NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 995/2010
ze dne 20. října 2010,
kterým se stanoví povinnosti hospodářských subjektů uvádějících na trh dřevo a dřevařské výrobky
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Lesy přinášejí velký ekologický, hospodářský a sociální prospěch, včetně zdroje dřevařských a jiných výrobků a ekologických služeb, jež jsou pro lidstvo zásadní, jakými jsou zachování biologické rozmanitosti a funkčnosti ekosystému a ochrana klimatu.
(2)
Vzhledem k celosvětově rostoucí poptávce po dřevu a dřevařských výrobcích ve spojení s institucionálními nedostatky a nedostatky v oblasti správy, které se objevují v oblasti lesnictví v řadě zemí produkujících dřevo, vyvolává nezákonná těžba dřeva a související obchod stále větší znepokojení.
(3)
Nezákonná těžba dřeva je přetrvávající a značný problém mezinárodní úrovně. Představuje významnou hrozbu pro lesy, protože přispívá k odlesňování a znehodnocování lesa, které stojí asi za 20 % celosvětových emisí CO2, ohrožuje biologickou rozmanitost a podkopává udržitelné obhospodařování a rozvoj lesa, jakož i obchodní rentabilitu hospodářských subjektů jednajících v souladu s použitelnými právními předpisy. Přispívá rovněž k šíření pouští a erozi půdy a může zvyšovat nebezpečí extrémních povětrnostních podmínek a záplav. Kromě jiného má i sociální, politické a hospodářské dopady, často narušující pokrok na cestě k řádné správě a ohrožující živobytí místních komunit závislých na lese, a může souviset s ozbrojenými konflikty. Předpokládá se, že účinné řešení tohoto problému s nezákonnou těžbou dřeva v kontextu tohoto nařízení přispěje k úsilí Unie zaměřenému na zmírňování dopadů změny klimatu nákladově efektivním způsobem a mělo by doplňovat činnost Unie a její závazky vyplývající z Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu.
(4)
V rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES ze dne 22. července 2002 o šestém akčním programu Společenství pro životní prostředí (3) je jako jedna z prioritních akcí označeno zkoumání možnosti přijmout aktivní opatření k předcházení obchodu s nezákonně vytěženým dřevem a boji proti němu a pokračování aktivní účasti Unie a členských států v uplatňování celosvětových i regionálních rezolucí a dohod týkajících se problematiky lesního hospodářství.
(5)
Ve sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě ze dne 21. května 2003 nazvaném „Prosazování práva, správa a obchod v lesnictví (FLEGT): návrh akčního plánu EU“ byl navržen balíček opatření na podporu mezinárodního úsilí za účelem vyřešení problému nezákonné těžby dřeva a souvisejícího obchodu v souvislosti s obecným úsilím Unie zaměřeným na dosažení udržitelného obhospodařování lesů.
(6)
Evropský parlament a Rada uvítaly toto sdělení a uznaly, že je třeba, aby Unie přispěla k celosvětovému úsilí o vyřešení problému nezákonné těžby dřeva.
(7)
V souladu s cílem uvedeného sdělení, totiž zajistit, aby do Unie mohly vstupovat pouze dřevařské výrobky, které byly vyrobeny v souladu s vnitrostátními právními předpisy země produkující dřevo, jedná Unie se zeměmi produkujícími dřevo (dále jen „partnerské země“) o dobrovolných dohodách o partnerství FLEGT, na jejichž základě je stranám uložena právně závazná povinnost provést režim licencí a regulovat obchod se dřevem a dřevařskými výrobky vymezenými v těchto dobrovolných dohodách o partnerství FLEGT.
(8)
S ohledem na značný rozsah a naléhavost problému je nezbytné aktivně podporovat boj proti nezákonné těžbě dřeva a s ní souvisejícímu obchodu, doplnit a posílit iniciativu dobrovolných dohod o partnerství FLEGT a zlepšit součinnost politik zaměřených na ochranu lesů a na dosažení vysoké úrovně ochrany životního prostředí, včetně boje proti změně klimatu a proti snižování biologické rozmanitosti.
(9)
Mělo by být oceněno úsilí zemí, které uzavřely dobrovolné dohody o partnerství FLEGT s Unií, a zásady, jež do nich byly začleněny, především pokud jde o definici pojmu „zákonně vytěžené dřevo“, a státy by měly být ve větší míře pobízeny k uzavírání dobrovolných dohod o partnerství FLEGT. Mělo by být také zohledněno, že v režimu licencí FLEGT se do Unie dováží pouze dřevo vytěžené v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy a dřevařské výrobky z tohoto dřeva. Dřevo obsažené v dřevařských výrobcích uvedených v přílohách II a III nařízení Rady (ES) č. 2173/2005 ze dne 20. prosince 2005 o zavedení režimu licencí FLEGT pro dovoz dřeva do Evropského společenství (4), které pocházejí z partnerských zemí zařazených do přílohy I uvedeného nařízení, by proto mělo být považováno za vytěžené zákonným způsobem, jsou-li uvedené dřevařské výrobky v souladu s uvedeným nařízením a všemi prováděcími předpisy.
(10)
Měla by být rovněž zohledněna skutečnost, že Úmluva o mezinárodním obchodu ohroženými druhy volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (CITES) klade na strany úmluvy požadavek, aby udělovaly povolení k vývozu pouze v případě, že druh uvedený na seznamech CITES byl získán mimo jiné v souladu s vnitrostátními právními předpisy země vývozu. Dřevo z druhů vyjmenovaných v přílohách A, B, a C nařízení Rady (ES) č. 338/97 ze dne 9. prosince 1996 o ochraně druhů volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin regulováním obchodu s nimi (5) by proto mělo být považováno za vytěžené zákonným způsobem, je-li v souladu s uvedeným nařízením a se všemi prováděcími předpisy.
(11)
S ohledem na to, že je třeba podpořit využívání recyklovaného dřeva a výrobků z něj a že zahrnutím těchto výrobků do působnosti tohoto nařízení by došlo k neúměrnému zatížení hospodářských subjektů, mělo by být recyklované dřevo a výrobky z recyklovaného dřeva, které již dokončily svůj cyklus použitelnosti a byly by jinak odstraněny jako odpad, vyňaty z oblasti působnosti tohoto nařízení.
(12)
Jedním z opatření v rámci tohoto nařízení by měl být zákaz uvádět nezákonně vytěžené dřevo či dřevařské výrobky z tohoto dřeva poprvé na vnitřní trh. S ohledem na komplexní povahu nezákonné těžby dřeva, její příčiny a dopady, by rovněž měla být přijata zvláštní opatření, například ta, která se zaměřují na jednání hospodářských subjektů.
(13)
V souvislosti s akčním plánem FLEGT může Komise a případně členské státy podporovat a provádět studie a výzkum týkající se míry a povahy nezákonné těžby dřeva v různých zemích a tyto informace zveřejňovat, jakož i podporovat poskytování praktických pokynů hospodářským subjektům o použitelných právních předpisech v zemích produkujících dřevo.
(14)
Neexistuje-li mezinárodně dohodnutá definice, mělo by vymezení toho, co představuje nezákonnou těžbu dřeva, vycházet z právních předpisů země, v níž bylo dřevo vytěženo, včetně správních předpisů a aktů provádějících mezinárodní úmluvy, jejichž smluvní stranou daná země je.
(15)
Mnoho dřevařských výrobků se před svým prvním uvedením na vnitřní trh a po něm zpracovává četnými způsoby. Aby se zabránilo zbytečné administrativní zátěži, měl by se systém náležité péče vztahovat pouze na hospodářské subjekty, které uvádějí dřevo a dřevařské výrobky na vnitřní trh poprvé, přičemž obchodník v dodavatelském řetězci by měl poskytovat základní informace o svých dodavatelích a kupcích, aby bylo možné dřevo a výrobky ze dřeva zpětně vysledovat.
(16)
Na základě systematického přístupu by hospodářské subjekty uvádějící dřevo a dřevařské výrobky na vnitřní trh poprvé měly učinit vhodné kroky s cílem zajistit, aby nezákonně vytěžené dřevo a dřevařské výrobky z tohoto dřeva nebyly uváděny na vnitřní trh. Za tímto účelem by hospodářské subjekty měly vykonávat náležitou péči prostřednictvím systému opatření a postupů, aby se riziko uvádění nezákonně vytěženého dřeva a dřevařských výrobků z tohoto dřeva na vnitřní trh snížilo na minimum.
(17)
Systém náležité péče zahrnuje tři prvky, na nichž je založeno řízení rizik: přístup k informacím, posouzení rizik a zmírnění zjištěného rizika. Systém náležité péče by měl poskytnout přístup k informacím o zdrojích a dodavatelích dřeva a dřevařských výrobků uváděných na vnitřní trh poprvé včetně relevantních informací, jako je například soulad s použitelnými právními předpisy, země těžby, druhy, množství a případně region dané země a oprávnění k těžbě. Na základě těchto informací by hospodářské subjekty měly provádět posouzení rizik. Dojde-li ke zjištění rizika, hospodářské subjekty by je měly zmírnit způsobem, který je úměrný zjištěnému riziku, s cílem zabránit uvádění nezákonně vytěženého dřeva a dřevařských výrobků z tohoto dřeva na vnitřní trh.
(18)
Aby nedocházelo ke zbytečnému administrativnímu zatížení, nemělo by být po hospodářských subjektech, které již používají systémy nebo postupy v souladu s požadavky tohoto nařízení, požadováno, aby zavedly nové systémy.
(19)
V zájmu uznání osvědčených postupů v odvětví lesnictví je možné v rámci postupu posouzení rizik používat certifikaci nebo jiné režimy ověřování třetích stran, které zahrnují ověřování souladu s použitelnými právními předpisy.
(20)
Dřevařský průmysl má pro hospodářství Unie značný význam. Organizace hospodářských subjektů jsou důležitými aktéry v tomto odvětví, protože zastupují zájmy těchto subjektů ve velkém měřítku a jednají s celou řadou zúčastněných stran. Tyto organizace mají rovněž odborné znalosti a kapacitu pro analýzu příslušných právních předpisů a pro pomoc svým členům při dodržování předpisů, avšak neměly by toho využívat k ovládnutí trhu. Pro usnadnění provádění tohoto nařízení a pro přispění k vytvoření dobrých postupů je vhodné uznat organizace, které vypracovaly systémy náležité péče splňující požadavky tohoto nařízení. Uznávání kontrolních organizací a odejímání takových uznání by mělo probíhat spravedlivým a transparentním způsobem. Seznam těchto uznaných organizací by měl být zveřejněn, aby se hospodářským subjektům umožnilo jejich využívání.
(21)
Příslušné orgány by měly vykonávat v pravidelných intervalech kontroly s cílem ověřit, že kontrolní organizace skutečně plní povinnosti stanovené v tomto nařízení. Příslušné orgány by dále měly usilovat o provádění kontrol v případě, že mají k dispozici relevantní informace, včetně opodstatněných obav třetích osob.
(22)
Příslušné orgány by měly sledovat, zda hospodářské subjekty skutečně dodržují povinnosti stanovené tímto nařízením. Za tímto účelem by příslušné orgány měly v případě potřeby provádět úřední kontroly podle plánu, které mohou zahrnovat kontroly v provozovnách hospodářských subjektů a audity na místě, a měly by mít možnost po hospodářských subjektech vyžadovat přijetí nápravných opatření, je-li to nutné. Příslušné orgány by dále měly usilovat o provádění kontrol v případě, že mají k dispozici významné informace, včetně opodstatněných obav třetích osob.
(23)
V souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/4/ES ze dne 28. ledna 2003 o přístupu veřejnosti k informacím o životním prostředí (6) by příslušné orgány měly uchovávat záznamy o kontrolách a zpřístupňovat příslušné informace.
(24)
Vzhledem k mezinárodní povaze nezákonné těžby dřeva a souvisejícího obchodu by příslušné orgány měly spolupracovat mezi sebou i se správními orgány třetích zemí či s Komisí.
(25)
Aby členské státy usnadnily hospodářským subjektům, které uvádějí dřevo nebo dřevařské výrobky na vnitřní trh, dodržování požadavků tohoto nařízení, a to s ohledem na situaci malých a středních podniků, mohou s případným přispěním Komise hospodářským subjektům poskytovat technickou a jinou pomoc a usnadňovat výměnu informací. Tato pomoc by neměla hospodářské subjekty zprostit jejich povinnosti vykonávat náležitou péči.
(26)
Obchodníci a kontrolní organizace by se měli vyhnout krokům, které by mohly ohrozit dosažení cíle tohoto nařízení.
(27)
Členské státy by měly zajistit, aby porušování tohoto nařízení, zejména ze strany hospodářských subjektů, obchodníků a kontrolních organizací, bylo trestáno účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi. Vnitrostátní předpisy mohou stanovit, že po uplatnění účinných, přiměřených a odrazujících sankcí za porušení zákazu uvádět nezákonně vytěžené dřevo nebo výrobky z tohoto dřeva na vnitřní trh nemusí být uvedené dřevo a výrobky nutně zničeny, ale namísto toho použity pro účely ve veřejném zájmu.
(28)
Komise by měla být zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o postupy pro uznávání a odejímání uznání kontrolních organizací, další příslušná kritéria pro posouzení rizik, jež mohou být nutná k doplnění kritérií již stanovených tímto nařízením, a seznam dřeva a dřevařských výrobků, na něž se toto nařízení vztahuje. Je obzvláště důležité, aby Komise během přípravné práce prováděla náležité konzultace, včetně konzultací s odborníky.
(29)
Aby byly zajištěny jednotné podmínky provádění, Komisi by měly být svěřeny prováděcí pravomoci pro přijetí podrobných pravidel upravujících četnost a povahu kontrol kontrolních organizací prováděných příslušnými orgány a pravidel upravujících systémy náležité péče, s výjimkou dalších příslušných kritérií pro posouzení rizik. Podle článku 291 Smlouvy o fungování EU se pravidla a hlavní zásady týkající se mechanismů, kterými členské státy kontrolují, jak Komise uplatňuje své prováděcí pravomoci, stanoví předem v nařízení schváleném řádným legislativním postupem. Do přijetí tohoto nového nařízení zůstává v platnosti rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (7), s výjimkou regulativního postupu s kontrolou, který se nepoužije.
(30)
Hospodářským subjektům a příslušným orgánům by měla být poskytnuta přiměřená doba, aby se připravily na plnění požadavků uvedených v tomto nařízení.
(31)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž bojovat proti nezákonné těžbě dřeva a souvisejícímu obchodu, nemůže být dosaženo na úrovni jednotlivých členských států, a proto jej může být z důvodu jeho rozsahu lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné k dosažení tohoto cíle,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se stanoví povinnosti hospodářských subjektů uvádějících poprvé na vnitřní trh dřevo a dřevařské výrobky, jakož i povinnosti obchodníků.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„dřevem a dřevařskými výrobky“ dřevo a dřevařské výrobky uvedené v příloze, s výjimkou dřevařských výrobků či součástí takových výrobků, které byly vyrobeny ze dřeva nebo dřevařských výrobků, které již dokončily svůj cyklus použitelnosti a byly by jinak odstraněny jako odpad, ve smyslu čl. 3 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES ze dne 19. listopadu 2008 o odpadech (8);
b)
„uváděním na trh“ bez ohledu na využitý prodejní postup jakékoliv dodávání dřeva a dřevařských výrobků poprvé na vnitřní trh, za účelem distribuce nebo použití v průběhu obchodní činnosti, ať již za úplatu nebo bezplatně. To rovněž zahrnuje dodávku prostřednictvím komunikačního prostředku na dálku, jak je definován ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 97/7/ES ze dne 20. května 1997 o ochraně spotřebitele v případě smluv uzavřených na dálku (9). Dodávání dřevařských výrobků získaných ze dřeva nebo z dřevařských výrobků, které již byly uvedeny na trh, na vnitřní trh se za „uvádění na trh“ nepovažuje;
c)
„hospodářským subjektem“ každá fyzická nebo právnická osoba uvádějící dřevo nebo dřevařské výrobky na trh;
d)
„obchodníkem“ každá fyzická nebo právnická osoba, která v průběhu obchodní činnosti prodává nebo nakupuje na vnitřním trhu dřevo nebo dřevařské výrobky, které již byly uvedeny na vnitřní trh;
e)
„zemí původu vytěženého dřeva“ země nebo území, kde bylo vytěženo dřevo, včetně dřeva, jež je obsaženo v dřevařských výrobcích;
f)
„zákonně vytěženým“ dřevo vytěžené v souladu s použitelnými právními předpisy v zemi původu vytěženého dřeva;
g)
„nezákonně vytěženým“ dřevo vytěžené v rozporu s použitelnými právními předpisy v zemi původu vytěženého dřeva;
h)
„použitelnými právními předpisy“ platné právní předpisy v zemi původu vytěženého dřeva, které upravují:
-
těžební práva na dřevo v rámci legálně zveřejněných hranic,
-
platby za těžební práva a dřevo, včetně povinností souvisejících s těžbou dřeva,
-
těžbu dřeva, včetně právních předpisů z oblasti životního prostředí a lesnictví včetně obhospodařování lesů a zachování biologické rozmanitosti tam, kde přímo souvisí s těžbou dřeva,
-
zákonná práva třetích stran týkající se využití a držby, která je dotčena těžbou dřeva, a
-
obchod a cla, a to do té míry, do jaké se vztahují na odvětví lesnictví.
Článek 3
Postavení dřeva a dřevařských výrobků, na které se vztahuje FLEGT a CITES
Dřevo obsažené v dřevařských výrobcích uvedených přílohách II a III nařízení (ES) č. 2173/2005, které pocházejí z partnerských zemí uvedených v příloze I nařízení (ES) č. 2173/2005 a které jsou s uvedeným nařízením a jeho prováděcími předpisy v souladu, se pro účely tohoto nařízení považují za zákonně vytěžené.
Dřevo z druhů vyjmenovaných v přílohách A, B nebo C nařízení (ES) č. 338/97, které je s uvedeným nařízením a jeho prováděcími předpisy v souladu, se pro účely tohoto nařízení považuje za zákonně vytěžené.
Článek 4
Povinnosti hospodářských subjektů
1. Uvádění nezákonně vytěženého dřeva nebo dřevařských výrobků z tohoto dřeva na trh se zakazuje.
2. Hospodářské subjekty při uvádění dřeva a dřevařských výrobků na trh vykonávají náležitou péči. Za tímto účelem použijí rámec postupů a opatření vymezený v článku 6 (dále jen „systém náležité péče“).
3. Každý hospodářský subjekt udržuje a pravidelně hodnotí svůj vlastní systém náležité péče, který používá, s výjimkou situace, kdy hospodářský subjekt využívá systém náležité péče zavedený kontrolní organizací uvedenou v článku 8. Jako základ systému náležité péče lze využít stávající vnitrostátní systém dohledu podle vnitrostátního práva a případné dobrovolné správní systémy, které splňují požadavky stanovené tímto nařízením.
Článek 5
Povinnost možnosti zpětného vysledování
Obchodníci jsou v rámci celého dodavatelského řetězce schopni určit:
a)
hospodářské subjekty nebo obchodníky, kteří dřevo a dřevařské výrobky dodali, a
b)
případně obchodníky, kterým dřevo a dřevařské výrobky dodali.
Obchodníci informace uvedené v prvním pododstavci uchovávají alespoň po dobu pěti let a poskytnou je na žádost příslušným orgánům.
Článek 6
Systémy náležité péče
1. Systém náležité péče uvedený v čl. 4 odst. 2 obsahuje tyto prvky:
a)
opatření a postupy zajišťující přístup k níže uvedeným informacím, které se týkají dodávek dřeva a dřevařských výrobků uváděných hospodářským subjektem na trh:
-
popis, včetně obchodního názvu a druhu výrobku i obecného názvu druhů dřevin a případně úplného vědeckého názvu dřevin,
-
země původu vytěženého dřeva, a případně:
i)
region daného státu, v němž bylo dřevo vytěženo, a
ii)
oprávnění k těžbě,
-
množství (vyjádřené v objemu, hmotnosti nebo počtu jednotek),
-
jméno a adresa dodavatele hospodářského subjektu,
-
název a adresa obchodníka, jemuž byly dřevo a dřevařské výrobky dodány,
-
doklady nebo jiné informace uvádějící, že toto dřevo a dřevařské výrobky jsou v souladu s použitelnými právními předpisy;
b)
postupy posouzení rizik, které umožňují provozovateli analyzovat a posoudit riziko uvedení nezákonně vytěženého dřeva nebo dřevařských výrobků z tohoto dřeva na trh.
Takové postupy zohledňují informace uvedené v písmeni a) i příslušná kritéria pro posouzení rizik, zahrnující:
-
zajištění souladu s použitelnými právními předpisy, což může zahrnovat certifikaci nebo jiné režimy ověřování třetích stran, které se týkají souladu s použitelnými právními předpisy,
-
šíření se nezákonné těžby konkrétních druhů dřevin,
-
šíření se nezákonné těžby nebo nezákonných postupů v zemi původu vytěženého dřeva nebo v regionu dané země, v němž bylo dřevo vytěženo, včetně uvážení výskytu ozbrojeného konfliktu,
-
sankce uvalené Radou bezpečnosti OSN nebo Radou Evropské unie na dovoz nebo vývoz dřeva,
-
komplexnost dodavatelského řetězce dřeva a dřevařských výrobků;
c)
není-li riziko zjištěné během postupů posouzení rizik podle písmene b) zanedbatelné, postupy zmírňování rizika sestávající ze souboru opatření a postupů, které jsou odpovídající a přiměřené pro účinné snižování daného rizika a které mohou zahrnovat požádání o doplňkové informace či doklady nebo ověření třetí strany.
2. Prováděcí pravidla nutná k zajištění jednotného provádění odstavce 1, s výjimkou ustanovení o dalších příslušných kritériích pro posouzení rizik podle odst. 1 písm. b) druhé věty tohoto článku, se přijímají regulativním postupem podle čl. 18 odst. 2. Tato pravidla se přijmou do 3. června 2012.
3. Při zohlednění vývoje na trhu a zkušeností získaných při provádění tohoto nařízení, zjištěných zejména při výměně informací podle článku 13 a prostřednictvím zpráv podávaných podle čl. 20 odst. 3, může Komise přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o další příslušná kritéria pro posouzení rizik, jež mohou být nutná k doplnění kritérií podle odst. 1 písm. b) druhé věty tohoto článku, s cílem zajistit účinnost systému náležité péče.
Pro akty v přenesené pravomoci uvedené v tomto odstavci se použijí postupy podle článků 15, 16 a 17.
Článek 7
Příslušné orgány
1. Každý členský stát určí jeden či několik příslušných orgánů odpovědných za uplatňování tohoto nařízení.
Členské státy oznámí Komisi do 3. června 2011 název a adresu příslušných orgánů. Členské státy sdělí Komisi všechny změny názvu a adresy příslušných orgánů.
2. Komise zveřejní seznam příslušných orgánů, a to rovněž na internetu. Seznam je pravidelně aktualizován.
Článek 8
Kontrolní organizace
1. Kontrolní organizace:
a)
udržují a pravidelně hodnotí systém náležité péče vymezený v článku 6 a udělují hospodářským subjektům práva jej využívat;
b)
ověřují řádné využívání systému náležité péče ze strany takových hospodářských subjektů;
c)
přijímají odpovídající opatření v případě, že hospodářský subjekt řádně nevyužívá svůj systém náležité péče, a oznamují příslušným orgánům případy významných nebo opakovaných porušení ze strany hospodářského subjektu.
2. Organizace může požádat, aby byla uznána jako kontrolní organizace, pokud splňuje tyto požadavky:
a)
má právní subjektivitu a je zákonně usazena v Unii;
b)
má odpovídající odborné znalosti a kapacitu umožňující výkon funkcí uvedených v odstavci 1 a
c)
zajišťuje nepřítomnost jakýchkoli střetů zájmů při výkonu svých funkcí.
3. Komise po konzultaci s příslušným členským státem či státy uzná za kontrolní organizaci žadatele, který splňuje požadavky uvedené v odstavci 2.
Rozhodnutí o uznání kontrolní organizace sdělí Komise příslušným orgánům všech členských států.
4. Příslušné orgány vykonávají v pravidelných intervalech kontroly s cílem ověřit, že kontrolní organizace vykonávající činnost v rámci jurisdikce příslušných orgánů nadále plní funkce uvedené v odstavci 1 a splňuje požadavky stanovené v odstavci 2. Kontroly mohou být taktéž prováděny v případě, že příslušný orgán členského státu má k dispozici relevantní informace, včetně opodstatněných obav třetích osob, nebo v případě, že zjistil nedostatky při provádění systému náležité péče, jenž byl zaveden kontrolní organizací, ze strany hospodářských subjektů. Zpráva o kontrolách se zpřístupní v souladu se směrnicí 2003/4/ES.
5. Pokud příslušný orgán určí, že kontrolní organizace již neplní funkce uvedené v odstavci 1 nebo již nesplňuje požadavky stanovené v odstavci 2, neprodleně informuje Komisi.
6. Pokud Komise zjistí, že kontrolní organizace již neplní funkce stanovené v odstavci 1 nebo požadavky uvedené v odstavci 2, zejména na základě informací sdělených podle odstavce 5, uznání kontrolní organizace odejme. Komise před odejmutím uznání kontrolní organizace informuje dotčené členské státy.
Rozhodnutí o odejmutí uznání kontrolní organizace sdělí Komise příslušným orgánům všech členských států.
7. Komise může přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU za účelem doplnění procedurálních pravidel, pokud jde o uznávání kontrolních organizací a odejímání takových uznání, a za účelem jejich změn, je-li to na základě zkušeností nutné, a současně zajišťuje, aby uznávání a odejímání uznání byly prováděny spravedlivým a transparentním způsobem.
Pro akty v přenesené pravomoci uvedené v tomto odstavci se použijí postupy podle článků 15, 16 a 17. Tyto akty se přijmou do 3. března 2012.
8. Prováděcí pravidla o četnosti a povaze kontrol uvedených v odstavci 4, která jsou nutná pro zajištění účinného dohledu kontrolních organizací a jednotného provádění zmíněného odstavce, se přijímají regulativním postupem podle čl. 18 odst. 2. Tato pravidla se přijmou do 3. června 2012.
Článek 9
Seznam kontrolních organizací
Komise zveřejní seznam kontrolních organizací v řadě C Úředního věstníku Evropské unie, jakož i na své internetové stránce. Seznam je pravidelně aktualizován.
Článek 10
Kontroly hospodářských subjektů
1. Příslušné orgány provádějí kontroly k ověření, zda hospodářské subjekty splňují požadavky stanovené v článcích 4 a 6.
2. Kontroly uvedené v odstavci 1 jsou prováděny podle pravidelně aktualizovaného plánu a přístupem založeným na analýze rizika. Kontroly mohou být taktéž prováděny v případě, že příslušný orgán má k dispozici významné informace, včetně opodstatněných obav třetích osob, týkající se dodržování tohoto nařízení ze strany hospodářského subjektu.
3. Kontroly uvedené v odstavci 1 mohou mimo jiné zahrnovat:
a)
prověření systému náležité péče, včetně posouzení rizika a postupů snižování rizika;
b)
prověření dokumentace a záznamů, které prokazují řádné fungování systému náležité péče a příslušných postupů;
c)
namátkové kontroly, včetně auditů na místě.
4. Hospodářské subjekty poskytnou všechnu pomoc nezbytnou pro snazší provádění kontrol uvedených v odstavci 1, zejména pokud se týká přístupu do provozoven a předkládání dokumentace nebo záznamů.
5. Aniž by tím byl dotčen článek 19, jsou-li v důsledku kontrol uvedených v odstavci 1 zjištěny nedostatky, příslušné orgány mohou uložit zavedení nápravných opatření, která má hospodářský subjekt přijmout. Kromě toho mohou v závislosti na povaze zjištěných nedostatků členské státy přijmout okamžitá prozatímní opatření, včetně:
a)
zabavení dřeva a dřevařských výrobků;
b)
zákazu obchodování se dřevem a dřevařskými výrobky.
Článek 11
Záznamy o kontrolách
1. Příslušné orgány uchovávají záznamy o kontrolách stanovených v čl. 10 odst. 1 s uvedením zejména jejich povahy a výsledků, včetně uložení zavedení nápravných opatření podle čl. 10 odst. 5. Záznamy o všech kontrolách se uchovávají nejméně pět let.
2. Informace uvedené v odstavci 1 se zpřístupní v souladu se směrnicí 2003/4/ES.
Článek 12
Spolupráce
1. Příslušné orgány spolupracují mezi sebou, se správními orgány třetích zemí a s Komisí, aby zajistily dodržování tohoto nařízení.
2. Příslušné orgány si s příslušnými orgány jiných členských států a s Komisí vyměňují informace o závažných nedostatcích zjištěných kontrolami podle čl. 8 odst. 4 a čl. 10 odst. 1 a druzích sankcí uložených podle článku 19.
Článek 13
Technická pomoc, vedení a výměna informací
1. Aniž by tím byla dotčena povinnost hospodářských subjektů vykonávat náležitou péči podle čl. 4 odst. 2, mohou členské státy za případné podpory Komise poskytovat hospodářským subjektům technickou a jinou pomoc a vedení, přičemž berou v potaz postavení malých a středních podniků s cílem usnadnit hospodářským subjektům plnění požadavků tohoto nařízení, zejména pokud jde o provádění systému náležité péče v souladu s článkem 6.
2. Členské státy mohou za případné podpory Komise usnadnit výměnu a šíření příslušných informací o nezákonné těžbě dřeva, zejména s cílem pomoci hospodářským subjektům při posuzování rizika, jak stanoví čl. 6 odst. 1 písm. b), a o osvědčených postupech v souvislosti s prováděním tohoto nařízení.
3. Pomoc se poskytuje způsobem, který zabraňuje střetu s úkoly příslušných orgánů a zachovává jejich nezávislost při prosazování tohoto nařízení.
Článek 14
Změny přílohy
S cílem zohlednit jednak zkušenosti získané při provádění tohoto nařízení, zjištěné zejména prostřednictvím zpráv podávaných podle čl. 20 odst. 3 a 4 a při výměně informací podle článku 13, a dále vývoj, pokud jde o technické vlastnosti, konečné uživatele a výrobní postupy pro dřevo a dřevařské výrobky, může Komise přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, a to změnou nebo doplněním seznamu dřeva či dřevařských výrobků uvedených v příloze. Tyto akty nesmějí neúměrně zatěžovat hospodářské subjekty.
Pro akty v přenesené pravomoci uvedené v tomto článku se použijí postupy podle článků 15, 16 a 17.
Článek 15
Výkon přenesení pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v čl. 6 odst. 3, čl. 8 odst. 7 a článku 14 je svěřena Komisi na dobu sedmi let od 2. prosince 2010. Komise předloží zprávu o přenesených pravomocích nejpozději tři měsíce před koncem tohoto tříletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud je Evropský parlament nebo Rada nezruší v souladu s článkem 16.
2. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
3. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v článcích 16 a 17.
Článek 16
Zrušení přenesení pravomoci
1. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomocí uvedené v čl. 6 odst. 3, čl. 8 odst. 7 a článku 14 kdykoli zrušit.
2. Orgán, který zahájil vnitřní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomocí, uvědomí v přiměřené lhůtě před přijetím konečného rozhodnutí druhý orgán a Komisi a uvede pravomoci, jejichž přenesení by mohlo být zrušeno, a možné důvody tohoto zrušení.
3. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinku okamžitě nebo k pozdějšímu dni, který v něm je upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. Bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 17
Námitky k aktům v přenesené pravomoci
1. Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne oznámení. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
2. Pokud Evropský parlament ani Rada v uvedené lhůtě námitky proti aktu v přenesené pravomoci nevysloví, je akt v přenesené pravomoci zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost dnem v něm stanoveným.
Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím tohoto období, pokud Evropský parlament i Rada informují Komisi o tom, že nehodlají vznést žádné námitky.
3. Akt v přenesené pravomoci nevstoupí v platnost, pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada vysloví námitky. Orgán, který vyslovuje námitky proti aktu v přenesené pravomoci, je odůvodní.
Článek 18
Výbor
1. Komisi je nápomocen Výbor pro prosazování práva, správu a obchod v oblasti lesnictví (FLEGT) zřízený článkem 11 nařízení (ES) č. 2173/2005.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
Doba uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.
Článek 19
Sankce
1. Členské státy stanoví pravidla pro sankce za porušení tohoto nařízení a přijmou veškerá opatření nezbytná pro provádění těchto pravidel.
2. Stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující a mohou zahrnovat zejména:
a)
pokuty přiměřené škodám napáchaným na životním prostředí, hodnotě dotčeného dřeva nebo dřevařských výrobků a daňovým ztrátám a hospodářským škodám, k nimž došlo v důsledku porušení předpisů, přičemž výše pokut je vypočítána tak, aby bylo zajištěno, že odpovědné osoby budou skutečně připraveny o hospodářský zisk plynoucí ze závažného porušení předpisů, jehož se dopustily, aniž je dotčeno legitimní právo na výkon povolání, a postupně se v případě opakovaného závažného porušení předpisů zvyšuje;
b)
zabavení dotčeného dřeva a dřevařských výrobků;
c)
okamžité pozastavení platnosti povolení k obchodování.
3. Členské státy oznámí tyto předpisy Komisi a neprodleně ji uvědomí o jakýchkoliv následných změnách, které je ovlivní.
Článek 20
Podávání zpráv
1. Členské státy předloží Komisi do 30. dubna každého druhého roku následujícího po 3. březnu 2013 zprávu o uplatňování tohoto nařízení v předchozích dvou letech.
2. Na základě těchto zpráv Komise vypracuje zprávu, kterou každé dva roky předloží Evropskému parlamentu a Radě. Při vypracovávání zprávy Komise přihlédne k pokroku, jehož bylo dosaženo při uzavírání a realizaci dobrovolných dohod o partnerství FLEGT podle nařízení (ES) č. 2173/2005, a k tomu, nakolik přispěly k omezení přítomnosti nezákonně vytěženého dřeva a dřevařských výrobků z tohoto dřeva na vnitřním trhu.
3. Komise do 3. prosince 2015 a poté každých šest let na základě zpráv o uplatňování tohoto nařízení a zkušeností s ním přezkoumá fungování a účinnost tohoto nařízení, a to i s ohledem na jeho schopnost zamezit uvádění nezákonně vytěženého dřeva a dřevařských výrobků z tohoto dřeva na trh. Posoudí zejména administrativní důsledky pro malé a střední podniky a výrobky, na které se nařízení vztahuje. Zprávy mohou být případně doplněny o příslušné legislativní návrhy.
4. První ze zpráv uvedených v odstavci 3 obsahuje posouzení současné hospodářské a obchodní situace v Unii v odvětví výrobků uvedených v kapitole 49 kombinované nomenklatury, především při zohlednění konkurenceschopnosti příslušných odvětví s cílem uvážit jejich možné začlenění do seznamu dřeva a dřevařských výrobků uvedeného v příloze tohoto nařízení.
Zpráva uvedená v prvním pododstavci rovněž obsahuje posouzení účinnosti zákazu uvádění nezákonně vytěženého dřeva nebo dřevařských výrobků z tohoto dřeva na trh v souladu s čl. 4 odst. 1, jakož i systémů náležité péče stanovených v článku 6.
Článek 21
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se od 3. března 2013. Ustanovení čl. 6 odst. 2, čl. 7 odst. 1 a čl. 8 odst. 7 a 8 se však použijí od 2. prosince 2010.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 20. října 2010.
32010R0995
L 295/23
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
20.10.2010.
UREDBA (EU) br. 995/2010 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 20. listopada 2010.
o utvrđivanju obveza gospodarskih subjekata koji stavljaju u promet drvo i proizvode od drva
(Tekst značajan za EGP)
(995/2010/EU)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 192. stavak 1.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
nakon savjetovanja s Odborom regija,
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),
budući da:
(1)
Šume osiguravaju širok spektar okolišnih, gospodarskih i društvenih koristi, uključujući drvne i nedrvne proizvode šuma i funkcije u službi okoliša nužne za čovječanstvo, kao što je održavanje bioraznolikosti, funkcioniranje ekosustava i zaštita klimatskog sustava.
(2)
Zbog porasta potražnje za drvom i proizvodima od drva u svijetu te institucionalnih i administrativnih nedostataka koji su prisutni u sektoru šumarstva u nizu zemalja proizvođača drva, nezakonita sječa stabala i s njom povezana trgovina postaju sve ozbiljnije pitanje.
(3)
Nezakonita sječa stabala dalekosežan je problem od velike međunarodne važnosti. Ona predstavlja značajnu prijetnju šumama budući da doprinosi procesu krčenja i propadanja šuma te je odgovorna za oko 20 % globalne emisije CO2, ugrožava bioraznolikost i dovodi u pitanje održivo gospodarenje i razvoj šuma, kao i gospodarsku održivost subjekata koji postupaju u skladu s primjenjivim zakonodavstvom. Nezakonita sječa stabala također doprinosi pustošenju i eroziji tla te može pogoršati ekstremne vremenske pojave i poplave. Osim toga, ima društvene, političke i gospodarske posljedice, nerijetko stoji na putu dobrom upravljanju i ugrožava sredstva za život lokalnih zajednica koje su ovisne o šumama, te se može povezati s oružanim sukobima. Očekuje se da će rješavanje problema nezakonite sječe stabala u kontekstu ove Uredbe na ekonomičan način doprinijeti naporima Unije za ublažavanje klimatskih promjena i trebalo bi ga smatrati nadopunom aktivnosti i preuzetih obveza Unije u kontekstu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime.
(4)
U Odluci br. 1600/2002/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. srpnja 2002. o utvrđivanju Šestog okolišnog akcijskog programa Zajednice (3) kao jedna od prioritetnih mjera navodi se ispitivanje mogućnosti poduzimanja aktivnih mjera za sprečavanje i suzbijanje trgovine nezakonito posječenog drva i nastavak aktivnog sudjelovanja Unije i država članica u provedbi rezolucija i sporazumâ o pitanjima vezanima uz šume na svjetskoj i regionalnoj razini.
(5)
U Komunikaciji Komisije od 21. svibnja 2003. pod naslovom „Provedba zakonodavstva, upravljanje i trgovina u području šumarstva (FLEGT): Prijedlog plana djelovanja EU-a” predlaže se paket mjera za potporu međunarodnim naporima u rješavanju problema nezakonite sječe stabala i s njom povezane trgovine u kontekstu cjelokupnih napora Unije za postizanje održivoga gospodarenja šumama.
(6)
Europski parlament i Vijeće pozdravili su tu Komunikaciju i potvrdili potrebu da se Unija pridruži globalnim naporima u rješavanju problema nezakonite sječe stabala.
(7)
U skladu s ciljem te Komunikacije, a cilj je osigurati da u Uniju ulaze samo proizvodi od drva proizvedeni u skladu s nacionalnim zakonodavstvom zemlje proizvođača, Unija sa zemljama proizvođačima (zemlje partneri) pregovara o dobrovoljnim sporazumima o partnerstvu FLEGT koji stranke pravno obvezuju da provedu sustav izdavanja dozvola i da urede trgovinu drvom i proizvodima od drva utvrđenima u tim dobrovoljnim sporazumima o partnerstvu FLEGT.
(8)
S obzirom na opsežnost i hitnost problema, potrebno je aktivno podržati borbu protiv nezakonite sječe stabala i povezane trgovine, dopuniti i ojačati inicijativu dobrovoljnih sporazuma o partnerstvu FLEGT i poboljšati zajedničko djelovanje politika usmjerenih na očuvanje šuma i postizanje visoke razine zaštite okoliša, uključujući borbu protiv klimatskih promjena i gubitka bioraznolikosti.
(9)
Trebalo bi priznati napore zemalja koje su s Unijom sklopile dobrovoljne sporazume o partnerstvu FLEGT kao i načela koja su u njih ugrađena, posebno u pogledu definiranja zakonito proizvedenog drva, te dati dodatni poticaj zemljama za sklapanje dobrovoljnih sporazuma o partnerstvu FLEGT. U obzir bi trebalo uzeti i činjenicu da se na temelju sustava izdavanja dozvola FLEGT u Uniju izvozi samo drvo posječeno u skladu s relevantnim nacionalnim zakonodavstvom odnosno proizvodi od drva dobiveni iz takvog drva. Prema tome, trebalo bi smatrati da su drvo i proizvodi od drva, iz priloga II. i III. Uredbi Vijeća (EZ) br. 2173/2005 od 20. prosinca 2005. o uspostavljanju FLEGT sustava za izdavanje dozvola za uvoz drva u Europsku zajednicu (4), koje potječe iz zemalja partnera iz Priloga I. toj Uredbi, zakonito posječeni ako su ti proizvodi od drva u skladu s tom Uredbom i njezinim provedbenim odredbama.
(10)
Trebalo bi voditi računa i o činjenici da Konvencija o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divlje faune i flore (CITES) predviđa da stranke Konvencije izdaju izvoznu dozvolu CITES samo ako je vrsta navedena u Konvenciji CITES posječena, inter alia, u skladu s nacionalnim zakonodavstvom zemlje izvoznice. Prema tome, trebalo bi smatrati da je drvo koje pripada među vrste iz priloga A, B ili C Uredbi Vijeća (EZ) br. 338/97 od 9. prosinca 1996. o zaštiti vrsta divlje faune i flore uređenjem trgovine u tom području (5) posječeno zakonito ako je u skladu s tom Uredbom i svim provedbenim odredbama.
(11)
Imajući u vidu činjenicu da bi trebalo poticati korištenje recikliranog drva i proizvoda od drva te da bi uključivanje tih proizvoda u područje primjene ove Uredbe predstavljalo nerazmjerno opterećenje za gospodarske subjekte, uporabljeno drvo i proizvode od drva čiji je životni ciklus završen i koji bi se inače zbrinuli kao otpad trebalo bi isključiti iz područja primjene ove Uredbe.
(12)
Jedna od mjera ove Uredbe trebala bi biti zabrana prvog stavljanja na tržište nezakonito posječenog drva i proizvoda od drva dobivenih iz takvog drva. Uzimajući u obzir složenost pitanja nezakonite sječe stabala, njezine temeljne uzroke i učinke, trebalo bi poduzeti konkretne mjere, npr. mjere usmjerene na ponašanje gospodarskih subjekata.
(13)
U kontekstu Plana djelovanja FLEGT, Komisija i države članice, kada je to primjereno, mogu poduprijeti i provesti studije i istraživanja o razinama i prirodi nezakonite sječe stabala u različitim zemljama i učiniti te informacije javno dostupnima, te poduprijeti pružanje praktičnih smjernica gospodarskim subjektima o primjenjivom zakonodavstvu u zemljama proizvođačima drva.
(14)
U nedostatku međunarodno usuglašene definicije, kao temelj za definiranje nezakonite sječe stabala trebalo bi uzeti zakonodavstvo zemlje u kojoj je drvo posječeno, uključujući propise, kao i provedbu, u toj zemlji relevantnih međunarodnih konvencija čija je ta zemlja stranka.
(15)
Mnogi proizvodi od drva prolaze brojne postupke prije i nakon prvog stavljanja u promet na unutarnje tržište. Kako bi se izbjeglo nepotrebno administrativno opterećenje, samo oni gospodarski subjekti koji prvi put stavljaju u promet drvo i proizvode od drva na unutarnje tržište trebali bi podlijegati sustavu dužne pažnje, dok bi od trgovca u lancu opskrbe trebalo zahtijevati da pruži osnovne informacije o svojem dobavljaču i kupcu kako bi se omogućila sljedivost drva i proizvoda od drva.
(16)
Na temelju sustavnog pristupa, gospodarski subjekti koji prvi put stavljaju u promet drvo i proizvode od drva na unutarnje tržište trebali bi poduzeti odgovarajuće korake kako bi osigurali da nezakonito posječeno drvo i proizvodi od drva dobiveni iz takvog drva ne budu stavljeni u promet na unutarnje tržište. U tu svrhu gospodarski subjekti trebali bi s dužnom pažnjom primjenjivati sustav mjera i postupaka kako bi umanjili rizik stavljanja u promet na unutarnje tržište nezakonito posječenog drva i proizvoda od drva dobivenih iz takvog drva.
(17)
Sustav dužne pažnje uključuje tri elementa svojstvena upravljanju rizikom: pristup informacijama, procjenu rizika i ublažavanje utvrđenog rizika. Sustav dužne pažnje trebao bi osigurati pristup informacijama o izvorima i dobavljačima drva i proizvoda od drva koji se prvi put stavljaju u promet na unutarnje tržište, koje uključuju relevantne informacije o usklađenosti s primjenjivim zakonodavstvom, zemlji sječe, vrsti, količini te, prema potrebi, regiji unutar te zemlje i koncesiji za sječu. Gospodarski subjekti na temelju tih informacija trebali bi provesti ocjenjivanje rizika. Ako se utvrdi da postoji rizik, gospodarski bi ga subjekti trebali ublažiti na način razmjeran samom riziku, kako bi se spriječilo stavljanje u promet na unutarnje tržište nezakonito posječenog drva i proizvoda od drva dobivenih iz takvog drva.
(18)
Da bi se izbjeglo nepotrebno administrativno opterećenje, od gospodarskih subjekata koji već koriste sustave ili postupke koji ispunjavaju zahtjeve ove Uredbe ne bi trebalo zahtijevati uspostavu novih sustava.
(19)
Kako bi se potvrdila dobra praksa u šumarstvu, u postupku procjene rizika mogu se koristiti certificiranje ili drugi verificirani sustavi trećih osoba koji uključuju verifikaciju usklađenosti s primjenjivim zakonodavstvom.
(20)
Drvni je sektor od velike važnosti za gospodarstvo Unije. Organizacije gospodarskih subjekata važni su čimbenici sektora budući da predstavljaju interese tih subjekata u širim okvirima i dolaze u međudjelovanje s različitim zainteresiranim stranama. Te organizacije također posjeduju znanje i sposobnost koji im omogućuju da analiziraju relevantno zakonodavstvo i svojim članovima olakšaju usklađivanje s tim zakonodavstvom, ali oni tu svoju sposobnost ne bi trebali koristiti za ovladavanje tržištem. Kako bi se olakšala provedba ove Uredbe i doprinijelo razvoju dobrih praksi, primjereno je priznati organizacije koje su razvile sustave dužne pažnje koji ispunjavaju zahtjeve ove Uredbe. Priznavanje i povlačenje priznanja nadzornih organizacija trebalo bi provoditi na pravedan i transparentan način. Popis tih priznatih organizacija trebalo bi objaviti da bi ih gospodarski subjekti mogli koristiti.
(21)
Nadležna tijela trebala bi u redovitim razmacima provjeravati nadzorne organizacije kako bi verificirala da one učinkovito ispunjavaju obveze utvrđene ovom Uredbom. Povrh toga, nadležna tijela trebala bi nastojati obavljati provjere i kada raspolažu relevantnim informacijama, uključujući potkrijepljene sumnje trećih osoba.
(22)
Nadležna tijela trebala bi nadzirati da gospodarski subjekti učinkovito ispunjavaju obveze utvrđene u ovoj Uredbi. U tu bi svrhu nadležna tijela trebala obavljati odgovarajuće službene provjere, ovisno o potrebi u skladu s određenim planom, koje mogu uključivati provjere u prostorijama gospodarskih subjekata i terenske kontrole, te bi trebala imati mogućnost da tim subjektima odrede korektivne mjere kada je to potrebno. Povrh toga, nadležna tijela trebala bi nastojati obavljati provjere i kada raspolažu relevantnim informacijama, uključujući potkrijepljene sumnje trećih osoba.
(23)
Nadležna tijela trebala bi voditi evidenciju provjera, a dostupnost relevantnih informacija trebalo bi učiniti dostupnima u skladu s Direktivom 2003/4/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2003. o javnom pristupu informacijama o okolišu (6).
(24)
Uzimajući u obzir međunarodni značaj nezakonite sječe stabala i povezane trgovine, nadležna tijela trebala bi surađivati međusobno i s upravnim tijelima trećih zemalja te s Komisijom.
(25)
Kako bi se gospodarskim subjektima koji stavljaju u promet drvo i proizvode od drva na unutarnje tržište olakšalo ispunjavanje zahtjeva ove Uredbe, uzimajući u obzir položaj malih i srednjih poduzeća, države članice mogu, prema potrebi, uz pomoć Komisije, pružiti gospodarskim subjektima tehničku i drugu pomoć i olakšati razmjenu informacija. Ta pomoć, gospodarske subjekte ne bi smjela osloboditi obveze postupanja s dužnom pažnjom.
(26)
Trgovci i nadzorne organizacije trebali bi se suzdržati od mjera koje bi mogle ugroziti ostvarivanje cilja ove Uredbe.
(27)
Države članice trebale bi se pobrinuti da se povrede ove Uredbe, uključujući povrede od strane gospodarskih subjekata, trgovaca i nadzornih organizacija, kazne učinkovitim, primjerenim i odvraćajućim kaznama. Nacionalnim se propisima može predvidjeti da se nakon primjene učinkovitih, primjerenih i odvraćajućih kazni za povrede zabrane stavljanja u promet nezakonito posječenog drva i proizvoda od drva dobivenih iz takvog drva na unutarnje tržište, takvo drvo i proizvodi od drva ne moraju nužno uništiti, već da se mogu koristiti odnosno zbrinuti u skladu s javnim interesom.
(28)
Komisiju bi trebalo ovlastiti da donese delegirane akte u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) u vezi s postupcima za priznavanje i povlačenje priznanja nadzornih organizacija, dodatnim relevantnim kriterijima za procjenu rizika koji se mogu pokazati potrebnima uz one koji su već predviđeni u ovoj Uredbi te u vezi s popisom drva i proizvoda od drva na koje se primjenjuje ova Uredba. Posebno je važno da Komisija obavi odgovarajuća savjetovanja tijekom pripremnog dijela posla, također i na stručnoj razini.
(29)
Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti provedbe, Komisiji bi trebalo dodijeliti izvršne ovlasti za usvajanje detaljnih pravila u odnosu na učestalost i vrstu provjera koje nadležna tijela provode nad nadzornim organizacijama i sustave dužne pažnje, osim u pogledu dodatnih relevantnih kriterija za procjenu rizika. U skladu s člankom 291. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (dalje u tekstu: UFEU), pravila i opća načela s obzirom na mehanizme kojima države članice nadziru izvršavanje provedbenih ovlasti Komisije utvrđuju se unaprijed uredbom koja se donosi u skladu s redovitim zakonodavnim postupkom. Do donošenja te nove uredbe i dalje se primjenjuje Odluka Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (7), uz izuzetak regulatornog postupka s kontrolom, koji nije primjenjiv.
(30)
Gospodarskim subjektima i nadležnim tijelima trebalo bi dati primjereni rok da se pripreme za ispunjavanje zahtjeva ove Uredbe.
(31)
Budući da cilj ove Uredbe, a to je borba protiv nezakonite sječe stabala i s tim povezane trgovine, države članice ne mogu ostvariti pojedinačno nego se zbog njegove opsežnosti taj cilj može na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti određenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti određenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja,
DONIJELI SU OVU UREDBU:
Članak 1.
Predmet
Ovom se Uredbom utvrđuju obveze gospodarskih subjekata koji prvi put stavljaju u promet drvo i proizvode od drva na unutarnje tržište, kao i obveze trgovaca.
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:
(a)
„drvo i proizvodi od drva” znači drvo i proizvodi od drva navedeni u Prilogu, osim proizvoda od drva i njihovih dijelova proizvedenih od drva, odnosno proizvoda od drva čiji je vijek trajanja završen i koji bi se inače zbrinuli kao otpad, kako je definirano u članku 3. stavku 1. Direktive 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu (8).
(b)
„stavljanje u promet” znači prvu isporuku drva odnosno proizvodâ od drva na unutarnje tržište bilo kojim putem radi distribuiranja ili upotrebe u okviru poslovne djelatnosti, neovisno o primijenjenoj tehnici prodaje, bilo uz naknadu ili besplatno. To također uključuje isporuku sredstvima komunikacije na daljinu, kako je definirano u Direktivi 97/7/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 1997. o zaštiti potrošača s obzirom na sklapanje ugovora na daljinu (9). Opskrba na unutarnjem tržištu proizvodima od drva dobivenima iz drva ili drugim proizvodima od drva, koji su već stavljeni na unutarnje tržište, ne predstavlja „stavljanje u promet”;
(c)
„gospodarski subjekt” znači fizičku ili pravnu osoba koja stavlja u promet drvo ili proizvode od drva;
(d)
„trgovac” znači fizičku ili pravnu osobu koja u okviru poslovne djelatnosti na unutarnjem tržištu prodaje ili kupuje drvo ili proizvode od drva koji su već stavljeni u promet na unutarnjem tržištu;
(e)
„zemlja sječe” znači zemlju ili područje gdje je drvo ili drvo ugrađeno u proizvod od drva posječeno;
(f)
„zakonito posječeno” znači posječeno u skladu s primjenjivim zakonodavstvom u zemlji sječe;
(g)
„nezakonito posječeno” znači posječeno u suprotnosti s primjenjivim zakonodavstvom u zemlji sječe;
(h)
„primjenjivo zakonodavstvo” znači zakonodavstvo na snazi u zemlji sječe koje se odnosi na sljedeća pitanja:
-
prava na sječu unutar područja koje je službeno oglašeno u skladu sa zakonom,
-
plaćanja za prava na sječu i drvo, uključujući pristojbe u vezi sa sječom,
-
sječu drva, uključujući zakonodavstvo u području okoliša i šumarstva, uključujući i ono koje se odnosi na gospodarenje šumama i očuvanje bioraznolikosti, ako je izravno povezano sa sječom,
-
zakonska prava trećih osoba u vezi s upotrebom i posjedom zemljišta, a na koja utječe sječa, i
-
trgovinu i carinu, u mjeri u kojoj se tiču šumarstva.
Članak 3.
Status drva i proizvoda od drva na koje se odnose odredbe FLEGT i CITES
Drvo i proizvodi od drva iz priloga II. i III. Uredbi (EZ) br. 2173/2005 koji potječu iz zemalja partnera iz Priloga I. toj Uredbi i koji su u skladu s tom Uredbom i njezinim provedbenim odredbama smatraju se zakonito posječenima u smislu ove Uredbe.
Drveće koje pripada vrstama iz priloga A, B i C Uredbi (EZ) br. 338/97 koje je u skladu s tom Uredbom i njezinim provedbenim odredbama smatra se zakonito posječenim u smislu ove Uredbe.
Članak 4.
Obveze gospodarskih subjekata
1. Zabranjuje se stavljanje u promet nezakonito posječenog drva i proizvoda od drva dobivenih iz takvog drva.
2. Kod stavljanja drva i proizvoda od drva u promet gospodarski subjekti postupaju s dužnom pažnjom. Oni u tu svrhu koriste okvir postupaka i mjera, dalje u tekstu „sustav dužne pažnje”, kako je određeno u članku 6.
3. Svaki gospodarski subjekt održava i redovito procjenjuje sustav dužne pažnje koji koristi, osim ako koristi sustav dužne pažnje koji je uspostavila nadzorna organizacija iz članka 8. Kao osnova sustava dužne pažnje mogu se koristiti postojeći sustavi nadzora u okviru nacionalnog zakonodavstva te svi dobrovoljni nadzorni mehanizmi unutar lanca koji ispunjavaju zahtjeve ove Uredbe.
Članak 5.
Obveza sljedivosti
Trgovci u svim dijelovima lanca opskrbe moraju moći navesti:
(a)
gospodarske subjekte odnosno trgovce koji su im isporučili drvo i proizvode od drva; i
(b)
prema potrebi, trgovce kojima su isporučili drvo i proizvode od drva.
Informacije iz stavka 1. trgovci čuvaju najmanje pet godina i na zahtjev ih dostavljaju nadležnim tijelima.
Članak 6.
Sustavi dužne pažnje
1. Sustav dužne pažnje iz članka 4. stavka 2. obuhvaća sljedeće elemente:
(a)
mjere i postupke koji osiguravaju pristup sljedećim informacijama u vezi s isporukom drva i proizvoda od drva koje gospodarski subjekt stavlja u promet:
-
naziv, uključujući trgovački naziv i vrstu proizvoda te uobičajeni naziv vrste drveća i, prema potrebi, puni znanstveni naziv,
-
zemlju sječe i, prema potrebi:
i.
regiju unutar zemlje gdje je izvršena sječa; i
ii.
koncesiju za sječu,
-
količinu (izraženu u volumenu, masi ili broju jedinica),
-
naziv i adresu dobavljača gospodarskog subjekta,
-
naziv i adresu trgovca kojemu su isporučeni drvo i proizvodi od drva,
-
dokumente i ostale informacije koje pokazuju da su drvo i proizvodi od drva u skladu s primjenjivim zakonodavstvom;
(b)
postupci za procjenu rizika koji gospodarskom subjektu omogućuju da analizira i procijeni rizik stavljanja u promet nezakonito posječenog drva, odnosno proizvoda od drva dobivenih iz takvog drva.
Kod tih se postupaka uzimaju u obzir informacije iz točke (a) te relevantni kriteriji za procjenjivanje rizika, uključujući:
-
osiguranje usklađenosti s primjenjivim zakonodavstvom, što može uključivati certificiranje ili druge verificirane sustave trećih osoba koji obuhvaćaju provjeru usklađenosti s primjenjivim zakonodavstvom,
-
rasprostranjenost nezakonite sječe određenih vrsta drveća,
-
rasprostranjenost nezakonite sječe odnosno praksi u zemlji sječe i/ili regiji unutar zemlje gdje je drvo posječeno, također uzimajući u obzir rasprostranjenost oružanih sukoba,
-
sankcije na uvoz ili izvoz drva nametnute od strane Vijeća sigurnosti UN-a ili Vijeće Europske unije,
-
složenost lanca opskrbe drvom i proizvodima od drva;
(c)
osim ako je kod procjenjivanja rizika iz točke (b) utvrđeno da je rizik zanemariv, postupci za ublažavanje rizika koji se sastoje od niza prikladnih i primjerenih mjera i postupaka za učinkovito umanjivanje tog rizika i koji mogu uključivati traženje dodatnih informacija ili dokumenata i/ili traženje verifikacije putem trećih osoba.
2. Detaljna pravila koja su potrebna kako bi se osigurala jednoobrazna provedba stavka 1., osim u pogledu dodatnih relevantnih kriterija za procjenjivanje rizika iz druge rečenice stavka 1. točke (b) ovog članka, usvajaju se u skladu s regulatornim postupkom iz članka 18. stavka 2. Ta se pravila usvajaju do 3. lipnja 2012.
3. Uzimajući u obzir tržišne trendove i iskustva koja proizlaze iz provedbe ove Uredbe, posebno kako su utvrđeni putem razmjene informacija iz članka 13. i putem izvješćivanja iz članka 20. stavka 3., Komisija može donijeti delegirane akte u skladu s člankom 290. UFEU-a u pogledu dodatnih relevantnih kriterija za procjenjivanje rizika koji se mogu pokazati potrebnima uz kriterije iz druge rečenice stavka 1. točke (b) ovog članka u svrhu osiguravanja učinkovitosti sustava dužne pažnje.
Za delegirane akte iz ovog stavka primjenjuju se postupci određeni u člancima 15., 16. i 17.
Članak 7.
Nadležna tijela
1. Svaka država članica određuje jedno nadležno tijelo ili više nadležnih tijela koja će biti odgovorna za primjenu ove Uredbe.
Države članice dužne su obavijestiti Komisiju o nazivima i adresama nadležnih tijela do 3. lipnja 2011. Države članice Komisiju obavješćuju o svim promjenama naziva i adresa nadležnih tijela.
2. Komisija objavljuje popis nadležnih tijela, između ostalog i putem Interneta. Taj se popis redovito ažurira.
Članak 8.
Nadzorne organizacije
1. Nadzorna organizacija:
(a)
održava i redovito ocjenjuje sustav dužne pažnje, kako je određen u članku 6., i gospodarskim subjektima odobrava pravo na korištenje tog sustava;
(b)
verificira da gospodarski subjekti pravilno koriste sustav dužne pažnje;
(c)
poduzima odgovarajuće mjere ako gospodarski subjekt ne koristi pravilno svoj sustav dužne pažnje, uključujući i obavješćivanje nadležnih tijela u slučaju značajnih ili ponovljenih nepravilnosti od strane gospodarskog subjekta.
2. Organizacija može podnijeti zahtjev da ju se prizna kao nadzornu organizaciju ako ispunjava sljedeće zahtjeve:
(a)
ima pravnu osobnost i poslovni nastan u Uniji uspostavljen u skladu sa zakonom;
(b)
ima odgovarajuće znanje i sposobnost za obavljanje funkcija iz stavka 1.; i
(c)
može zajamčiti da u obavljanju njezinih funkcija nema sukoba interesa.
3. Nakon savjetovanja s dotičnom državom članicom odnosno dotičnim državama članicama, Komisija priznaje podnositelja zahtjeva koji ispunjava zahtjeve iz stavka 2. kao nadzornu organizaciju.
Komisija priopćuje odluku o priznavanju nadzorne organizacije nadležnim tijelima svih država članica.
4. Nadležna tijela u redovitim razmacima provode provjere kako bi se uvjerile da nadzorne organizacije koje djeluju na području njihove nadležnosti i dalje obavljaju funkcije utvrđene u stavku 1. i ispunjavaju zahtjeve utvrđene u stavku 2. Provjere se mogu obaviti i kada nadležno tijelo države članice raspolaže relevantnim informacijama, uključujući potkrijepljene sumnje trećih osoba ili kad nadležno tijelo kod gospodarskog subjekta otkrije nedostatke u provedbi sustava dužne pažnje koji je uspostavila nadzorna organizacija. Izvješće o provjerama stavlja se na raspolaganje u skladu s Direktivom 2003/4/EZ.
5. Ako nadležno tijelo utvrdi da nadzorna organizacija više ne obavlja zadaće utvrđene u stavku 1. ili više ne ispunjava zahtjeve utvrđene u stavku 2., ono o tome bez odlaganja obavješćuje Komisiju.
6. Komisija povlači priznanje nadzorne organizacije ako utvrdi, posebno na temelju informacija pruženih na temelju stavka 5., da nadzorna organizacija više ne obavlja funkcije iz stavka 1. ili više ne ispunjava zahtjeve iz stavka 2. Komisija prije povlačenja priznanja nadzorne organizacije o tome obavješćuje dotične države članice.
Odluku o povlačenju priznanja nadzorne organizacije Komisija priopćuje nadležnim tijelima svih država članica.
7. Komisija može donijeti delegirane akte u skladu s člankom 290. UFEU-a radi dopune pravila postupanja u vezi s priznavanjem i povlačenjem priznanja nadzornih organizacija te, ako se to pokaže potrebnim na temelju iskustva, njihovih izmjena, vodeći računa da se priznavanje i povlačenje priznavanja provodi na pravedan i transparentan način.
Za delegirane akte iz ovog stavka primjenjuju se postupci iz članaka 15., 16. i 17. Ti se akti donose do 3. ožujka 2012.
8. Detaljna pravila o učestalosti i vrsti provjera iz stavka 4. koja su potrebna kako bi se osigurali učinkovit nadzor nad nadzornim organizacijama i jednoobrazna provedba tog stavka usvajaju se u skladu s regulatornim postupkom iz članka 18. stavka 2. Ta se pravila usvajaju do 3. lipnja 2012.
Članak 9.
Popis nadzornih organizacija
Popis nadzornih organizacija Komisija objavljuje u Službenom listu Europske unije, serija C, i stavlja na raspolaganje na svojim internetskim stranicama. Taj se popis redovito ažurira.
Članak 10.
Provjere gospodarskih subjekata
1. Nadležna tijela obavljaju provjere kako bi verificirala da gospodarski subjekti ispunjavaju zahtjeve iz članaka 4. i 6.
2. Provjere iz stavka 1. provode se u skladu s planom koji se periodički preispituje, primjenjujući pristup utemeljen na riziku. Osim toga, provjere se mogu provesti i kad nadležno tijelo raspolaže relevantnim informacijama u pogledu usklađenosti gospodarskih subjekata s ovom Uredbom, uključujući informacije na temelju potkrijepljenih sumnji trećih osoba.
3. Provjere iz stavka 1. mogu uključivati, inter alia:
(a)
ispitivanje sustava dužne pažnje, uključujući postupke procjenjivanja i ublažavanja rizika;
(b)
pregled dokumentacije i evidencija kojima se dokazuje pravilno funkcioniranje sustava i postupaka dužne pažnje;
(c)
nasumične provjere, uključujući terenske revizije.
4. Gospodarski subjekti pružaju svu potrebnu pomoć kako bi olakšali provođenje provjera iz stavka 1., posebno što se tiče pristupa prostorijama i dostave dokumentacije ili evidencija.
5. Ne dovodeći u pitanje članak 19., ako se nakon provjera iz stavka 1. utvrde nedostaci, nadležna tijela mogu gospodarskom subjektu odrediti korektivne mjere. Osim toga, ovisno o vrsti otkrivenih nedostataka, države članice mogu poduzeti privremene hitne mjere, uključujući inter alia:
(a)
zapljenu drva i proizvoda od drva;
(b)
zabranu prodaje drva i proizvoda od drva.
Članak 11.
Evidencija provjera
1. Nadležna tijela vode evidenciju provjera iz članka 10. stavka 1., iz koje su posebno vidljivi vrsta i rezultati provjere te moguće korektivne mjere određene na temelju članka 10. stavka 5. Evidencije svih provjera čuvaju se najmanje pet godina.
2. Informacije iz stavka 1. stavljaju se na raspolaganje u skladu s Direktivom 2003/4/EZ.
Članak 12.
Suradnja
1. Nadležna tijela surađuju međusobno, s upravnim tijelima trećih zemalja i s Komisijom kako bi osigurala usklađenost s ovom Uredbom.
2. Nadležna tijela razmjenjuju informacije s nadležnim tijelima drugih država članica i s Komisijom o ozbiljnim nedostacima otkrivenima provjerama iz članka 8. stavka 4. i članka 10. stavka 1. te o vrstama kazni nametnutih u skladu s člankom 19.
Članak 13.
Tehnička pomoć, smjernice i razmjena informacija
1. Ne dovodeći u pitanje obvezu postupanja s dužnom pažnjom koju gospodarski subjekti imaju na temelju članka 4. stavka 2., države članice mogu, prema potrebi uz pomoć Komisije, pružiti tehničku i drugu pomoć i smjernice gospodarskim subjektima, uzimajući u obzir položaj malih i srednjih poduzeća, kako bi im olakšale ispunjavanje zahtjeva ove Uredbe, posebno u odnosu na provedbu sustava dužne pažnje u skladu s člankom 6.
2. Države članice mogu, prema potrebi uz pomoć Komisije, olakšati razmjenu i širenje relevantnih informacija o nezakonitoj sječi stabala, posebno kako bi pomogle gospodarskim subjektima u procjenjivanju rizika kako je određeno u članku 6. stavku 1. točki (b), te o najboljim praksama u vezi s provedbom ove Uredbe.
3. Pomoć se pruža tako da se ne dovodi u pitanje odgovornost nadležnih tijela i da se zaštiti njihova neovisnost u provedbi ove Uredbe.
Članak 14.
Izmjene Priloga
Kako bi se uzeli u obzir iskustvo stečeno u provedbi ove Uredbe, posebno ono utvrđeno putem izvješćivanja iz članka 20. stavaka 3. i 4. i razmjene informacija iz članka 13. s jedne strane te trendovi vezani za tehničke karakteristike, krajnje korisnike i postupke u proizvodnji drva i proizvoda od drva s druge strane, Komisija može donijeti delegirane akte u skladu s člankom 290. UFEU-a mijenjajući i dopunjujući popis drva i proizvoda od drva navedenih u Prilogu. Na temelju ovih akata ne smije nastati nerazmjerno opterećenje za gospodarske subjekte.
Za delegirane akte iz ovog članka primjenjuju se postupci iz članaka 15., 16. i 17.
Članak 15.
Izvršavanje delegiranja
1. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 6. stavka 3. i članka 8. stavka 7. te članka 14. Komisiji se dodjeljuje na rok od sedam godina, od 2. prosinca 2010. Komisija sastavlja izvješće u vezi s delegiranim ovlastima najkasnije tri mjeseca prije završetka trogodišnjeg razdoblja od početka primjene ove Uredbe. Delegiranje ovlasti automatski se produžuje za razdoblja jednake dužine, osim ako ga Europski parlament ili Vijeće opozove u skladu s člankom 16.
2. Čim Komisija donese delegirani akt, ona o njemu istodobno obavješćuje Europski parlament i Vijeće.
3. Ovlasti za donošenje delegiranih akata Komisiji se dodjeljuju podložno uvjetima iz članaka 16. i 17.
Članak 16.
Opoziv delegiranja
1. Delegiranje ovlasti iz članka 6. stavka 3., članka 8. stavka 7. i članka 14. Europski parlament ili Vijeće mogu opozvati u bilo kojem trenutku.
2. Institucija koja je započela unutarnji postupak za donošenje odluke o opozivu delegiranja ovlasti nastoji o tome obavijestiti drugu instituciju i Komisiju u razumnom roku prije donošenja konačne odluke, navodeći delegirane ovlasti koje bi mogle biti predmetom opoziva te moguće razloge za opoziv.
3. Odlukom o opozivu prestaju delegirane ovlasti utvrđene u toj odluci. Ona proizvodi pravne učinke odmah ili od kasnijeg dana utvrđenog u odluci. Ona ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. Ona se objavljuje u Službenom listu Europske unije.
Članak 17.
Prigovori na delegirane akte
1. Europski parlament i Vijeće mogu staviti prigovor na delegirani akt u roku od dva mjeseca od dana priopćavanja. Taj se rok na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća može produžiti za dva mjeseca.
2. Ako do isteka toga roka ni Europski parlament ni Vijeće ne stave prigovor na delegirani akt, on se objavljuje u Službenom listu Europske unije i stupa na snagu na dan koji je u njemu naveden.
Delegirani akt može se objaviti u Službenom listu Europske unije i stupiti na snagu i prije isteka tog roka ako su Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da ne namjeravaju staviti prigovor.
3. Ako Europski parlament ili Vijeće stave prigovor na delegirani akt, taj akt ne stupa na snagu. Institucija koja stavlja prigovor navodi razloge prigovora na delegirani akt.
Članak 18.
Odbor
1. Komisiji pomaže Odbor za provedbu zakonodavstva, upravljanje i trgovinu u području šumarstva (FLEGT) osnovan na temelju članka 11. Uredbe (EZ) br. 2173/2005.
2. Kod upućivanja na ovaj stavak primjenjuju se članci 5. i 7. Odluke 1999/468/EZ, uzimajući u obzir odredbe njezinog članka 8.
Rok iz članka 5. stavka 6. Odluke 1999/468/EZ je tri mjeseca.
Članak 19.
Kazne
1. Države članice utvrđuju pravila o kaznama koje se primjenjuju u slučaju povrede odredaba ove Uredbe i poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurale njihovu provedbu.
2. Predviđene kazne moraju biti učinkovite, primjerene i odvraćajuće i mogu uključivati, inter alia:
(a)
novčane kazne razmjerne šteti po okoliš, vrijednosti dotičnog drva i proizvoda od drva te poreznim gubicima i gospodarskoj šteti koja proizlazi iz povrede, pri čemu se visina novčane kazne izračunava tako da se oni koji su odgovorni za štetu liše ekonomske koristi do koje su došli počinjenim ozbiljnim povredama, ne dovodeći u pitanje legitimno pravo na obavljanje djelatnosti, postupno povećavajući visinu novčane kazne kod ponovljenih ozbiljnih povreda;
(b)
zapljenu dotičnog drva i proizvoda od drva;
(c)
trenutačnu suspenziju dozvole za obavljanje trgovine.
3. Države članice o tim propisima obavješćuju Komisiju koju bez odlaganja obavješćuju i o svim naknadnim izmjenama tih propisa.
Članak 20.
Izvješćivanje
1. Države članice, svake druge godine nakon 3. ožujka 2013., Komisiji podnose izvješće o primjeni ove Uredbe tijekom prethodne dvije godine, najkasnije do 30. travnja.
2. Komisija na temelju tih izvješća sastavlja izvješće koje dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću svake dvije godine. Kod izrade tog izvješća Komisija uzima u obzir napredak postignut u sklapanju i primjeni dobrovoljnih sporazuma o partnerstvu FLEGT sukladno Uredbi (EZ) br. 2173/2005 i njihov doprinos smanjivanju prisutnosti na unutarnjem tržištu nezakonito posječenog drva i proizvoda od drva dobivenih iz takvog drva.
3. Komisija, do 3. prosinca 2015. te svakih šest godina nakon toga, preispituje funkcioniranje i učinkovitost ove Uredbe na temelju izvješćivanja i iskustava s primjenom ove Uredbe, također i u odnosu na sprečavanje stavljanja u promet nezakonito posječenog drva i proizvoda od drva dobivenih iz takvog drva. Ona posebno uzima u obzir administrativne posljedice za mala i srednja poduzeća te proizvode na koje se Uredba odnosi. Izvješćima se prema potrebi mogu priložiti odgovarajući zakonodavni prijedlozi.
4. Prvo od izvješća iz stavka 3. uključuje procjenu trenutačnog stanja u Uniji s gospodarskog i trgovinskog aspekta u odnosu na proizvode iz poglavlja 49. Kombinirane nomenklature, uzimajući u obzir posebno konkurentnost relevantnih sektora, kako bi se razmotrila mogućnost njihovog uvrštenja u popis drva i proizvoda od drva u Prilogu ovoj Uredbi.
Izvješće iz prvog podstavka uključuje i procjenu učinkovitosti zabrane stavljanja u promet nezakonito posječenog drva i proizvoda od drva dobivenih iz takvog drva, kako je određena u članku 4. stavku 1., kao i sustavâ dužne pažnje određenih u članku 6.
Članak 21.
Stupanje na snagu i primjena
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od 3. ožujka 2013. Međutim, članak 6. stavak 2., članak 7. stavak 1., članak 8. stavak 7. i članak 8. stavak 8. primjenjuju se od 2. prosinca 2010.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Strasbourgu 20. listopada 2010.