NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 377/2010
ze dne 3. května 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz glukonátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Dne 30. června 2009 obdržela Komise podnět týkající se dovozu suchého glukonátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) podaný v souladu s článkem 5 základního nařízení Evropskou radou chemického průmyslu (CEFIC) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby suchého glukonátu sodného v Unii.
(2)
Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu a podstatné újmě působené tímto dumpingem, které byly považovány za dostatečné pro zahájení antidumpingového řízení.
(3)
Řízení bylo zahájeno dne 11. srpna 2009 zveřejněním oznámení o zahájení v Úředním věstníku Evropské unie (2).
2. Strany dotčené řízením
(4)
Komise o zahájení řízení oficiálně vyrozuměla vyvážející výrobce v Číně, dovozce, obchodníky, uživatele a sdružení, o nichž bylo známo, že jsou řízením dotčeni, čínské orgány a výrobce v Unii, kteří podali podnět. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(5)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(6)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům, kteří o to projevili zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a čínským orgánům. Jeden vyvážející výrobce požádal o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení a jiný vyvážející výrobce, včetně dvou společností ve spojení, požádal o individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 téhož nařízení.
(7)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v Číně a dovozců v Unii Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení může být použit výběr vzorku.
(8)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný a, bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v Číně a dovozci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu se zněním oznámení o zahájení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v průběhu období šetření (od 1. července 2008 do 30. června 2009).
(9)
Vzhledem k omezenému počtu odpovědí získaných v rámci postupu pro výběr vzorku bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není u čínských vyvážejících výrobců ani u dovozců v Unii nutný.
(10)
Všem společnostem v Číně a dovozcům v Unii, kteří odpověděli v rámci postupu pro výběr vzorku, výrobcům v Unii a všem známým dovozcům a uživatelům v Unii byl zaslán dotazník. Na dotazník odpověděli dva vyvážející výrobci nebo skupiny vyvážejících výrobců v Číně, dva výrobci v Unii a čtyři dovozci/uživatelé.
(11)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné za účelem prozatímního stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách následujících společností:
1)
Výrobci v Unii:
-
Jungbunzlauer (JBL), Marckolsheim, Francie a prodejní společnosti ve spojení
-
Roquette Italia S.p.A., Cassano Spinola, Itálie a prodejní společnosti ve spojení
2)
Vyvážející výrobci v Číně:
-
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
-
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd
3)
Uživatelé/dovozci v Unii:
-
Chryso SAS, Issy les Moulineaux, Francie
-
Henkel AG, Düsseldorf, Německo
-
CHT R. Beitlich GmbH, Tuebingen, Německo
(12)
Protože bylo potřeba stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v Číně, kterým nebude případně přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byla u následující společnosti provedena inspekce na místě za účelem stanovení běžné hodnoty na základě údajů ze srovnatelné země, v tomto případě USA:
-
Výrobce v USA: PMP - Fermentation Products Inc., Peoria, USA.
3. Období šetření
(13)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(14)
Dotčeným výrobkem je suchý glukonát sodný pocházející z Číny (dále jen „dotčený výrobek“) s číslem dle Evropského celního seznamu chemických látek (CUS) 0023277-9 a registračním číslem Chemical Abstracts Service (CAS) 527-07-1, v současnosti kódu KN ex 2918 16 00.
(15)
Suchý glukonát sodný se používá zejména ve stavebnictví jako zpomalovač tuhnutí a prostředek pro zvyšování plasticity betonu a v jiných průmyslových odvětvích jako povrchová úprava kovů (odstranění rzi, oxidů a mastnoty) a k čištění lahví a průmyslových zařízení. Výrobek lze používat rovněž v potravinářském a farmaceutickém průmyslu.
2. Obdobný výrobek
(16)
Šetření ukázalo, že suchý glukonát sodný vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie v Unii, suchý glukonát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v USA, které byly vybrány jako analogická země, suchý glukonát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Číně a suchý glukonát sodný vyráběný v Číně a prodávaný v Unii mají v zásadě stejné základní fyzikální a technické vlastnosti.
(17)
Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(18)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z Číny stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(19)
Kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1)
obchodní rozhodnutí jsou přijímána a náklady jsou stanovovány na základě tržních signálů a bez zásadních zásahů státu; náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě,
2)
společnosti disponují jednoznačným a jasným účetnictvím prověřovaným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používaným ve všech oblastech,
3)
neexistují výrazná zkreslení přenesená z předchozího netržního hospodářského systému,
4)
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví,
5)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(20)
Po zahájení řízení jeden čínský vyvážející výrobce, Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd, požádal o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovené lhůtě vyplnil formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(21)
Uvedená společnost prokázala, že splňuje kritéria čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení a může jí být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
2. Individuální zacházení
(22)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné clo stanoví pro země spadající pod tento článek s celostátní platností s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splnily všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, aby jim mohlo být přiznáno individuální zacházení.
(23)
Tato kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena v tomto souhrnném seznamu:
1)
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk,
2)
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny,
3)
většinový podíl náleží soukromým osobám. Státní úředníci zasedající v představenstvu nebo zastávající hlavní řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích,
4)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
5)
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(24)
Po zahájení řízení jeden čínský vyvážející výrobce, Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd, požádal o individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení a ve stanovené lhůtě vyplnil formulář žádosti o individuální zacházení.
(25)
Na základě dostupných informací bylo zjištěno, že čínský vyvážející výrobce splňuje všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
3. Běžná hodnota
3.1 Srovnatelná země
(26)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, v zemích v procesu hospodářské transformace určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(27)
V oznámení o zahájení řízení byly jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty pro Čínu navrženy USA. Komise vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se k tomuto návrhu vyjádřily.
(28)
Žádná ze zainteresovaných stran připomínky nepodala.
(29)
Mimo EU se suchý glukonát sodný vyrábí jen v několika málo zemích, a sice v USA, Číně a Jižní Koreji. Jedinou možnou alternativou USA proto byla Jižní Korea. Komise kontaktovala známé společnosti vyrábějící suchý glukonát sodný v Jižní Koreji, avšak neobdržela od těchto výrobců odpověď.
(30)
Výrobce v USA během šetření plně spolupracoval, vyplnil dotazník a souhlasil s inspekcí na místě.
(31)
Komise zjistila, že USA splnily kritéria jako vhodná analogická země, neboť množství prodávaná na jejich trhu byla dostatečně velká a na trhu byla významná hospodářská soutěž, a to jak pokud jde o domácí výrobu, tak o dovoz z jiných zemí, tj. z Číny, Itálie a Francie. Kromě toho nebylo na dotčený výrobek v USA uvaleno antidumpingové clo.
(32)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se předběžně vyvozuje závěr, že USA jsou vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.2 Metodika použitá pro stanovení běžné hodnoty
3.2.1 U společností, jimž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(33)
U společností, jimž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení, Komise nejprve zjišťovala, zda byl jejich domácí prodej suchého glukonátu sodného nezávislým odběratelům během období šetření reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % čínského prodeje dotčeného výrobku do Unie.
(34)
Komise posléze určila ty druhy výrobku prodávané na domácím trhu společností s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly totožné či přímo srovnatelné s druhy prodávanými na vývoz do Unie.
(35)
U každého druhu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, který byl uznán za přímo srovnatelný s druhem suchého glukonátu sodného prodávaného na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je jeho prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého druhu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto druhu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku na vývoz do Unie.
(36)
Komise následně přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej suchého glukonátu sodného prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Při tom postupovala tak, že stanovila podíl ziskového prodeje každého vyváženého typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(37)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající výrobním nákladům nebo vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu a pokud vážená průměrná cena tohoto typu byla vyšší nebo rovna výrobním nákladům, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový.
(38)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(39)
Vzhledem k tomu, že šetření prokázalo, že domácí prodej byl jak reprezentativní, tak byl proveden v běžném obchodním styku, vycházelo stanovení běžné hodnoty ze skutečné ceny na domácím trhu během období šetření.
3.2.2 U společnosti, již bylo přiznáno individuální zacházení
(40)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro Čínu stanovena na základě ověřených informací získaných od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi. Bylo zjištěno, že domácí prodej výrobce obdobného výrobku v USA je reprezentativní ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie jediným vyvážejícím výrobcem v Číně, který spolupracoval.
(41)
Bylo rovněž prozkoumáno, zda lze domácí prodej považovat za prodej, který se uskutečňuje v běžném obchodním styku, a to stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Běžná hodnota proto vycházela ze skutečné ceny na domácím trhu podle druhu výrobku, vypočtené jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje realizovaného během období šetření.
3.3 Vývozní cena
(42)
Veškerý vývozní prodej dotčeného výrobku uskutečňovaný spolupracujícími vyvážejícími výrobci směroval přímo k nezávislým odběratelům v Unii, a vývozní cena proto vycházela z cen skutečně zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
3.4 Srovnání
(43)
Běžná hodnota a vývozní cena se srovnávaly na základě cen ze závodu.
(44)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy u rozdílů ovlivňujících ceny a srovnatelnost cen. U všech společností, jichž se šetření týkalo (spolupracující vyvážející výrobci a výrobce ve srovnatelné zemi), byly provedeny úpravy týkající se rozdílů v nákladech na dopravu, námořní dopravu a pojištění, nepřímé zdanění, bankovní poplatky, nákladech na balení, na úvěry a provize, pokud byly použitelné a odůvodněné.
4. Dumpingová rozpětí
(45)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí společnosti, jíž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(46)
Pro společnost, jíž bylo přiznáno individuální zacházení, byla vážená průměrná běžná hodnota, stanovená pro analogickou zemi, srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou při vývozu do Unie, a to podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(47)
Prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
51,1 %
(48)
S ohledem na všechny ostatní čínské vývozce Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Celkové množství vývozů uvedené v odpovědích spolupracujících vyvážejících výrobců na dotazník bylo porovnáno s celkovým dovozem z Číny, který byl odvozen z dovozních statistik Eurostatu.
(49)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla nízká, tj. 56 %, a že nebyly k dispozici vhodné údaje Eurostatu o cenách, neboť tyto údaje obsahovaly jiné drahé výrobky, které nemohly být přesně odečteny, bylo celostátní dumpingové rozpětí vypočítáno na základě údajů uvedených v podnětu a aktualizovaných během období šetření.
(50)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 79,2 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
D. ÚJMA
1. Definice průmyslového odvětví Unie a výroby v Unii
(51)
Spolupracující průmyslové skupiny Jungbunzlauer (JBL) a Roquette Frères (RF) tvořily 100 % výroby v Unii.
(52)
Proto se má za to, že představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(53)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze dva výrobci, bylo nutno kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí.
2. Spotřeba v Unii
(54)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě součtu objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a dovozu do Unie podle údajů Eurostatu. Vzhledem k tomu, že tyto údaje z Eurostatu nezahrnují pouze dotčený výrobek, ale rovněž některé jiné produkty než suchý glukonát sodný, byla čísla z Eurostatu patřičně upravena, aby bylo možné odhadnout odpovídající objem dovozu dotčeného výrobku do Unie.
(55)
Spotřeba na trhu Unie se zvýšila mezi lety 2005 a 2007 o 12 %. Poté se do období šetření snížila o 21 % pod úroveň z roku 2005. Celkově se během posuzovaného období spotřeba snížila o 8 %.
Tabulka 1
2005
2006
2007
2008
OŠ
Spotřeba v Unii (v tunách) Index
100
106
112
104
91
Zdroj: Upravené objemy dovozu podle Eurostatu a odpovědí na dotazník.
3. Dovozy do Unie z Číny
3.1 Objem a tržní podíl dovozu
(56)
Objem dovozu z Číny se značně zvýšil přibližně z 2 300 tun v roce 2005 na 4 000 tun během období šetření, tj. o 77 %, a dosáhl vrcholu v roce 2008 s cca 5 300 tunami. Odpovídající podíl na trhu čínské výroby se téměř zdvojnásobil z 12,8 % v roce 2005 na 24,8 % během období šetření. Je nutno poznamenat, že podíl dovozu z Číny na trhu dosáhl v roce 2008, těsně před začátkem období šetření, 28,6 % a během období šetření poklesl na 24,8 %.
Tabulka 2
2005
2006
2007
2008
OŠ
Objem čínského dovozu (v tunách)
2 291
3 470
5 204
5 348
4 065
Čínský dovoz (v tunách) Index
100
152
227
234
177
Čínský podíl na trhu
12,8 %
18,3 %
26 %
28,6 %
24,8 %
Čínský podíl na trhu Index
100
143
203
224
194
Zdroj: Upravené objemy dovozu podle Eurostatu.
3.2 Jednotková prodejní cena
(57)
Průměrné ceny čínského dovozu činily v roce 2005 482 EUR za tunu. Stále se zvyšovaly a v roce 2008 dosáhly výše 524 EUR za tunu, poté během období šetření klesly na hodnotu 502 EUR za tunu. V průběhu posuzovaného období celkově vzrostly o 4 %.
Tabulka 3
2005
2006
2007
2008
OŠ
Ceny čínského dovozu (EUR/tunu)
482
511
514
524
502
Index
100
106
107
109
104
Zdroj: Upravené ceny dovozu podle Eurostatu.
3.3 Cenové podbízení
(58)
Za účelem analýzy cenového podbízení byl vážený průměr prodejních cen podle typu výrobku výrobního odvětví Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upravený na úroveň ceny ze závodu, srovnán s příslušnými váženými průměrnými cenami dotčeného dovozu, stanovenými na základě cen CIF, s příslušnou úpravou o cla a náklady po dovozu. Srovnání bylo provedeno po odečtení rabatů a slev.
(59)
Na základě výše popsané metodiky činil rozdíl mezi výše popsanými cenami, vyjádřený jako procentní podíl vážené průměrné ceny (ze závodu) výrobního odvětví Unie, tj. rozpětí cenového podbízení, od 13 % do 29 %, přičemž vyšší hodnota přísluší nespolupracujícím vyvážejícím výrobcům.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(60)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnuje prozkoumání dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie vyhodnocení všech hospodářských faktorů, které mají vliv na stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.
4.1 Výrobní kapacita, výroba a vytížení kapacity
(61)
Výrobní kapacita se v letech 2005 až 2007 zvýšila o 4 % a na této úrovni setrvala do konce posuzovaného období.
(62)
Výroba dotčeného výrobku se mezi lety 2005 a 2007 zvýšila a poté se až do období šetření snižovala. Celkově výroba v posuzovaném období poklesla o 12 %. Celková produkce byla v období šetření 30 000 až 40 000 tun.
(63)
V důsledku snížení objemu výroby se vytížení kapacity v posuzovaném období snížilo o 15 %.
Tabulka 4
2005
2006
2007
2008
OŠ
Výrobní kapacita Index
100
100
104
104
104
Objem výroby Index
100
104
105
84
88
Vytížení kapacity Index
100
104
101
81
85
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.2 Objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové ceny v Unii
(64)
Objem prodeje dotčeného výrobku uskutečněného výrobním odvětvím Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie zůstal v letech 2005 až 2007 na stejné úrovni a poté klesl o 13 procentních bodů. V průběhu posuzovaného období činil pokles objemu prodeje 21 %.
(65)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se během posuzovaného období snížil ze 74,9 % v roce 2005 na 64,7 % během období šetření.
(66)
Průměrné prodejní ceny odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie v průběhu posuzovaného období klesly o 12 %. V letech 2006 až 2008 zůstaly průměrné prodejní ceny přibližně stejné, avšak poté během období šetření poklesly o 9 %.
Tabulka 5
2005
2006
2007
2008
OŠ
Objem prodeje Index
100
104
99
86
79
Podíl průmyslového odvětví Unie na trhu
74,9 %
73,4 %
66,5 %
61,4 %
64,7 %
Index
100
98
89
82
86
Průměrné ceny Index
100
97
97
97
88
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.3 Stav zásob
(67)
V průběhu posuzovaného období zásoby klesly o 37 %. Na konci období šetření byly zásoby na úrovni mezi 1 000 a 5 000 tunami.
Tabulka 6
2005
2006
2007
2008
OŠ
Zásoby Index
100
92
120
92
63
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.4 Ziskovost, investice, návratnost investic a peněžní tok
(68)
Prodej obdobného výrobku na trhu Unie průmyslovým odvětvím Unie byl během posuzovaného období ziskový, avšak od roku 2005 do období šetření ziskovost dramaticky poklesla.
(69)
Přestože se úroveň investic během let 2005 až 2007 udržela na stejné výši (v roce 2006 poklesla), v roce 2008 a během období šetření se propadla. Během posuzovaného období se investice snížily o 76 %.
(70)
Podobně i návratnost investic z výroby a prodeje dotčeného výrobku byla mezi lety 2005 a 2007 stálá, ale v roce 2008 a během období šetření poklesla.
(71)
Pokud jde o ostatní finanční ukazatele, peněžní tok vytvářený průmyslovým odvětvím Unie poklesl v posuzovaném období o 51 %.
Tabulka 7
2005
2006
2007
2008
OŠ
Ziskovost Index
100
90
86
52
19
Investice Index
100
61
140
16
24
Návratnost investic Index
100
100
100
60
21
Peněžní tok Index
100
92
20
106
49
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.5 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
(72)
Zaměstnanost se v letech 2005 až 2007 mírně zvýšila a poté v roce 2008 a během období šetření poklesla. V posuzovaném období se zaměstnanost snížila o 13 %.
(73)
Mzdy klesly v roce 2006 o 6 %, avšak v roce 2007 se vrátily na úroveň z roku 2005 a v roce 2008 a během období šetření stoupaly. Za posuzované období se mzdy zvýšily o 10 %.
(74)
Produktivita na jednoho zaměstnance zůstala po celé posuzované období stabilní a mezi rokem 2005 a obdobím šetření se zvýšila o 1 %.
Tabulka 8
2005
2006
2007
2008
OŠ
Zaměstnanost Index
100
99
104
85
87
Mzdy Index
100
94
100
104
110
Produktivita Index
100
104
101
99
101
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.6 Růst
(75)
Zatímco spotřeba v Unii v posuzovaném období poklesla o 9 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie se snížil o 21 %. To vedlo k úbytku podílu výrobního odvětví Unie na trhu v průběhu posuzovaného období o 10 procentních bodů.
4.7 Rozsah dumpingového rozpětí
(76)
Dumpingová rozpětí pro Čínu uvedená výše v oddíle o dumpingu jsou značná. Vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu nelze dopad dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.
5. Závěr o újmě
(77)
Většina ukazatelů újmy týkajících se výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období vyvíjela negativně. Ukazatele související s finanční výkonností výrobního odvětví Unie, včetně návratnosti investic, peněžního toku a ziskovosti, se v průběhu posuzovaného období vyvíjely rovněž negativně.
(78)
Šetření rovněž prokázalo, že ceny levného čínského dovozu byly v průběhu období šetření nižší než ceny výrobního odvětví Unie až o 29 %. Výrobní odvětví Unie zaznamenalo pokles objemu prodeje a ztratilo podíl na trhu.
(79)
S ohledem na výše uvedené se dospělo k prozatímnímu závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(80)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Evropská komise zkoumala, zda dumpingový dovoz suchého glukonátu sodného pocházející z Číny způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu natolik velkou, že ji lze označit za podstatnou. Byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Dopad dumpingového dovozu
(81)
V posuzovaném období se objem levného dumpingového dovozu z Číny zvýšil o 77 %, což vedlo ve stejném období ke zvýšení podílu čínského dovozu na trhu Unie o 94 %. Pokles dovozu z Číny mezi rokem 2008 a obdobím šetření, včetně ztráty podílu na trhu, se nepovažuje za významný ve srovnání s celkovou situací pozorovanou v posuzovaném období.
(82)
Zvýšený dovoz z Číny se během posuzovaného období shodoval s klesajícím trendem, pokud jde o většinu ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie zaznamenalo pokles prodeje na trhu Unie, jak pokud jde o objem, tak o hodnotu, což vedlo k desetiprocentní ztrátě podílu na trhu během posuzovaného období, jak je uvedeno výše v 65. bodu odůvodnění. Kvůli cenovému podbízení dumpingového čínského dovozu nemohlo výrobní odvětví Unie udržet na trhu Unie svou cenovou úroveň. To vedlo k výraznému poklesu ziskovosti pod úroveň, která by umožnila nezbytné investice.
(83)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz z Číny, jehož ceny byly v průběhu posuzovaného období významně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, hrál rozhodující úlohu, pokud jde o újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie, která se v průběhu posuzovaného období projevila v jeho špatné finanční situaci a zhoršení ostatních ukazatelů újmy a rovněž v úbytku podílu na trhu.
3. Vliv dalších činitelů
3.1 Dovoz z jiných třetích zemí
(84)
Dovoz ze třetích zemí, jichž se toto šetření netýká, klesl za posuzované období o 23 %, což vedlo během posuzovaného období ke ztrátě podílu na trhu o 2 procentní body. Ceny tohoto dovozu se zvýšily během posuzovaného období o 102 %.
(85)
Vývoj objemu a cen dovozu z ostatních třetích zemí v posuzovaném období:
Tabulka 9
Ostatní třetí země
2005
2006
2007
2008
OŠ
Celkový objem ostatního dovozu (v tunách)
2 210
1 566
1 502
1 867
1 709
Index
100
71
68
84
77
Průměrná cena ostatního dovozu (v EUR za tunu)
914
1 275
1 305
1 680
1 844
Index
100
140
143
184
202
Zdroj: Upravené údaje z Eurostatu.
(86)
Objem dovozu z ostatních třetích zemí poklesl během posuzovaného období o 23 %, zatímco dovozní ceny se v tomtéž období zdvojnásobily. Dovozní ceny z ostatních třetích zemí byly během celého posuzovaného období výrazně vyšší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z ostatních třetích zemí neporušil příčinnou souvislost mezi zjištěným dumpingem a podstatnou újmou, kterou výrobnímu odvětví Unie přivodil dumpingový dovoz z Číny.
3.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(87)
Během posuzovaného období se vývozní prodej výrobního odvětví Unie snížil o 10 % a ceny se zvýšily o 8 %.
(88)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se má za to, že vývozní prodej výrobního odvětví Unie v jiných třetích zemích nemohl porušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Číny a podstatnou újmou, jež mu byla způsobena.
3.3 Vlastní spotřeba
(89)
Během posuzovaného období se vlastní spotřeba výrobního odvětví Unie zvýšila o 56 %, jak ukazuje následující tabulka:
Tabulka 10
2005
2006
2007
2008
OŠ
Vlastní spotřeba Index
100
126
115
148
156
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(90)
Je však třeba poznamenat, že výrobní odvětví Unie stále mělo volnou kapacitu ve výši 10 000 až 20 000 tun. To znamená, že přesun k vlastní spotřebě lze chápat jako obchodní reakci na dumpingový dovoz z Číny, neboť výroba následných produktů může být vzhledem k nízkým cenám glukonátu sodného výnosnější. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie má stále značnou volnou kapacitu glukonátu sodného, naznačuje, že se nesnaží definitivně přeorientovat výrobu na následné produkty a že výrobu následných produktů lze chápat jako obranné opatření proti dumpingovému dovozu.
(91)
Proto se má za to, že vyšší volná kapacita neporušila příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Číny a závažnou újmou, již utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.4 Vývoj spotřeby v EU
(92)
Je třeba poznamenat, že spotřeba v EU se během posuzovaného období snížila o 9 %, což lze chápat jako důsledek přetrvávajícího hospodářského poklesu. Proto se zjišťovalo, zda mohl mít pokles spotřeby vliv na nepříznivou situaci výrobního odvětví Unie.
(93)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie však poklesl mnohem více (o 21 %), zatímco čínský dovoz se ve stejném období zvýšil o 77 %. Pokud jde o podíl na trhu, lze pozorovat stejný vývoj. Výrobní odvětví Unie ztratilo přibližně 10 procentních bodů svého podílu na trhu, zatímco čínský dovoz se během období šetření téměř zdvojnásobil - zvýšil se z 12,8 % v roce 2005 na 24,9 %.
(94)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se dospělo k prozatímnímu závěru, že pokles spotřeby v EU nelze samo o sobě pokládat za důvod porušení příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z Číny a závažnou újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(95)
Výše uvedený rozbor ukázal, že objem dumpingového dovozu pocházejícího z Číny a jeho podíl na trhu se v posuzovaném období výrazně zvýšil a současně docházelo k významného cenovému podbízení. Toto zvýšení podílu levného dovozu z Číny na trhu se časově shodovalo s poklesem podílu výrobního odvětví Unie na trhu, který spolu s tlakem na snižování cen vedl mimo jiné ke zhoršení situace výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. Na druhou stranu bylo při zkoumání ostatních činitelů, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, zjištěno, že žádný z těchto činitelů nemohl mít významný nepříznivý dopad.
(96)
Na základě výše uvedené analýzy, která řádně odlišila a oddělila účinky všech známých faktorů ovlivňujících situaci výrobního odvětví Unie od škodlivých účinků dumpingového dovozu, prozatímní závěr zní, že dovoz z Číny způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Předběžná poznámka
(97)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Evropská komise zkoumala, zda navzdory závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Určení zájmu Unie bylo založeno na zhodnocení všech různorodých zájmů, tedy zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců i uživatelů dotčeného výrobku.
2. Výrobní odvětví Unie
2.1 Účinky uložení nebo neuložení opatření na výrobní odvětví Unie
(98)
Jak je vysvětleno výše, kvůli dumpingovému dovozu došlo k újmě v podobě významného poklesu objemu prodeje a cen, což naopak vedlo ke zhoršení situace výrobního odvětví Unie. Očekává se, že po uložení antidumpingového cla by se objem a cena za suchý glukonát sodný prodávaný výrobním odvětví Unie zvýšil, což by následně výrobnímu odvětví Unie umožnilo dosáhnout přijatelné úrovně ziskovosti.
(99)
Má se za to, že uložení opatření obnoví spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu. Je třeba poznamenat, že snížení zisku výrobního odvětví Unie je výsledkem obtížné soutěže s levným dumpingovým dovozem z Číny. Uložení antidumpingových opatření pravděpodobně výrobnímu odvětví Unie umožní znovu získat alespoň část ztraceného podílu na trhu, což bude mít příznivý vliv na ziskovost.
(100)
Pokud nebudou přijata žádná opatření, dojde pravděpodobně k dalšímu zhoršení stavu výrobního odvětví Unie. Stlačování cen dumpingovým dovozem by i nadále bránilo úspěšnosti veškerých snah výrobního odvětví Unie o návrat k ziskovosti. Nepřijetí opatření by ohrozilo dlouhodobou existenci výrobního odvětví Unie.
(101)
Závěrem lze uvést, že se očekává, že by opatření výrobnímu odvětví Unie účinně poskytla příležitost překonat dumping působící újmu, který byl zjištěn v rámci tohoto šetření.
3. Dovozci/obchodníci
(102)
Dotazníky byly zaslány pěti dovozcům. Žádný z nich během šetření nespolupracoval.
(103)
Za těchto okolností Komise dospěla k prozatímnímu závěru, že případná antidumpingová opatření nebudou mít s největší pravděpodobností na dovozce/obchodníky podstatný dopad.
4. Uživatelé
(104)
Dotazníky byly zaslány 23 uživatelům. Pouze čtyři uživatelé však při šetření spolupracovali a pouze tři z nich používali a dováželi dotčený výrobek přímo z Číny. Přímý dovoz těchto tří spolupracujících uživatelů činil 10 % celkového dovozu suchého glukonátu sodného z Číny během období šetření. Čtvrtý spolupracující uživatel dotčený výrobek dovezený z Číny nepoužíval.
(105)
Tito čtyři uživatelé, kteří mají sídlo v Německu, Francii a Spojeném království, působí v chemickém průmyslu a vyrábějí širokou škálu produktů a někteří využívají glukonát sodný jako surovinu. Glukonát sodný většinou nepředstavuje podstatnou část jejich vstupních nákladů. Obecně lze usuzovat, že maximální dopad navrhovaného antidumpingového cla by za předpokladu, že by se zvýšení cen nedalo přenést na konečného spotřebitele, byl velmi malý. Je rovněž třeba poznamenat, že obrat těchto společností, pokud jde o výrobky využívající glukonát sodný, tvořil méně než 5 % jejich celkového obratu.
(106)
Za této situace se vyvozuje předběžný závěr, že na základě poskytnutých informací nebude mít účinek antidumpingových opatření (bude-li vůbec existovat) s největší pravděpodobností žádný závažný dopad na uživatele.
5. Závěr týkající se zájmu Unie
(107)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje předběžný závěr, že v tomto případě neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení antidumpingových cel.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(108)
S ohledem na závěry učiněné o dumpingu, způsobené újmě, příčinných souvislostech a zájmu Unie je třeba zavést prozatímní opatření, aby se zabránilo další újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem.
(109)
Pro účely určení výše těchto opatření se přihlédlo ke zjištěnému dumpingovému rozpětí a k výši cla nezbytné pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(110)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Ziskové rozpětí před zdaněním, jež je uvedeno v podnětu, se považuje za rozumné a pro tento účel se využilo.
(111)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí k výrobním nákladům.
(112)
Potřebné zvýšení ceny bylo poté stanoveno na základě srovnání upraveného váženého průměru dovozní ceny, jak byla stanovena pro výpočet cenového podbízení, s průměrnou váženou cenou obdobného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, která nepůsobí újmu. Rozdíl plynoucí z tohoto srovnání byl pak vyjádřen jako procentní podíl celkové dovozní ceny CIF.
(113)
Pokud jde o výpočet celostátní úrovně pro odstranění újmy uplatňované na všechny ostatní vyvážející výrobce v Číně, je třeba připomenout, že úroveň spolupráce byla nízká. Toto rozpětí k odstranění újmy bylo proto vypočítáno na základě údajů uvedených v podnětu a aktualizovaných v období šetření.
2. Prozatímní opatření
(114)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření z dovozu pocházejícího z Číny, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(115)
Navrhovaná antidumpingová cla:
Společnost
Rozpětí pro odstranění újmy
Dumpingové rozpětí
Sazba antidumpingového cla
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
29,9 %
5,6 %
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
27,3 %
51,1 %
27,3 %
Všechny ostatní společnosti
53,4 %
79,2 %
53,4 %
(116)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění stávajícího šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(117)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Generálnímu ředitelství pro obchod Evropské komise (3) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(118)
Aby se zajistilo vhodné vymáhání antidumpingového cla, nemělo by se zbytkové clo použít pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale i na ty výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
3. Zvláštní monitorování
(119)
V zájmu co největšího snížení rizika obcházení z důvodu velkého rozdílu celních sazeb se má za to, že je v tomto případě pro zajištění řádného použití těchto antidumpingových cel nutné přijmout zvláštní opatření. Tato opatření jsou:
(120)
Předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, podléhá zbytkovému antidumpingovému clu, které platí pro všechny ostatní vývozce.
(121)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(122)
V zájmu řádného úředního postupu se stanoví lhůta, ve které mohou zúčastněné strany, jež se samy přihlásily ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely uložení konečného cla může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu suchého glukonátu sodného s číslem dle Evropského celního seznamu chemických látek (CUS) 0023277-9 a registračním číslem Chemical Abstracts Service (CAS) 527-07-1, v současnosti kódu KN ex 2918 16 00 (kód TARIC 2918160010) a pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo
Doplňkové kódy TARIC
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
A972
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
27,3 %
A973
Všechny ostatní společnosti
53,4 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky přílohy, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost požádat o sdělení nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo nařízení přijato, sdělit svá stanoviska písemně a požádat o slyšení před Komisí.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení do jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. května 2010.
32010R0377
L 111/5
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 377/2010
od 3. svibnja 2010.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz natrijevoga glukonata podrijetlom iz Narodne Republike Kine
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) (Osnovna uredba), a posebno njezin članak 7.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Pokretanje postupka
(1)
Komisija je 30. lipnja 2009. zaprimila pritužbu u vezi uvoza suhog natrijevoga glukonata (NG) podrijetlom iz Narodne Republike Kine (Kina), koju je u skladu s člankom 5. Osnovne uredbe uložilo Vijeće europske kemijske industrije (CEFIC) (podnositelj pritužbe) u ime proizvođača koji predstavljaju većinski udio, u ovom slučaju više od 50 %, ukupne proizvodnje suhog natrijevoga glukonata u Uniji.
(2)
Pritužba je sadržavala dokaze prima facie o dampingu i materijalnoj šteti prouzročenoj navedenim dampingom, što se smatralo dostatnim kako bi se opravdalo otvaranje antidampinškog postupka.
(3)
11. kolovoza 2009. pokrenut je postupak objavom obavijesti o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije (2).
2. Stranke na koje se odnosi postupak
(4)
Komisija je službeno obavijestila proizvođače izvoznike u Kini, uvoznike, trgovce, korisnike i udruženja za koja se zna da se to na njih odnosi, kineske vlasti i proizvođače iz Unije koji su podnijeli pritužbu o pokretanju postupka. Zainteresirane stranke dobile su priliku iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.
(5)
Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
(6)
Kako bi se proizvođačima izvoznicima omogućilo dostavljanje zahtjeva za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva (MET) ili individualnog tretmana (IT), prema njihovoj želji, Komisija je kineskim proizvođačima izvoznicima za koje se zna da se na njih to odnosi i kineskim vlatima poslala obrasce zahtjeva. Jedan je proizvođač izvoznik zatražio primjenu MET-a prema članku 2. stavku 7. Osnovne uredbe, a drugi je proizvođač izvoznik, uključujući dva povezana trgovačka društva, zatražio IT prema članku 9. stavku 5. iste Uredbe.
(7)
S obzirom na naočigled visok broj proizvođača izvoznika u Kini i uvoznika u Uniji, Komisija je u obavijesti o pokretanju postupka navela da je moguće da će se tijekom istražnog postupka provesti odabir uzoraka za navedene stranke u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.
(8)
Kako bi se Komisiji omogućilo odlučivanje o tome treba li izvršiti odabir uzoraka ili ne te, ako da, sam odabir uzoraka, svi proizvođači izvoznici u Kini i uvoznici u Uniji pozvani su da se jave Komisiji i dostave, kako je navedeno u obavijesti o pokretanju postupka, osnovne podatke o svojim aktivnostima povezanima s dotičnim proizvodom tijekom razdoblja ispitnog postupka (od 1. srpnja 2008. do 20. lipnja 2009.).
(9)
S obzirom na ograničeni broj odgovora na odabir uzoraka, odlučeno je da odabir uzoraka nije potreban za kineske proizvođače izvoznike ili uvoznike u Uniji.
(10)
Upitnici su poslani svim trgovačkim društvima u Kini i uvoznicima u Uniji koji su se odazvali odabiru uzoraka, proizvođačima u Uniji i svim poznatim uvoznicima i korisnicima u Uniji. Odgovore su poslali dva proizvođača izvoznika ili grupacije proizvođača izvoznika u Kini, dva proizvođača u Uniji i četiri uvoznika/korisnika.
(11)
Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje je smatrala potrebnima za privremeno utvrđenje dampinga, nanesene štete i interesa Zajednice i izvršila provjere u poslovnim prostorima sljedećih trgovačkih društava:
1.
Proizvođači u Uniji:
-
Jungbunzlauer (JBL), Marckolsheim, Francuska i povezana prodajna trgovačka društva,
-
Roquette Italia SpA, Cassano Spinola, Italija i povezana prodajna trgovačka društva;
2.
Proizvođači izvoznici u Kini:
-
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd,
-
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd;
3.
Korisnici/uvoznici u Uniji:
-
Chryso SAS, Issy les Moulineaux, Francuska,
-
Henkel AG, Düsseldorf, Njemačka,
-
CHT R. Beitlich GmbH, Tübingen, Njemačka.
(12)
S obzirom na potrebu za utvrđivanjem uobičajene vrijednosti za proizvođače izvoznike u Kini kojima nije moguće odobriti primjenu MET-a, provjera s ciljem utvrđivanja uobičajene vrijednosti na temelju podataka iz analogne zemlje, u ovom slučaju SAD-a, izvršena je u poslovnim prostorijama sljedećeg trgovačkog društva:
-
Proizvođač u SAD-u: PMP - Fermentation Products Inc., Peoria, SAD.
3. Razdoblje ispitnog postupka
(13)
Podsjeća se da je ispitni postupak dampinga i štete obuhvatio razdoblje od 1. srpnja 2008. do 30. lipnja 2009. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje trendova koji su važni za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2005. do kraja razdoblja ispitnog postupka (razmatrano razdoblje).
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. Dotični proizvod
(14)
Dotični je proizvod suhi natrijev glukonat podrijetlom iz Kine (dotični proizvod), broj CUS (Customs Union and Statistics) 0023277-9 te registracijski broj CAS (Chemical Abstracts Service) 527-07-1, koji se trenutačno razvrstava prema oznaci KN ex 2918 16 00.
(15)
Suhi natrijev glukonat pretežno se koristi u građevinskoj industriji kao retardant i plastifikator te u ostalim industrijama kao sredstvo za površinsku obradu metala (uklanjanje hrđe, oksida i masti) te za čišćenje boca i industrijske opreme. Proizvod se također upotrebljava u prehrambenoj i farmaceutskoj industriji.
2. Istovjetni proizvod
(16)
Ispitni je postupak pokazao da suhi natrijev glukonat koji proizvodi i prodaje industrija Unije u Uniji, suhi natrijev glukonat koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu u SAD-u, koji je odabran kao analogna zemlja, suhi natrijev glukonat koji se proizvodi ipordaje na domaćem tržištu u Kini i suhi natrijev glukonat koji se proizvodi u Kini i prodaje u Uniji, imaju u osnovi ista osnovna fizička i tehnička svojstva.
(17)
Stoga se navedeni proizvodi privremeno smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
C. DAMPING
1. Tretman tržišnoga gospodarstva (MET)
(18)
Na temelju članka 2. stavka 7. točke (b) Osnovne uredbe, u antidampinškim ispitnim postupcima koji se odnose na uvoz podrijetlom iz NRK, uobičajena vrijednost utvrđuje se u skladu sa stavcima 1. do 6. navedenog članka za proizvođače izvoznike za koje se ustanovi da ispunjavaju kriterije utvrđene u članku 2. stavku 7. točki (c) Osnovne uredbe.
(19)
Ukratko i isključivo za lakše upućivanje, kriteriji MET-a navedeni su dalje u tekstu u skraćenom obliku:
1.
poslovne odluke donose se i troškovi se stvaraju kao odgovor na tržišne signale i bez značajnog uplitanja države; troškovi glavnih ulaznih materijala značajno odražavaju tržišne vrijednosti;
2.
trgovačka društva imaju jedinstven i transparentan sustav osnovnih računovodstvenih podataka koje revidiraju nezavisni revizori u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima, a koji se koristi za sve potrebe;
3.
ne postoje značajni poremećaji preneseni iz prijašnjeg sustava netržišnoga gospodarstva;
4.
zakoni o stečaju i imovini jamče pravnu sigurnost i stabilnost;
5.
konverzije deviza obavljaju se po tržišnim stopama.
(20)
Nakon pokretanja postupka, jedan je kineski proizvođač izvoznik, Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd, zatražio primjenu MET-a prema članku 2. stavku 7. točki (b) Osnovne uredbe te je u zadanom roku odgovorio na obrazac zahtjeva za primjenu MET-a.
(21)
Trgovačko je društvo dokazalo da ispunjava kriterije iz članka 2. stavka 7. točke (c) Osnovne uredbe te mu je odobrena primjena MET-a.
2. Individualni tretman (IT)
(22)
Prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe, pristojba na području cijele zemlje, ako postoji, utvrđena je za zemlje koje su obuhvaćene tim člankom, osim u onim slučajevima kada trgovačka društva mogu dokazati da ispunjavaju sve kriterije određene u članku 9. stavku 5. Osnovne uredbe kako bi im se odobrio IT.
(23)
Ukratko i isključivo za lakše upućivanje, navedeni se kriteriji navode u nastavku:
1.
u slučaju poduzeća ili zajedničkih pothvata, u stranom vlasništvu, u cijelosti ili djelomično, izvoznici mogu slobodno repatrirati kapital i dobit;
2.
izvozne cijene i količine, kao i uvjeti i uvjeti prodaje slobodno se utvrđuju;
3.
većina udjela u vlasništvu je privatnih osoba. Državni dužnosnici u upravnom odboru ili na ključnim upravljačkim pozicijama u manjini su ili se mora dokazati da je ipak društvo dovoljno nezavisno od uplitanja države;
4.
konverzije valuta obavljaju se po tržišnoj stopi; te
5.
uplitanje države ne omogućava izbjegavanje mjera ako se pojedinačnim izvoznicima odrede različite stope pristojba.
(24)
Nakon pokretanja postupka, jedan je kineski proizvođač izvoznik, Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd, zatražio IT prema članku 9. stavku 5. Osnovne uredbe te je u zadanom roku odgovorio na obrazac zahtjeva za IT.
(25)
Na temelju raspoloživih podataka utvrđeno je da nijedan kineski proizvođač izvoznik ne zadovoljava sve zahtjeve za IT kako je navedeno u članku 9. stavku 5. Osnovne uredbe.
3. Uobičajena vrijednost
3.1. Analogna zemlja
(26)
U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe, u gospodarstvima u tranziciji uobičajena vrijednost za proizvođače izvoznike kojima nije odobrena primjena MET-a mora se utvrditi na temelju cijene ili izračunate vrijednosti u trećoj zemlji tržišnoga gospodarstva (analogna zemlja).
(27)
U obavijesti o pokretanju postupka SAD je predložen kao odgovarajuća analogna zemlja za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti za Kinu. Komisija je pozvala sve zainteresirane stranke da komentiraju ovaj prijedlog.
(28)
Nije bilo komentara od zainteresiranih stranaka.
(29)
Izvan EU-a, suhi natrijev glukonat proizvodi se u samo u nekoliko zemalja, odnosno SAD-u, Kini i Južnoj Koreji. Stoga je moguća alternativa SAD-u bila Južna Koreja. Komisija je kontaktirala poznata trgovačka društva koja proizvode suhi natrijev glukonat u Južnoj Koreji, međutim nije dobila odgovore od navedenih proizvođača.
(30)
Proizvođač u SAD-u u potpunosti je surađivao u ispitnom postupku tako što je dostavio cjelovit odgovor na upitnik i prihvatio posjet radi provjere.
(31)
Komisija je utvrdila da SAD ispunjava kriterije za odgovarajuću analognu zemlju budući da su količine koje se prodaju na tom tržištu dovoljno velike te da na tržištu postoji značajno tržišno natjecanje između domaće proizvodnje i uvoza iz ostalih zemalja, odnosno Kine, Italije i Francuske. Nadalje, u SAD-u se ne primjenjuje antidampinška pristojba na dotični proizvod.
(32)
S obzirom na gore navedeno, privremeno se zaključuje da SAD predstavlja primjerenu analognu zemlju u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe.
3.2. Metodologija primijenjena za utvrđivanje uobičajene vrijednosti
3.2.1. Za trgovačko društvo kojem je odobrena primjena MET-a
(33)
Za trgovačko društvo kojem je odobrena primjena MET-a u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe, Komisija je prvo ispitivala je li domaća prodaja suhog natrijevoga glukonata nezavisnim kupcima bila reprezentativna tijekom RIP-a, odnosno je li ukupan obujam takve prodaje predstavljao najmanje 5 % kineske izvozne prodaje dotičnog proizvoda u Uniju.
(34)
Komisija je naknadno utvrdila one vrste proizvoda koje na domaćem tržištu prodaje trgovačko društvo s ukupnom reprezentativnom domaćom prodajom, koje su istovjetne ili izravno usporedive s vrstama koje se prodaju radi izvoza u Zajednicu.
(35)
Za svaku vrstu proizvoda koju je prodavao proizvođač izvoznik na svojem domaćem tržištu i za koju je utvrđeno da je izravno usporediva s vrstom suhog natrijevoga glukonata koji se prodavao za izvoz u Uniju, utvrđivalo se je li domaća prodaja bila dovoljno reprezentativna za potrebe članka 2. stavka 2. Osnovne uredbe. Domaća prodaja konkretne vrste proizvoda smatrala se dostatno reprezentativnom kada je ukupni obujam te vrste proizvoda prodan na domaćem tržištu nezavisnim kupcima tijekom RIP-a predstavljao najmanje 5 % ukupnog obujma prodaje usporedive vrste proizvoda prodane za izvoz u Uniju.
(36)
Komisija je potom ispitala može li se prodaja suhog natrijevoga glukonata na domaćem tržištu u reprezentativnim količinama smatrati ostvarenom u uobičajenom tijeku trgovine prema članku 2. stavku 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu za svaku vrstu proizvoda tijekom RIP-a.
(37)
Kada je obujam prodaje vrste proizvoda, prodan po neto prodajnoj cijeni jednakoj ili višoj od izračunatog troška proizvodnje, iznosio više od 80 % ukupnog obujma prodaje navedene vrste, te kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila jednaka trošku proizvodnje, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni. Navedena je cijena izračunana kao ponderirani prosjek cijena sve prodaje na domaćem tržištu iste vrste ostvarene tijekom RIP-a, bez obzira na to je li navedena prodaja bila profitabilna ili ne.
(38)
Kada je obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda iznosio 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje navedene vrste, ili kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila ispod troška proizvodnje, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni, izračunanoj kao ponderirani prosjek profitabilne prodaje samo navedene vrste.
(39)
Budući da je ispitni postupak pokazao da je domaća prodaja reprezentativna te da je ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine, uobičajena se vrijednost, stoga, temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni svih poslova tijekom razdoblja ispitnog postupka.
3.2.2. Za trgovačko društvo kojem je odobren IT
(40)
U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe, uobičajena vrijednost za Kinu utvrđena je na temelju provjerenih informacija dobivenih od proizvođača izvoznika koji surađuje u analognoj zemlji. Utvrđeno je da je prodaja na domaćem tržištu proizvođača iz SAD-a istovjetnog proizvoda reprezentativna u usporedbi s dotičnim proizvodom kojeg jedini proizvođač izvoznik koji surađuje u Kini, izvozi u Uniju.
(41)
Također je ispitano može li se smatrati da je domaća prodaja ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine utvrđivanjem udjela profitabilne prodaje nezavisnim kupcima. Stoga se uobičajena vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni po vrsti proizvoda, izračunanoj kao ponderirani prosjek cijena cjelokupne domaće prodaje tijekom RIP-a.
3.3. Izvozna cijena
(42)
Izvozna prodaja dotičnog proizvoda proizvođača izvoznika koji surađuju izvršena je izravno nezavisnim kupcima u Uniji i, stoga, je izvozna cijena utvrđena na temelju cijena koje su stvarno plaćene ili koje treba platiti za dotični proizvod tijekom RIP-a u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe.
3.4. Usporedba
(43)
Usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene izvršena je na temelju cijene fco tvornica.
(44)
Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, učinjene su odgovarajuće prilagodbe cijena za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Za sva trgovačka društva obuhvaćena ispitnim postupkom (proizvođači izvoznici koji surađuju i proizvođač u analognoj zemlji) odobrene su prilagodbe za razlike u troškovima transporta, prijevoza tereta i osiguranja, neizravnom oporezivanju, bankovnim naknadama, troškovima kredita i provizijama gdje je to bilo primjereno i opravdano.
4. Dampinške marže
(45)
Za trgovačko društvo kojem je odobrena primjena MET-a dampinška marža utvrđena je na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom u skladu s člankom 2. stavkom 11. i stavkom 12. Osnovne uredbe.
(46)
Za trgovačko društvo kojem je odobren IT, ponderirana prosječna uobičajena vrijednost utvrđena za analognu zemlju uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom u Uniju, kako je predviđeno člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe.
(47)
Privremene ponderirane prosječne dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Trgovačko društvo
Privremena dampinška marža
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd
51,1 %
(48)
U pogledu svih ostalim kineskih izvoznika, Komisija je najprije utvrdila razinu suradnje. Napravljena je usporedba između ukupne količine izvoza navedene u odgovorima na upitnik proizvođača izvoznika koji surađuju i ukupnog dampinškog uvoza iz Kine, kako je navedeno u uvoznoj statistici Eurostata.
(49)
Budući da je razina suradnje bila niska, odnosno 56 %, te s obzirom na nedostatak odgovarajućih podataka o cijeni Eurostata budući da oni uključuju ostale proizvode s visokom cijenom koju se ne može precizno oduzeti, dampinška marža na području cijele zemlje izračunana je korištenjem podataka iz pritužbe, ažuriranih za RIP.
(50)
Na temelju toga, razina dampinga na cijelom području zemlje utvrđena je na 79,2 % cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno.
D. ŠTETA
1. Definicija industrije Unije i proizvodnje Unije
(51)
Grupacije koje surađuju Jungbunzlauer (JBL) i Roquette Frères (RF) činile su 100 % proizvodnje Unije.
(52)
Stoga se smatralo da oni predstavljaju industriju Unije (IU) u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe.
(53)
Budući da IU čine samo dva proizvođača, svi iznosi povezani s osjetljivim podacima indeksirani su ili su navedeni u rasponu zbog povjerljivosti.
2. Potrošnja Unije
(54)
Potrošnja Unije utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije te uvoza u Uniju prema podacima Eurostata. Budući da potonji ne uključuju samo dotični proizvod već i neke proizvode osim natrijevoga glukonata, Eurostatovi iznosi odgovarajuće su prilagođeni kako bi se ocijenio objektivan obujam uvoza dotičnog proizvoda u Uniju.
(55)
Potrošnja na tržištu Unije porasla je za 12 % između 2005. i 2007. Nakon toga se smanjila za 21 % do RIP-a na razinu iz 2005. Ukupno se tijekom razmatranog razdoblja potrošnja smanjila za 8 %.
Tablica 1.
2005.
2006.
2007.
2008.
RIP
Potrošnja Unije (u tonama) Indeks
100
106
112
104
91
Izvor: Prilagođeni opseg uvoza prema podacima Eurostata i odgovorima na upitnik.
3. Uvoz u Uniju iz Kine
3.1. Obujam i tržišni udio uvoza
(56)
Kineski obujam uvoza značajno se povećao s oko 2 300 tona u 2005. na oko 4 000 tona u RIP-u, odnosno za 77 %, te je dosegao vrhunac od oko 5 300 tona u 2008. Odgovarajući kineski tržišni udio zamalo se udvostručio od 12,8 % u 2005. na 24,8 % tijekom RIP-a. Napominje se da je tržišni udio kineskog uvoza dosegao 28,6 % u 2008. neposredno prije RIP-a te je tijekom RIP-a pao na 24,8 %.
Tablica 2.
2005.
2006.
2007.
2008.
RIP
Kineski obujam uvoza (u tonama)
2 291
3 470
5 204
5 348
4 065
Kineski uvoz (tone) Indeks
100
152
227
234
177
Kineski tržišni udio
12,8 %
18,3 %
26 %
28,6 %
24,8 %
Kineski tržišni udio, indeks
100
143
203
224
194
Izvor: Prilagođeni opseg uvoza prema podacima Eurostata.
3.2. Jedinična prodajna cijena
(57)
Prosječne kineske uvozne cijene iznosile su 482 EUR po toni u 2005. Ravnomjerno su se povećavale dok nisu dosegle razinu od 524 EUR po toni u 2008., dok su u RIP-u pale na 502 EUR po toni. Ukupno su se tijekom razmatranog razdoblja povećale za 4 %.
Tablica 3.
2005.
2006.
2007.
2008.
RIP
Kineske uvozne cijene (EUR/tona)
482
511
514
524
502
Indeks
100
106
107
109
104
Izvor: Prilagođeni cijene uvoza prema podacima Eurostata.
3.3. Sniženje cijene
(58)
Za potrebe analize sniženja cijene uspoređene su ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda IU nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razini franko tvornica, s odgovarajućim ponderiranim prosječnim cijenama dotičnog uvoza, utvrđenima na osnovi CIF s odgovarajućom prilagodbom za carine i troškove nakon uvoza. Usporedba je izvršena nakon odbijanja rabata i popusta.
(59)
Na temelju gore navedene metodologije, razlika između gore navedenih cijena, izraženih kao postotak ponderirane prosječne cijene (franko tvornica) IU-a, pokazuje maržu sniženja cijene u rasponu od 13 % do 29 %, pri čemu se veći iznos dodjeljuje proizvođačima izvoznicima koji ne surađuju.
4. Gospodarsko stanje industrije Unije
(60)
U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe, ispitivanje učinka dampinškog uvoza na IU uključivalo je evaluaciju svih gospodarskih čimbenika koji imaju utjecaj na stanje IU-a tijekom razmatranog razdoblja.
4.1. Proizvodni kapacitet, proizvodnja i iskorištenost kapaciteta
(61)
Proizvodni kapacitet povećao se za 4 % u razdoblju od 2005. do 2007. te je ostao na toj razini do kraja razmatranog razdoblja.
(62)
Proizvodnja dotičnog proizvoda povećala se između 2005. i 2007., nakon čega se smanjila u razdoblju od RIP-a. Ukupno, proizvodnja je tijekom razmatranog razdoblja pala za 12 %. Ukupna proizvodnja tijekom RIP-a iznosila je između 30 000 i 40 000 tona.
(63)
Kao rezultata smanjenja obujma proizvodnje, iskorištenost kapaciteta smanjila se za 15 % tijekom razmatranog razdoblja.
Tablica 4.
2005.
2006.
2007.
2008.
RIP
Proizvodni kapacitet Indeks
100
100
104
104
104
Obujam proizvodnje Indeks
100
104
105
84
88
Iskorištenost kapaciteta Indeks
100
104
101
81
85
Izvor: Odgovori na upitnik.
4.2. Obujam prodaje, tržišni udio i prosječne jedinične cijene u Uniji
(64)
Obujam prodaje dotičnog proizvoda IU-a nepovezanim kupcima na tržištu Unije zadržao se na sličnim razinama od 2005. do 2007., a potom je pao za 13 postotnih bodova. Tijekom razmatranog razdoblja zabilježen je pad obujma prodaje od 21 %.
(65)
Tržišni udio IU-a smanjio se tijekom razmatranog razdoblja sa 74,9 % u 2005. na 64,7 % tijekom RIP-a.
(66)
Prosječne prodajne cijene nepovezanim kupcima na tržištu Unije smanjile su se za 12 % tijekom razmatranog razdoblja. Od 2006. do 2008. prosječne prodajne cijene zadržale su se na sličnim razinama, ali su potom pale za 9 % tijekom RIP-a.
Tablica 5.
2005.
2006.
2007.
2008.
RIP
Obujam prodaje Indeks
100
104
99
86
79
Tržišni udio IU-a
74,9 %
73,4 %
66,5 %
61,4 %
64,7 %
Indeks
100
98
89
82
86
Prosječne cijene Indeks
100
97
97
97
88
Izvor: Odgovori na upitnik.
4.3. Zalihe
(67)
Zalihe su se tijekom razmatranog razdoblja smanjile za 37 %. Na kraju RIP-a razina zaliha iznosila je između 1 000 i 5 000 tona.
Tablica 6.
2005.
2006.
2007.
2008.
RIP
Zalihe Indeks
100
92
120
92
63
Izvor: Odgovori na upitnik.
4.4. Profitabilnost, ulaganja, povrat ulaganja i novčani tijek
(68)
Prodaja IU-a istovjetnog proizvoda na tržištu Unije ostvarivala je dobit tijekom razmatranog razdoblja, ali se profitabilnost značajno smanjila od 2005. do RIP-a.
(69)
Iako su se ulaganja nastavila tijekom razdoblja od 2005. do 2007., sa smanjenjem u 2006., ona su se značajno smanjila u 2008. i tijekom RIP-a. Tijekom razmatranog razdoblja ulaganja su se smanjila za 76 %.
(70)
Slično se kretao i povrat ulaganja od proizvodnje i prodaje dotičnog proizvoda, koji je bio stabilan od 2005. do 2007., ali se smanjio u 2008. i tijekom RIP-a.
(71)
Što se tiče ostalih financijskih pokazatelja, novčani tok koji je ostvario IU smanjio se za 51 % tijekom razmatranog razdoblja.
Tablica 7.
2005.
2006.
2007.
2008.
RIP
Profitabilnost Indeks
100
90
86
52
19
Ulaganja Indeks
100
61
140
16
24
Povrat ulaganja Indeks
100
100
100
60
21
Novčani tok Indeks
100
92
20
106
49
Izvor: Odgovori na upitnik.
4.5. Zaposlenost, produktivnost i plaće
(72)
Zaposlenost se neznatno povećala od 2005. do 2007., a potom se smanjila u 2008. i RIP-u. Tijekom razmatranog razdoblja zaposlenost se smanjila za 13 %.
(73)
Plaće su se smanjile za 6 % u 2006., ali su se vratile na razinu iz 2005. u 2007. te se povećale u 2008. i tijekom RIP-a. Tijekom razmatranog razdoblja plaće su se povećale za 10 %.
(74)
Produktivnost po zaposleniku ostala je stabilna tijekom razmatranog razdoblja, povećavajući se za 1 % od 2005. do RIP-a.
Tablica 8.
2005.
2006.
2007.
2008.
RIP
Zaposlenost Indeks
100
99
104
85
87
Plaće Indeks
100
94
100
104
110
Produktivnost Indeks
100
104
101
99
101
Izvor: Odgovori na upitnik.
4.6. Rast
(75)
Dok se potrošnja Unije smanjila za 9 % tijekom razmatranog razdoblja, obujam prodaje IU-a smanjio se za 21 %. To je dovelo do gubitka tržišnog udjela IU-a tijekom razmatranog razdoblja od 10 postotnih bodova.
4.7. Visina dampinške marže
(76)
Dampinške su marže za Kinu, navedene gore u odjeljku o dampingu, značajne. S obzirom na obujam i cijene dampinškog uvoza, učinak dampinških marža ne može se smatrati zanemarivim.
5. Zaključak o šteti
(77)
Većina pokazatelja štete u vezi s IU-jem razvijala se negativno tijekom razmatranog razdoblja. Pokazatelji financijskih rezultata IU-a, uključujući povrat ulaganja, novčani tok i profitabilnost, također su se razvijali negativno tijekom razmatranog razdoblja.
(78)
Ispitni je postupak također pokazao da je jeftini kineski uvoz snižavao cijene industrije Unije za do 29 % tijekom RIP-a. IU je pretrpio smanjenje obujma prodaje i pad tržišnog udjela.
(79)
S obzirom na gore navedeno, privremeno se zaključuje da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.
E. UZROČNOST
1. Uvod
(80)
U skladu s člankom 3. stavkom 6. i člankom 3. stavkom 7. Osnovne uredbe, Europska komisija ispitivala je je li dampinški uvoz suhog natrijevoga glukonata podrijetlom iz Kine prouzročio štetu industriji Unije u mjeri koju se smatra materijalnom. Poznati čimbenici osim dampinškog uvoza, koji su u isto vrijeme mogli uzrokovati štetu industriji Unije, također su ispitivani kako bi se osiguralo da se moguća šteta koju su uzrokovali ti ostali čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu.
2. Učinak dampinškog uvoza
(81)
Tijekom razmatranog razdoblja obujam dampinškog uvoza po niskim cijenama iz Kine povećao se za 77 %, što je dovelo do povećanja tržišnog udjela kineskog uvoza na tržištu Unije od 94 % tijekom istog razdoblja. Smanjenje uvoza iz Kine između 2008. i RIP-a, uključujući gubitak tržišnog udjela, ne smatra se značajnim u usporedbi s cjelokupnim stanjem utvrđenim tijekom razmatranog razdoblja.
(82)
Navedeno povećanje uvoza iz Kine tijekom razmatranog razdoblja odvijalo se usporedno s negativnim kretanjem većine pokazatelja štete IU-a. IU je pretrpio smanjenje prodaje u pogledu obujma i vrijednosti na tržištu Unije, što je dovelo do gubitka tržišnog udjela od 10 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 65. Sniženje cijene dampinškog kineskog uvoza spriječilo je IU da zadrži svoje razine cijena na tržištu Unije. To je dovelo do značajnog smanjenja profitabilnosti ispod razina koje bi omogućile potrebna ulaganja.
(83)
Na temelju gore navedenog, privremeno se zaključuje da je dampinški uvoz po niskim cijenama iz Kine, koji je značajno snizio cijene IU-a tijekom razmatranog razdoblja, imao odlučujuću ulogu u šteti koju je pretrpjela industrija Unije, što se odražava u njezinom slabom financijskom stanju te u pogoršanju ostalih pokazatelja štete tijekom razmatranog razdoblja, kao i u gubitku tržišnog udjela.
3. Učinak ostalih čimbenika
3.1. Uvoz iz ostalih trećih zemalja
(84)
Uvoz iz ostalih trećih zemalja koje nisu obuhvaćene ovim ispitnim postupkom, smanjio se za 23 % tijekom razmatranog razdoblja, što je dovelo do gubitka tržišnog udjela od 2 postotna boda tijekom razmatranog razdoblja. Cijena navedenog uvoza povećala se za 102 % tijekom razmatranog razdoblja.
(85)
Kretanja obujma uvoza i cijena iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja bila su kako slijedi:
Tablica 9.
Ostale treće zemlje
2005.
2006.
2007.
2008.
RIP
Ukupan obujam preostalog uvoza (tone)
2 210
1 566
1 502
1 867
1 709
Indeks
100
71
68
84
77
Prosječna cijena preostalog uvoza (EUR/tona)
914
1 275
1 305
1 680
1 844
Indeks
100
140
143
184
202
Izvor: Prilagođeni podaci Eurostata.
(86)
Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja smanjio se za 23 % tijekom razmatranog razdoblja, dok su se tijekom istog razdoblja cijene uvoza udvostručile. Cijene uvoza iz ostalih trećih zemalja bile su značajno više od prodajnih cijena IU-a tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Na toj osnovi privremeno se zaključuje da uvoz ostalih trećih zemalja nije prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između utvrđenog dampinga i materijalne štete koju dampinški uvoz iz Kine uzrokuje industriji Unije.
3.2. Izvozni rezultati industrije Unije
(87)
Tijekom razmatranog razdoblja izvozna prodaja IU-a smanjila se za 10 %, a cijene su se povećale za 8 %.
(88)
U pogledu gore navedenog smatra se da izvozna prodaja IU-a u ostale treće zemlje ne može prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz Kine i materijalne štete koju uzrokuje.
3.3. Ograničeno korištenje
(89)
Tijekom razmatranog razdoblja ograničeno korištenje IU-a povećalo se za 56 %, kako se navodi u sljedećoj tablici:
Tablica 10.
2005.
2006.
2007.
2008.
RIP
Ograničeno korištenje Indeks
100
126
115
148
156
Izvor: Odgovori na upitnik.
(90)
Međutim, napominje se IU i dalje ima rezervni kapacitet u rasponu od 10 000 i 20 000 tona. To znači da se prijelaz na ograničeno korištenje može smatrati poslovnim odgovorom na dampinški uvoz iz Kine budući da proizvodnja proizvoda na kraju proizvodnog lanca može biti profitabilnija s obzirom na niske razine cijena natrijevoga glukonata. Činjenica da su i dalje na raspolaganju značajni rezervni kapaciteti ukazuje na to da se IU ne želi konačno preusmjeriti na proizvodnju proizvoda na kraju proizvodnog lanca te da se ona može smatrati mjerom obrane od dampinškog uvoza.
(91)
Stoga se smatra da povećanje ograničenog korištenja nije prekinulo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz Kine i materijalne štete koju uzrokuje IU-u.
3.4. Kretanje potrošnje EU-a
(92)
Napominje se da se potrošnja EU-a smanjila za 9 % tijekom razmatranog razdoblja, a to se može smatrati posljedicom gospodarskog pada koji traje. Stoga se ispitivalo može li pad potrošnje imati učinka na štetno stanje IU-a.
(93)
Međutim, obujam prodaje IU-a u većoj se mjeri smanjio, odnosno za 21 % dok se kineski uvoz povećao za 77 % tijekom istog razdoblja. Što se tiče tržišnog udjela, vidljivo je isto kretanje. IU izgubio je oko 10 postotnih bodova svog tržišnog udjela dok je kineski uvoz udvostručio svoj, s 12,8 % u 2005. na 24,9 % u RIP-u.
(94)
Što se tiče gore navedenog, privremeno se zaključuje da se smanjenje potrošnje EU-a ne može samo po sebi smatrati razlogom prekida uzročno-posljedične veze između dampinškog uvoza iz Kine i materijalne štete koju je pretrpio IU.
4. Zaključak o uzročnosti
(95)
Gornja je analiza pokazala da je tijekom razmatranog razdoblja došlo do značajnog povećanja obujma i tržišnog udjela dampinškog uvoza podrijetlom iz Kine uz značajno sniženje cijene. Navedeni porast tržišnog udjela uvoza po niskim cijenama iz Kine dogodio se usporedno s padom tržišnog udjela IU-a koji je, zajedno s pritiskom na snižavanje cijena, doveo do pogoršanja stanja IU-a tijekom razmatranog razdoblja. S druge strane, ispitivanjem ostalih čimbenika koji su mogli prouzročiti štetu IU-u, otkriveno je da ni jedan od njih nije mogao imati značajan negativni učinak.
(96)
Na temelju gore navedene analize, koja je ispravno prepoznala razliku i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnog utjecaja dampinškog uvoza, privremeno se zaključuje da je uvoz iz Kine uzrokovao materijalnu štetu industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. Osnovne uredbe.
F. INTERES UNIJE
1. Uvodna napomena
(97)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, Europska je komisija ispitala postoje li, unatoč zaključku o štetnom dampingu, utemeljeni razlozi za zaključak da u ovom slučaju usvajanje antidampinških mjera nije u interesu Unije. Određivanje interesa Unije temeljilo se na uzimanju u obzir svih uključenih interesa, tj. interesa IU-a, uvoznikâ i korisnikâ dotičnog proizvoda.
2. Industrija Unije
2.1. Učinci uvođenja ili neuvođenja mjere na industriju Unije
(98)
Kako je gore objašnjeno, zbog dampinškog uvoza, šteta je nastala u obliku značajnog smanjenja obujma prodaje i cijena, što je potom dovelo do pogoršanja stanja IU-a. Očekuje se da će se, nakon uvođenja antidampinških pristojba, povećati obujam i cijene suhog natrijevoga glokonata koji prodaje IU, a to bi posljedično omogućilo IU-u da dosegne prihvatljivu razinu profitabilnosti.
(99)
Smatra se da će uvođenje mjera obnoviti pošteno tržišno natjecanje na tržištu. Treba napomenuti da je smanjenje dobiti IU-a rezultat poteškoća u natjecanju s dampinškim uvozom po niskim cijenama podrijetlom iz Kine. Uvođenje antidampinških mjera vjerojatno će omogućiti IU-u da ponovo zauzme barem dio izgubljenog tržišnog udjela s posljedičnim pozitivnim učinkom na profitabilnost.
(100)
Ako se ne uvedu mjere, vjerojatno je daljnje pogoršanje stanja IU-a. Učinak pada cijena dampinškog uvoza nastavio bi sprječavati sve napore IU-a u pogledu povrata na dostatno profitabilnu razinu. Nepoduzimanje mjera ugrozilo bi dugoročnu prisutnost IU-a.
(101)
Kao zaključak, očekuje se da bi mjere bile učinkovite i da bi omogućile industriji Unije mogućnost oporavka od štetnog dampinga utvrđenog u ispitnom postupku.
3. Uvoznici/trgovci
(102)
Upitnici su poslani na pet uvoznika. Ni jedan od njih nije surađivao u ispitnom postupku.
(103)
U navedenim okolnostima, privremeno se zaključuje da učinak antidampinških mjera, ako ikakav, najvjerojatnije neće imati materijalni učinak na uvoznike/trgovce.
4. Korisnici
(104)
Upitnici su poslani na 23 korisnika. Međutim, samo su četiri korisnika surađivali u ispitnom postupku, od kojih su samo trojica koristila i izravno uvozila dotični proizvod iz Kine. Izravan uvoz navedena tri korisnika koji surađuju činio je 10 % ukupnog uvoza suhog natrijevoga glukonata iz Kine tijekom RIP-a. Četvrti korisnik koji surađuje nije koristio dotični proizvod uvezen iz Kine.
(105)
Navedena četiri korisnika iz Njemačke, Francuske i Ujedinjene Kraljevine aktivni su u kemijskoj industriji te proizvode širok asortiman proizvoda, pri čemu za neke koriste natrijev glukonat kao sirovinu. U prosjeku, natrijev glukonat ne predstavlja značajan dio troškova ulaznih materijala. Općenito, ocjenjuje se da je najveći učinak predložene antidampinške pristojbe, pod pretpostavkom da se povećanja cijene ne mogu prebaciti na krajnjeg kupca, vrlo mali. Također treba napomenuti da je promet navedenih trgovačkih društava za proizvode koji koriste natrijev glukonat manji od 5 % njihovog ukupnog prometa.
(106)
U svijetlu gore navedenog, privremeno se zaključuje da, na temelju dostavljenih informacija, učinak antidampinških mjera, ako ikakav, najvjerojatnije neće imati materijalni učinak na korisnike.
5. Zaključak o interesu Unije
(107)
S obzirom na gore navedeno, privremeno se zaključuje da ne postoje utemeljeni razlozi protiv uvođenja antidampinških pristojba u ovom slučaju.
G. PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE
1. Razina uklanjanja štete
(108)
S obzirom na donesene zaključke u pogledu dampinga, uzrokovane štete, uzročnosti i interesa Unije, potrebno je uvesti privremene mjere kako bi se spriječila daljnja šteta koju industriji Unije uzrokuje dampinški uvoz.
(109)
Za potrebe utvrđivanja razine navedenih mjera u obzir su uzete utvrđene dampinške marže i iznos pristojbe koji je potreban za uklanjanje štete koju je pretrpio IU.
(110)
Kod izračuna iznosa pristojbe potrebnog za uklanjanje učinaka štetnog dampinga, smatralo se da bi sve mjere trebale omogućiti industriji Unije da pokrije troškove proizvodnje i da ostvari dobit prije oporezivanja koju industrija ove vrste u sektoru može razumno ostvariti u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, odnosno u izostanku dampinškog uvoza, od prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji. Marža dobiti prije oporezivanja navedena u pritužbi smatrala se objektivnom te se koristila za tu svrhu.
(111)
Na toj je osnovi izračunana neštetna cijena dotičnog proizvoda za IU. Neštetna cijena utvrđena je dodavanjem gore navedene profitne marže trošku proizvodnje.
(112)
Potrebno povećanje cijene potom je određeno na temelju usporedbe prilagođene ponderirane prosječne uvozne cijene, kako je utvrđeno za izračune sniženja cijene, s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom dotičnog proizvoda koji je IU prodao na tržištu Unije. Sve razlike koje su posljedica navedene usporedbe izražene su kao postotak ukupne uvozne vrijednosti CIF.
(113)
što se tiče izračuna razine uklanjanja štete na cijelom području zemlje za sve ostale proizvođače izvoznike u Kini, treba podsjetiti da je razina suradnje bila niska. Stoga je ova marža štete izračunana korištenjem podataka iz pritužbe ažuriranih prema RIP-u.
2. Privremene mjere
(114)
U svjetlu gore navedenog, smatra se da, u skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, treba uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz podrijetlom iz Kine na razini nižoj od marži dampinga i štete, u skladu s pravilom niže pristojbe.
(115)
Predložene antidampinške pristojbe iznose kako slijedi:
Trgovačko društvo
Marža uklanjanja štete
Dampinška marža
Stopa antidampinške pristojbe
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
29,9 %
5,6 %
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
27,3 %
51,1 %
27,3 %
Sva ostala trgovačka društva
53,4 %
79,2 %
53,4 %
(116)
Individualne stope antidampinške pristojbe za trgovačka društva koje su navedene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih trgovačkih društava. Navedene stope pristojba (za razliku od pristojbe koja se primjenjuje na području cijele zemlje na „sva ostala trgovačka društva”) primjenjuju se stoga isključivo na uvoz proizvoda podrijetlom iz dotične zemlje i koje proizvode ta trgovačka društva, odnosno navedeni posebni pravni subjekti. Uvezeni proizvodi koje proizvode druga trgovačka društva koja se posebno ne spominju u izvršnom dijelu ove Uredbe sa svojim nazivom i adresom, uključujući subjekte povezane s onima koje se posebno spominju, ne mogu ostvarivati pogodnosti od te stope i podliježu stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.
(117)
Svi zahtjevi kojima se traži primjena navedenih stopa antidampinških pristojba za pojedinačna trgovačka društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se Komisiji (3) sa svim odgovarajućim podacima, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava koji imaju koristi od pojedinačnih stopa carine.
(118)
Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinške pristojbe, visina preostale pristojbe ne bi se trebala primjenjivati samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju, nego i na one proizvođače koji tijekom RIP-a uopće nisu izvozili u Uniju.
3. Posebno praćenje
(119)
Kako bi se rizik izbjegavanja mjera sveo na najmanju moguću mjeru zbog velike razlike u stopama pristojba, smatra se da su u ovom slučaju potrebne posebne mjere kako bi se osigurala pravilna primjena antidampinških pristojba. Navedene posebne mjere uključuju sljedeće:
(120)
Dostavljanje carinskim tijelima država članica valjanog računa koji mora biti u skladu sa zahtjevima propisanima u Prilogu ovoj Uredbi. Uvoz koji ne prati takav račun podliježe preostaloj antidampinškoj pristojbi koja se primjenjuje na sve ostale izvoznike.
(121)
Dođe li do značajnog povećanja opsega uvoza trgovačkih društava koja ostvaruju pogodnosti od niskih individualnih stopa pristojba nakon uvođenja antidampinških mjera, može se smatrati da sam porast obujma predstavlja promjenu strukture trgovine zbog uvođenja mjera u smislu članka 13. stavka 1. Osnovne uredbe. U takvim okolnostima, i pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti, moguće je pokrenuti ispitni postupak za sprečavanje izbjegavanja mjera. Taj ispitni postupak može, između ostalog, ispitivati potrebu za ukidanjem pojedinačnih stopa pristojba te posljedično uvođenje pristojbe na cijelom području zemlje,
H. ZAVRŠNA ODREDBA
(122)
Radi dobrog upravljanja potrebno je odrediti razdoblje unutar kojeg zainteresirane stranke, koje su se javile u roku navedenom u obavijesti o pokretanju postupka, mogu u pisanom obliku izraziti svoje stavove i zatražiti raspravu. Nadalje, treba naglasiti da su nalazi u vezi s uvođenjem antidampinških pristojba za potrebe ove Uredbe privremeni i mogu se ponovo razmatrati za potrebe konačne pristojbe,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se privremena antidampinška pristojba na uvoz suhog natrijevoga glukonata, broj CUS (Customs Union and Statistics) 0023277-9 te registracijski broj CAS (Chemical Abstracts Service) 527-07-1, koji se trenutačno razvrstava prema oznaci KN ex 2918 16 00 (oznaka TARIC 2918160010), podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. koje proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Trgovačko društvo
Pristojba
Dodatna oznaka TARIC
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
A972
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd
27,3 %
A973
Sva ostala trgovačka društva
53,4 %
A999
3. Primjena pojedinačnih stopa pristojba navedenih za trgovačka društva navedena u stavku 2. uvjetuje se dostavljanjem carinskim tijelima država članica valjanog računa koji mora biti u skladu sa zahtjevima određenima u Prilogu. U slučaju da račun nije dostavljen, primjenjuje se stopa pristojbe koja se primjenjuje na sva ostala trgovačka društva.
4. Puštanje u slobodan promet u Uniji proizvoda iz stavka 1. podliježe dostavi osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.
5. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Ne dovodeći u pitanje članak 20. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, zainteresirane stranke mogu zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je usvojena Uredba, izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti od Komisije usmenu raspravu u roku jednog mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.
U skladu s člankom 21. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, dotične stranke mogu komentirati primjenu ove Uredbe u roku od jednog mjeseca od datuma njezina stupanja na snagu.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 1. ove Uredbe primjenjuje se u razdoblju od šest mjeseci.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 3. svibnja 2010.