarni uvoz iz Indije zanemariv, usporedba cijena izvršena je na temelju cijena indijskog izvoza u ostale treće zemlje (uključujući izvoznu prodaju lukama Unije koja ne podliježe antidampinškim pristojbama) i cijena prodaje u Uniji koje su ostvarili proizvođači industrije Unije u uzroku.
(48)
Na temelju toga utvrđeno je da je indijski izvoz u ostale treće zemlje ostvaren pri znatno nižim cijenama od onih u industriji Unije. Tako utvrđena razlika u cijeni dosegla je razinu od 46 % te je prosječno iznosila 18 %.
(49)
Vrijednost izvozne prodaje iz Indije ostalim trećim zemljama povećala se za više od 30 % tijekom razmatranog razdoblja. Ta je prodaja predstavljala gotovo polovicu prometa proizvođača izvoznika iz Indije u uzorku tijekom RRIP-a.
4. Uvoz iz ostalih zemalja
(50)
Unatoč padu potrošnje od 7 % na tržištu Unije, tijekom razmatranog razdoblja obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja povećao se za 18 %. Dakle, tržišni udio tog uvoza povećao se sa 17 % na 22 %.
(51)
Treba napomenuti da se uvoz iz Narodne Republike Kine („NRK”) povećao za 46 % tijekom razmatranog razdoblja čime je postigao tržišni udio od 8,6 % (rast sa 5,5 % u 2006.). Iako preciznu usporedbu nije moguće provesti zahvaljujući općoj prirodi Eurostatovih podataka koji nisu navedeni po vrsti proizvoda, čini se da je prosječna cijena uvoza iz Kine u Uniju značajno viša od prosječne cijene izvozne prodaje iz Indije. Osim toga, čini se da je prosječna cijena kineskog uvoza u skladu s cijenama u industriji Unije.
(52)
Tržišni udio uvoza iz Republike Koreje („Koreja”) stalno je ostajao oko razine od 3 % tijekom razmatranog razdoblja. Također, količina tog uvoza smanjila se za 6 % u skladu sa smanjenom potrošnjom.
(53)
Uvoz iz bilo koje druge treće zemlje predstavljao je manje od 2 % tržišno udjela na tržištu užadi od sintetičkih vlakana Unije tijekom RRIP-a.
5. Gospodarsko stanje industrije Unije
5.1. Uvodne napomene
(54)
Analizirani su svi pokazatelji štete navedeni u članku 3., stavku 5. Osnovne uredbe. Pokazatelji obujma prodaje i tržišnog udjela proizvođača Unije analizirani su na temelju podataka prikupljenih za sve proizvođače iz Unije, tj. industrije Unije. U vezi sa svim ostalim pokazateljima štete, ispitani su na temelju podataka koje su dostavili proizvođači iz Unije i koji su provjereni u poslovnim prostorijama svakog trgovačkog društva, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 15. Kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 12., jedan od proizvođača iz Unije u uzorku započeo je s radom u razmatranom razdoblju tako da podaci o njemu nisu korišteni u analizi kretanja pokazatelja štete kako bi se izbjegli poremećaji u tim kretanjima.
5.2. Obujam izvoza industrije Unije
(55)
Prodaja industrije Unije značajno se smanjila za 12 % tijekom razmatranog razdoblja. Kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 44., potrošnja u Uniji smanjila se za 7 % tijekom razmatranog razdoblja, pri čemu je posebno nagli pad započeo u 2007. Treba naglasiti da se obujam prodaje industrije Unije na tržištu Unije smanjio brže od pada u potrošnji:
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam izvoza industrije Unije (u tonama)
28 393
32 161
28 911
24 955
Indeks (2006. = 100)
100
113
102
88
Izvor:
ispitni postupak (proizvođači iz Unije u uzroku), podnositelj pritužbe (proizvođači iz Unije izvan uzorka)
5.3. Tržišni udio industrije Unije
(56)
Rezultat razvoja navedenog u prethodnoj uvodnoj izjavi i gornjoj tablici bio je gubitak tržišnog udjela industrije Unije između 2006. i RRIP-a. Stalno se smanjivao tržišni udio industrije Unije, a gubitak je dosegao 4,6 postotnih bodova:
2006.
2007.
2008.
RRIP
Tržišni udio industrije Unije (%)
82,7 %
80,8 %
78,6 %
78,1 %
Indeks (2006. = 100)
100
98
95
94
Izvor:
ispitni postupak (proizvođači iz Unije u uzroku), podnositelj pritužbe (proizvođači iz Unije izvan uzorka)
(57)
Treba napomenuti da je gore navedeni gubitak tržišnog udjela industrije Unije velikim dijelom uzrokovan povećanim tržišnim udjelom uvoza iz Kine (vidjeti uvodnu izjavu 50.).
5.4. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(58)
U skladu s razvojem obujma prodaje obujam proizvodnje proizvođača iz Unije u uzorku pao je usporedivom stopom - za 17 % tijekom razmatranog razdoblja. Proizvodni kapacitet povećao se za 5 % u istom razdoblju. To je dovelo do pada od 20 % u iskorištenosti kapaciteta između 2008. i RRIP-a:
2006.
2007.
2008.
RRIP
Proizvodnja (u tonama)
11 229
12 286
12 150
9 372
Indeks (2006. = 100)
100
109
108
83
Proizvodni kapacitet (tone)
21 510
23 467
23 278
22 480
Indeks (2006. = 100)
100
109
108
105
Iskorištenost kapaciteta u %
52,2 %
52,4 %
52,2 %
41,7 %
Indeks (2006. = 100)
100
100
100
80
Izvor:
ispitni postupak (proizvođači iz Unije u uzorku)
5.5. Zalihe
(59)
U pogledu zaliha proizvođači užadi od sintetičkih vlakana općenito su održavali razine zaliha na dosta niskoj razini s obzirom na to da se većina proizvodnje vrši na zahtjev. Može se uočiti da su tijekom razmatranog razdoblja zalihe zabilježile pad, posebno tijekom RRIP-a, što je većim dijelom rezultat smanjenja proizvodnje užadi od sintetičkih vlakana.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Završne zalihe (u tonama)
1 073
982
1 156
905
Indeks (2006. = 100)
100
92
108
84
Izvor:
ispitni postupak (proizvođači iz Unije u uzorku)
5.6. Prodajne cijene
(60)
Prosječna cijena istovjetnog proizvoda koji u Uniji prodaju proizvođači iz Unije u uzorku povećala se u određenoj mjeri u razmatranom razdoblju, posebno između 2007. i RRIP-a:
2006.
2007.
2008.
RRIP
Prosječne jedinične prodajne cijene industrije Unije (eura/tona)
5 268
5 229
5 670
5 766
Indeks (2006. = 100)
100
99
108
109
Izvor:
ispitni postupak (proizvođači iz Unije u uzorku)
(61)
Treba ipak navesti da se iznadprosječna prodajna cijena računa na temelju svih vrsta proizvoda, uključujući užad od sintetičkih vlakana najviše vrijednosti, primjerice užad od sintetičkih vlakana od sirovine Dyneema. Razlika u cijeni između tih različitih vrsta proizvoda uistinu je golema (vidjeti uvodnu izjavu 19.). Posljednjih godina industrija Unije povećala je proizvodnju proizvoda više vrijednosti. Tako takva užad od sintetičkih vlakana predstavlja sve veći udio u njihovoj ponudi proizvoda. Takve nedavne promjene u ponudi proizvoda jedan su od razloga povećanja prosječnih jediničnih prodajnih cijena industrije Unije.
5.7. Profitabilnost
(62)
Djelomično zahvaljujući učinkovitim mjerama na snazi, a dijelom zbog diversifikacije ponude proizvoda, proizvođači iz Unije u uzorku uspjeli su održati stabilnu i zdravu razinu profitabilnosti tijekom razmatranog razdoblja:
2006.
2007.
2008.
RRIP
Profitabilnost industrije Unije (%)
9,7 %
11,1 %
10,0 %
12,4 %
Indeks (2006. = 100)
100
115
104
128
Izvor:
ispitni postupak (proizvođači iz Unije u uzorku)
5.8. Ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
(63)
Ulaganja su bila na razmjerno visokim razinama 2006. i 2007. nakon čega su se snizila za polovicu prethodnog iznosa. Tijekom RRIP-a gotovo da nije bilo ulaganja.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Neto ulaganja (EUR)
3 574 130
3 886 212
1 941 222
168 877
Indeks (2006. = 100)
100
109
54
5
Izvor:
ispitni postupak (proizvođači iz Unije u uzorku)
5.9. Povrat ulaganja
(64)
U skladu sa stabilnim kretanjem profitabilnosti, povrat ulaganja također se povećao tijekom razmatranog razdoblja.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Povrat ulaganja (%)
21,4 %
25,5 %
26,1 %
28,4 %
Indeks (2006. = 100)
100
119
122
132
Izvor:
ispitni postupak (proizvođači iz Unije u uzorku)
5.10. Novčani tok
(65)
Novčani tok proizvođača iz Unije u uzorku ostao je na relativno stabilnim razinama tijekom razmatranog razdoblja:
2006.
2007.
2008.
RRIP
Novčani tok (EUR)
6 033 496
7 973 188
7 790 847
6 911 360
Indeks (2006. = 100)
100
132
129
115
Izvor:
ispitni postupak (proizvođači iz Unije u uzorku)
5.11. Zaposlenost, produktivnost i troškovi rada
(66)
Stanje zaposlenosti proizvođača iz Unije u uzorku pozitivno se razvijalo između 2006. i 2008. No, od 2008. do RRIP-a došlo je do pada zaposlenosti zbog smanjene potražnje na tržištu. Smanjena potražnja dovela je do smanjene proizvodnje zbog čega je došlo i do pada produktivnosti između 2008. i RRIP-a. U pogledu godišnjih troškova rada po zaposleniku, oni su se povećavali do 2008., a zatim su se lagano smanjili tijekom RRIP-a.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Zaposlenost (osobe)
638
665
685
623
Indeks (2006. = 100)
100
104
107
98
Godišnji troškovi rada po zaposleniku (EUR)
12 851
13 688
14 589
14 120
Indeks (2006. = 100)
100
107
114
110
Produktivnost (u tonama po zaposleniku)
17,6
18,4
17,7
15,0
Indeks (2006. = 100)
100
105
101
85
Izvor:
ispitni postupak (proizvođači iz Unije u uzorku)
5.12. Rast
(67)
Između 2006. i RRIP-a, dok se potrošnja Unije smanjila za 7 % (vidjeti uvodnu izjavu 44.), obujam prodaje industrije Unije na tržištu Unije smanjio se za 12 %, a tržišni udio industrije Unije smanjio se za 6 postotnih bodova (vidjeti uvodne izjave 55. i 56.). S druge strane, dok je obujam stvarnog indijskog uvoza ostao zanemariv zahvaljujući mjerama na snazi, obujam uvoza iz ostalih zemalja porastao je za 18 % (uglavnom zbog uvoza iz NRK-a) i tako dobio dodatnih 5 postotnih bodova tržišnog udjela (vidjeti uvodnu izjavu 50.). Zaključuje se da je na industriju Unije više utjecao pad potrošnje i da je zabilježila značajniji gubitak u obujmu prodaje od ostalih dionika na tržištu.
5.13. Visina dampinške marže
(68)
S obzirom na to da je uvoz dotičnog proizvoda iz Indije tijekom RRIP-a bio zanemariv, nije bilo moguće utvrditi dampinšku maržu za stvarni uvoz iz Indije. No, treba napomenuti da se indijski izvoz u luke Unije, koji ne podliježe carinjenju, značajno povećao i da je za dio te prodaje utvrđeno da je izvršena po dampinškim cijenama.
5.14. Oporavak od prethodnog dampinga
(69)
Analizirano je je li industrija Unije i dalje u procesu oporavka od učinaka prethodnog dampinga. Zaključeno je da se industrija Unije već uspjela u većoj mjeri oporaviti od tih učinaka s obzirom na to da učinkovite antidampinške mjere postoje već dulje vrijeme.
5.15. Zaključak o stanju industrije Unije
(70)
Zahvaljujući činjenici da učinkovite antidampinške pristojbe postoje za užad od sintetičkih vlakana podrijetlom iz Indije, čini se da se industrija Unije uspjela u velikoj mjeri oporaviti od učinaka prethodnog štetnog dampinga.
(71)
Unatoč tome ne može se zaključiti da je stanje u industriji Unije sigurno. Iako se čini da određeni pokazatelji štete - posebno profitabilnost, povrat ulaganja i novčani tok - pokazuju razmjerno stabilno stanje - obujam prodaje i tržišni udio, proizvodnja i iskorištenost kapaciteta te ulaganja - posebno jasno pokazuju da je industrija Unije na kraju RRIP-a i dalje bila dosta nestabilna. Nakon objave nalaza ovog ispitnog postupka, jedan proizvođač iz Indije tvrdio je da industrija Unije nije pretrpjela štetu tijekom RRIP-a. U tom smislu treba navesti da nije rečeno da je industrija Unije trpjela materijalnu štetu tijekom RRIP-a. Umjesto toga, na temelju nalaza revizije zaključeno je da su neki pokazatelji bili stabilni, ali u pogledu ostalih pokazatelja bilo je znakova štete.
(72)
Neke su stranke tvrdile da negativna kretanja nekih pokazatelja štete nije izazvao uvoz iz Indije, već da su posljedica gospodarske krize u svijetu i povećanog tržišnog udjela kineskog uvoza. U tom pogledu treba navesti da negativni razvoj određenih pokazatelja nije pripisan gotovo nepostojećem uvozu iz Indije. Dodatno je ispitano povećanje uvoza iz Kine i ono nije imalo utjecaj na analizu vjerojatnosti ponavljanja štetnog dampinga.
(73)
U pogledu općenite održivosti industrije Unije, treba napomenuti da se čini da postupno uvođenje raznih proizvoda visoke vrijednosti na tržište - u Uniji i na tržišta trećih zemalja - stavlja dugoročnu konkurentnost industrije Unije u pozitivnu perspektivu, s obzirom na to da je broj proizvođača na svjetskom tržištu koji proizvode takvu visokokvalitetnu užad od sintetičkih vlakana trenutačno ograničen.
F. VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE
(74)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 25., s obzirom na zanemariv obujam uvoza dotičnog proizvoda iz Indije tijekom RRIP-a, analiza se usredotočila na vjerojatnost ponavljanja dampinga i štete.
(75)
Kako je već detaljno opisano u uvodnim izjavama 26. do 28., kod indijskih proizvođača izvoznika dostupni su veliki rezervni kapaciteti. Osim toga, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 30. do 32., indijski proizvođači imaju snažnu usmjerenost i poticaj za prodaju svojih proizvoda na izvoznim tržištima u velikom obujmu. Štoviše, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 31., prisutnost indijskih proizvođača u lukama Unije snažna je i raste. Zbog toga se može zaključiti da je vjerojatno da bi, ako se omogući istek mjera, uvoz iz Indije u Uniju u kratkom vremenskom roku dosegao značajne količine.
(76)
Kako je navedeno u uvodnim izjavama 34. i 35., vjerojatno je da će se u izostanku mjera uvoz iz Indije nastaviti po dampinškim cijenama. Dodatno, kako je navedeno u gornjim uvodnim izjavama 47. i 48., također je utvrđeno da činjenica da su prodajne cijene indijskih proizvođača prosječno 18 % niže od onih industrije Unije (te ta razlika u cijenama može doseći razinu od 46 %) ukazuje na to da će indijski proizvođači u izostanku mjera vjerojatno izvoziti dotični proizvod na tržište Unije po značajno nižim cijenama od cijena industrije Unije, dakle da je vjerojatno da će sniziti prodajne cijene proizvođača iz Unije.
(77)
U pogledu gore navedenog, može se zaključiti da je u izostanku mjera vrlo vjerojatno da bi se indijski izvoz dotičnog proizvoda nastavio u značajnim količinama te po cijenama kojima se značajno snižavaju cijene industrije Unije.
(78)
S obzirom na razmjerno osjetljivo stanje industrije Unije, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 71. i 72., vjerojatno je da bi moguće veliko ponavljanje dampinškog uvoza iz Indije po cijenama koje snižavaju cijene u Uniji imalo štetan učinak na stanje industrije Unije. Značajan nastavak dampinškog uvoza vjerojatno bi doveo do daljnjeg gubitka udjela na tržištu i obujma prodaje industrije Unije, što bi dovelo do smanjenja proizvodnje i pada zaposlenosti. To, kao i značajan pritisak na cijenu zahvaljujući uvozu koji snižava prodajne cijene proizvođača iz Unije, dovelo bi do brzog i ozbiljnog pogoršanja financijskog stanja industrije Unije.
(79)
Na temelju gore navedenog, zaključuje se da u slučaju da se omogući istek mjera, postoji vjerojatnost ponavljanja štete od obnovljenog dampinškog uvoza dotičnog proizvoda iz Indije.
G. INTERES UNIJE
1. Uvodne napomene
(80)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, ispitano je bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera bilo protivno interesu Unije u cijelosti.
(81)
Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na uzimanju u obzir svih raznih interesa uključenih stranaka, tj. interesa industrije Unije, uvoznika, trgovaca, veletrgovaca i industrijskih korisnika dotičnog proizvoda.
(82)
Treba podsjetiti da se u prethodnim ispitnim postupcima smatralo da uvođenje mjera nije protivno interesu Unije. Nadalje, sadašnji ispitni postupak revizija je nakon isteka mjera i analizira stanje u kojem postoje antidampinške mjere.
(83)
Na temelju toga ispitano je postoje li, unatoč zaključku o vjerojatnosti ponavljanja dampinga i vjerojatnosti ponavljanja štete, utemeljeni razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje mjera u ovom konkretnom slučaju nije u interesu Unije.
2. Interes industrije Unije
(84)
Kako je već spomenuto u uvodnim izjavama 56. i 73., industrija Unije uspjela je zadržati značajan, premda smanjeni tržišni udio, pritom povećavajući ponudu proizvoda tako što su uveli više visokokvalitetne užadi od sintetičkih vlakana. Dakle, može se smatrati da je industrija Unije ostala strukturalno održiva.
(85)
U pogledu zaključaka o stanju industrije Unije određenog u uvodnim izjavama 70. do 72. te u skladu s argumentima vezanim uz analizu vjerojatnosti ponavljanja štete kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 74. do 79., također se može smatrati da bi industrija Unije vjerojatno doživjela ozbiljno pogoršanje financijske situacije u slučaju da se omogući istek antidampinških pristojba, što bi dovelo do ponavljanja materijalne štete.
(86)
Uzimajući u obzir očekivani obujam i cijene uvoza dotičnog proizvoda iz Indije, industrija Unije uistinu bi bila izložena ozbiljnom riziku. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 78., takav bi uvoz doveo do dodatnog pada tržišnog udjela te snizio cijene industrije Unije, što bi kasnije dovelo do pada profitabilnosti na negativne razine slične onima iz početnog ispitnog postupka.
(87)
U pogledu gore navedenog i u izostanku suprotnih pokazatelja, zaključuje se da zadržavanje postojećih mjera ne bi bilo protiv interesa industrije Unije.
3. Interes nepovezanih uvoznikâ/trgovacâ
(88)
Komisija je poslala upitnike deset poznatih nepovezanih uvoznikâ/trgovacâ. Odgovorilo je samo jedno od tih trgovačkih društava i izrazilo svoj prigovor na predmet. No, s obzirom na to da je trgovačko društvo povezano s indijskim proizvođačem užadi od sintetičkih vlakana, ne može ga se smatrati nepovezanim uvoznikom. S obzirom na to da je trgovačko društvo povezani uvoznik, njegov je interes suštinski povezan s interesom povezanog indijskog proizvođača.
(89)
U tim okolnostima zaključuje se da ne postoje utemeljeni razlozi koji bi ukazali na to da bi nastavak mjera u većoj mjeri negativno utjecao na dotične nepovezane uvoznike/trgovce.
4. Interes korisnikâ
(90)
Komisija je poslala pismo jednom industrijskom udruženju korisnikâ dotičnog proizvoda. Nijedan korisnik nije predao potpun odgovor na upitnik te od udruženja nisu primljeni pisani podnesci.
(91)
S obzirom na izostanak suradnje korisnikâ te činjenicu da je vjerojatno da će utjecaj antidampinških mjera biti zanemariv kada ga se usporedi s ostalim troškovima glavnih industrija korisnikâ, kao što su brodogradnja, strojarstvo i naftne platforme, zaključuje se da nastavak mjera neće imati značajan negativni utjecaj na te korisnike.
5. Zaključak
(92)
Može se očekivati da će nastavak mjera osigurati da se dampinški uvoz iz Indije ne nastavi na tržištu Unije u značajnim količinama u kratkom vremenskom razdoblju. Time će industrija Unije i dalje imati koristi od konkurentnih uvjeta na tržištu Unije te smanjenja prijetnje zatvaranja i pada zaposlenosti. Očekuje se da će korisni učinci dopustiti uvjete u kojima će industrija Unije razviti inovativne proizvode visoke tehnologije za nove i specijalizirane primjene.
(93)
Također treba napomenuti da se, nakon razmatranja interesa uvoznikâ/trgovaca te korisnikâ u Uniji, čini da nema uvjerljivih razloga koji bi ukazali na to da bi nastavak mjera imao uglavnom negativan utjecaj.
(94)
S obzirom na gornje zaključke o učinku nastavka mjera na različite dionike na tržištu Unije, zaključuje se da nastavak mjera nije protivan interesu Unije.
H. ANTIDAMPINŠKE MJERE
(95)
U pogledu gore navedenog, dakle, između ostalog, golemih rezervnih kapaciteta indijskih proizvođača, snažne usmjerenosti na izvoz i rastuće prisutnosti na pragu tržišta Unije, cijena izvozne prodaje na tržišta trećih zemalja za koje je utvrđeno da su ispod uobičajene vrijednosti te značajno ispod cijena industrije Unije tijekom RRIP-a, te razmjerno osjetljive situacije industrije Unije, vjerojatno je da bi se štetni damping iz Indije ponovio ako bi se dopustilo da mjere prestanu važiti.
(96)
Sve su dotične stranke obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjerava preporučiti zadržavanje postojećih mjera u njihovom sadašnjem obliku. Također im je dano razdoblje za podnošenje prigovora nakon te objave, ali ni jedna stranka nije podnijela prigovore koji bi opravdali mijenjanje gornjih nalaza. Na tvrdnje vezane uz objavu nalaza odgovoreno je u uvodnim izjavama ove Uredbe.
(97)
Iz toga slijedi, kao što je predviđeno člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, da antidampinške pristojbe uvedene Uredbom (EZ) br. 1736/2004 treba zadržati.
(98)
Ipak, bez zanemarivanja činjenice da je utvrđena vjerojatnost ponavljanja štetnog dampinga, sadašnji ispitni postupak obilježavaju posebne okolnosti, posebno dugo trajanje mjera na snazi, koje su već jednom produljene te vrlo ograničene količine stvarnog uvoza iz Indije, kako je navedeno u uvodnim izjavama 21. do 24. Te bi se činjenice također trebale odraziti na trajanje daljnjeg produljenja antidampinških mjera koje bi trebale trajati tri godine. Nakon objave podnositelj zahtjeva naveo je da bi se mjere trebale produljiti na pet godina i da gore navedeno obrazloženje kraćeg produženja ne bi bilo opravdano.
(99)
Uobičajeno je da se produljenje mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe primjenjuje na razdoblje od pet godina. Ispitni postupak zaključio je da je industrija Unije na kraju RRIP-a i dalje u osjetljivom stanju s obzirom na to da je u financijskim poteškoćama dulje vremensko razdoblje, kako je utvrđeno početnim ispitnim postupkom. Posljedično, potpuni oporavak od štetnog dampinga još nije postignut. No, određeni broj pokazatelja štete pokazao je da je uvođenje mjera već omogućilo neka značajna poboljšanja. Iz analize ove složene situacije zaključuje se da će se potpuni i čvrsti oporavak od prošlih učinaka štetnog dampinga vjerojatno dogoditi za manje vremena od uobičajenih pet godina. Procijenjeno je da bi, uzimajući u obzir analizu cjelokupne štete te vjerojatni tržišni razvoj uz mjere na snazi, razdoblje od tri godine trebalo biti dovoljno da industrija Unije dovrši svoj gospodarski i financijski oporavak. Zato se primjenjivanje mjera dulje vrijeme ne čini nužnim.
(100)
Dakle, smatra se da produljenje mjera na puno petogodišnje razdoblje nije potkrijepljeno činjenicama utvrđenim ovim ispitnim postupkom te da trajanje mjera posljedično treba ograničiti na tri godine.
(101)
Pojedinačna antidampinška stopa pristojbe navedena u članku 1. određena je na temelju nalaza početnog ispitnog postupka. Stoga odražava stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu dotičnog trgovačkog društva. Ta stopa pristojbe (nasuprot pristojbe na razini zemlje koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”) isključivo se primjenjuje na uvoz proizvoda podrijetlom iz Indije koje je proizvelo dotično trgovačko društvo, a tako i navedeni specifični pravni subjekt. Uvezeni proizvodi koje proizvodi drugo trgovačko društvo koje se posebno ne spominje u članku 1., uključujući subjekte povezane s onim koji se posebno spominje, ne mogu se okoristiti tom stopom i podliježu pristojbi na području cijele zemlje.
(102)
Svi zahtjevi kojima se traži primjena stope antidampinške pristojbe za pojedinačna trgovačka društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se bez odlaganja Komisiji sa svim odgovarajućim podacima, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, ta će se Uredba na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava za koje vrijede pojedinačne carine,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz konopa, uzica, užadi i kabela, uključujući pletene ili prepletene, bez obzira jesu li impregnirani, prevučeni, prekriveni ili obloženi gumom ili plastičnom masom ili nisu, od polietilena ili polipropilena, osim konopa za vezanje ili zamatanje, vrijednosti više od 50 000 deciteksa (5 g/m), te ostala sintetička vlakna od najlona ili drugih poliamida ili od poliestera vrijednosti više od 50 000 deciteksa (5 g/m) trenutačno obuhvaćenih oznakama KN 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 i 5607 50 19 i podrijetlom iz Indije.
2. Stopa antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. koje proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Trgovačko društvo
Stopa pristojbe
Dodatna oznaka TARIC
Garware Wall Ropes Ltd
53,0 %
8755
Sva ostala trgovačka društva
82,0 %
8900
3. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se na razdoblje od tri godine.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 20. prosinca 2010.