SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2010/40/EU
ze dne 7. července 2010
o rámci pro zavedení inteligentních dopravních systémů v oblasti silniční dopravy a pro rozhraní s jinými druhy dopravy
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 91 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nárůst objemu silniční dopravy v Unii, spojený s růstem evropské ekonomiky a s požadavky občanů na mobilitu, je prvořadou příčinou zvyšujícího se přetížení silniční infrastruktury a nárůstu spotřeby energie a je i zdrojem environmentálních a sociálních problémů.
(2)
Reakci na tyto hlavní problémy nelze omezit pouze na tradiční opatření, zejména na rozšíření stávající silniční dopravní infrastruktury. Při hledání vhodných řešení pro Unii budou mít významnou úlohu inovace.
(3)
Inteligentní dopravní systémy (ITS) jsou pokročilé aplikace, jež - aniž by byly samy o sobě byly inteligentními - mají za cíl poskytovat inovativní služby týkající se různých druhů dopravy a řízení provozu a umožňují různým uživatelům lepší informovanost a poskytují bezpečnější, koordinovanější a „inteligentnější“ používání dopravních sítí.
(4)
ITS spojují telekomunikační, elektronické a informační technologie s dopravním inženýrstvím s cílem naplánovat, navrhnout, provozovat, udržovat a řídit dopravní systémy. Použití informačních a komunikačních technologií v odvětví silniční dopravy a jeho rozhraních s jinými druhy dopravy významně přispěje ke snížení vlivu silniční dopravy na životní prostředí a zlepšení účinnosti, včetně energetické účinnosti, bezpečnosti silničního provozu a jeho ochrany před vnějšími hrozbami, včetně přepravy nebezpečných věcí, a veřejné bezpečnosti a mobility osob a věcí a zároveň zajistí fungování vnitřního trhu a vyšší úroveň konkurenceschopnosti a zaměstnanosti. Aplikacemi ITS by však neměly být dotčeny záležitosti týkající se národní bezpečnosti nebo záležitosti nezbytné v zájmu obrany.
(5)
Pokrok dosažený při používání informačních a komunikačních technologií v jiných druzích dopravy by se nyní měl projevit i ve vývoji v odvětví silniční dopravy, zejména s cílem zajistit vyšší úroveň integrace mezi silniční dopravou a jinými druhy dopravy.
(6)
V některých členských státech jsou vnitrostátní aplikace těchto technologií v odvětví silniční dopravy již zaváděny. Toto zavádění však zůstává roztříštěné a nekoordinované a nemůže zajistit zeměpisnou návaznost služeb ITS v Unii a na jejích vnějších hranicích.
(7)
Pro zajištění koordinovaného a účinného zavádění ITS v rámci Unie jako celku je třeba zavést specifikace, včetně případných norem, jež určí další podrobná ustanovení a postupy. Před přijetím jakýchkoliv specifikací by Komise měla posoudit jejich soulad s určitými zásadami, které jsou vymezeny v příloze II. V prvé řadě je třeba upřednostnit čtyři hlavní oblasti vývoje a zavádění ITS. V rámci těchto čtyř oblastí by měly být stanoveny prioritní akce pro vývoj a používání specifikací a norem. Během další realizace ITS by měly být z hlediska dosaženého technologického pokroku a vynaloženého finančního úsilí zohledněny stávající infrastruktury ITS, které již byly jednotlivými členskými státy zavedeny.
(8)
V případě přijetí legislativního aktu podle čl. 6 odst. 2 druhého pododstavce této směrnice by měla být odpovídajícím způsobem změněna druhá věta čl. 5 odst. 1.
(9)
Specifikace by mimo jiné měly vzít v úvahu zkušenosti a výsledky dosažené v oblasti ITS a měly by na nich stavět, zejména v souvislosti s iniciativou eSafety zahájenou Komisí v dubnu roku 2002. Komise v rámci uvedené iniciativy zřídila fórum eSafety za účelem podpory a dalšího provádění doporučení na podporu vývoje, zavádění a využívání systémů eSafety.
(10)
Pravidla a postupy stanovené touto směrnicí by se neměly vztahovat na vozidla, která jsou provozována zejména z důvodu své historické hodnoty a která byla původně registrována nebo typově schválena nebo uvedena do provozu před vstupem této směrnice a jejích prováděcích opatření v platnost.
(11)
ITS by měly stavět na interoperabilních systémech založených na otevřených a veřejných normách a dostupných na nediskriminačním základě všem dodavatelům a uživatelům aplikací a služeb.
(12)
Zavádění a využívání aplikací a služeb ITS bude vyžadovat zpracování osobních údajů. Toto zpracování by mělo probíhat v souladu s právem Unie, zejména se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (3) a směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES ze dne 12. července 2002 o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací (4). Mimo jiné je na aplikace ITS třeba uplatňovat zásady omezení účelu a minimalizace údajů.
(13)
Je zapotřebí podpořit anonymizaci osobních údajů jako jednu ze zásad posílení soukromí jednotlivců. Pokud jde o otázky související s ochranou údajů a soukromí v oblasti aplikací a služeb ITS, Komise by měla případně dále konzultovat evropského inspektora ochrany údajů a požádat o stanovisko pracovní skupinu pro ochranu fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů zřízenou článkem 29 směrnice 95/46/ES.
(14)
Zavádění a využívání aplikací a služeb ITS, a zejména informačních služeb o dopravním provozu a cestování, bude vyžadovat zpracování a využívání dat o silniční síti, dopravním provozu a cestování, která jsou součástí dokumentů v držení veřejnoprávních subjektů členských států. Toto zpracování a využívání by mělo být prováděno v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/98/ES ze dne 17. listopadu 2003 o opakovaném použití informací veřejného sektoru (5).
(15)
Specifikace by ve vhodných případech měly zahrnovat podrobná ustanovení o postupu, kterým se řídí posuzování shody nebo vhodnosti pro používání součástí a složek. Tato ustanovení by měla být založena na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 768/2008/ES ze dne 9. července 2008 o společném rámci pro uvádění výrobků na trh (6), zejména pokud jde o moduly pro různé fáze postupů posuzování shody. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES (7) již stanoví rámec pro schvalování typu motorových vozidel a jejich součástí a souvisejícího vybavení, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/24/ES (8) stanoví pravidla schvalování typu dvoukolových a tříkolových motorových vozidel a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/37/ES (9) pravidla pro schvalování typu zemědělských a lesnických traktorů a jejich součástí a souvisejícího vybavení. Při posuzování shody vybavení a aplikací spadajících do oblasti působnosti těchto směrnic by se proto jednalo o zdvojení práce. Zároveň se však uvedené směrnice, ačkoliv se vztahují na vybavení související s ITS, kterými jsou vozidla vybavena, nevztahují na externí programové a jiné vybavení ITS silniční infrastruktury. V takových případech by specifikace mohly stanovit provedení postupu posuzování shody. Tyto postupy by měly být omezeny na nezbytné prvky každého jednotlivého případu.
(16)
U aplikací a služeb ITS, pro které jsou zapotřebí přesné a zaručené služby určování času a polohy, by se měly využívat infrastruktury založené na družicových systémech nebo jakékoliv technologie poskytující rovnocennou úroveň přesnosti, jaké například uvádí nařízení Rady (ES) č. 1/2005 ze dne 22. prosince 2004 o ochraně zvířat během přepravy a souvisejících činností (10) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 ze dne 9. července 2008 o dalším provádění evropských programů družicové navigace (EGNOS a Galileo) (11).
(17)
Pro uskutečnění aplikací ITS by měly být používány inovativní technologie, jako jsou rádiová identifikační zařízení nebo systémy EGNOS/Galileo, zejména pro sledování polohy a pohybu nákladu na jeho trase a napříč různými druhy dopravy.
(18)
Významné zúčastněné subjekty, jako jsou poskytovatelé služeb ITS, sdružení uživatelů ITS, provozovatelé dopravy a zařízení, zástupci výrobního průmyslu, sociální partneři, profesní sdružení a místní orgány, by měly mít možnost poskytovat Komisi poradenství k obchodním a technickým aspektům zavádění ITS v Unii. Za tímto účelem by Komise měla zřídit poradní skupinu pro ITS s cílem zajistit úzkou spolupráci se zúčastněnými stranami a členskými státy. Práce pracovní skupiny by měla být prováděna transparentně a její výsledek by měl být k dispozici výboru zřízenému touto směrnicí.
(19)
Je třeba zajistit jednotné prováděcí podmínky pro přijímání pokynů a nezávazných opatření k usnadnění spolupráce členských států na ITS v prioritních oblastech, na pokynech k podávání zpráv členskými státy a na pracovním programu.
(20)
Podle článku 291 Smlouvy o fungování EU se pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí, stanoví předem formou nařízení přijatého řádným legislativním postupem. Do přijetí takového nařízení se nadále používá rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (12) s výjimkou regulativního postupu s kontrolou, který se nepoužije.
(21)
Komise by měla být zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o přijímání specifikací. Zvláště je důležité, aby Komise vedla během přípravné fáze vhodné konzultace, včetně konzultací s odborníky.
(22)
Má-li být zaručen koordinovaný přístup, měla by Komise zajistit soudržnost mezi činnostmi výboru zřízeného touto směrnicí a činnostmi výboru zřízeného směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2004/52/ES ze dne 29. dubna 2004 o interoperabilitě elektronických systémů pro výběr mýtného ve Společenství (13), výboru zřízeného nařízením Rady (EHS) č. 3821/85 ze dne 20. prosince 1985 o záznamovém zařízení v silniční dopravě (14), výboru zřízeného směrnicí 2007/46/ES a výboru zřízeného směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES ze dne 14. března 2007 o zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství (INSPIRE) (15).
(23)
Jelikož cíle této směrnice, totiž zajištění koordinovaného a soudržného zavádění interoperabilních ITS v Unii, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států nebo soukromého sektoru, a proto jej může být z důvodu jeho rozsahu či účinků lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(24)
V souladu s bodem 34 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů jsou členské státy vybízeny k tomu, aby jak pro sebe, tak i v zájmu Společenství sestavily vlastní tabulky, z nichž bude co nejvíce patrné srovnání mezi touto směrnicí a prováděcími opatřeními členských států, a aby tyto tabulky zveřejnily,
PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Tato směrnice stanoví rámec na podporu koordinovaného a soudržného zavádění a využívání inteligentních dopravních systémů (ITS) v rámci Unie, zejména přes hranice mezi členskými státy, a stanoví obecné podmínky nezbytné pro tento účel.
2. Tato směrnice stanoví vypracování specifikací pro akce v rámci prioritních oblastí uvedených v článku 2, jakož i pro případné vypracování nezbytných norem.
3. Tato směrnice se použije na aplikace a služby ITS v oblasti silniční dopravy a na jejich rozhraní s jinými druhy dopravy, aniž jsou dotčeny záležitosti týkající se národní bezpečnosti nebo záležitosti nezbytné v zájmu obrany.
Článek 2
Prioritní oblasti
1. Pro účely této směrnice jsou prioritními oblastmi pro vypracování a použití specifikací a norem
- I.
optimální využití dat o silniční síti, dopravním provozu a cestování,
- II.
návaznost služeb ITS v oblasti řízení provozu a nákladní dopravy,
- III.
aplikace ITS pro bezpečnost silničního provozu a jeho ochranu před vnějšími hrozbami,
- IV.
propojení vozidla s dopravní infrastrukturou.
2. Rozsah prioritních oblastí je blíže určen v příloze II.
Článek 3
Prioritní akce
V rámci prioritních oblastí jsou prioritními akcemi pro vypracování a použití specifikací a norem, jak je stanoveno v příloze I:
a)
poskytování multimodálních informačních služeb o cestování v celé Unii;
b)
poskytování informačních služeb o dopravním provozu v reálném čase v celé Unii;
c)
údaje a postupy pro, je-li to možné, poskytování bezplatných minimálních univerzálních informací o dopravním provozu souvisejících s bezpečností silničního provozu uživatelům;
d)
harmonizované poskytování interoperabilní služby eCall v celé Unii;
e)
poskytování informačních služeb pro bezpečná a chráněná parkovací místa pro nákladní a užitková vozidla;
f)
poskytování rezervačních služeb pro bezpečná a chráněná parkovací místa pro nákladní a užitková vozidla.
Článek 4
Definice
Pro účely této směrnice se rozumí
1)
„inteligentními dopravními systémy“ nebo „ITS“ systémy, ve kterých jsou používány informační a komunikační technologie, v oblasti silniční dopravy, včetně infrastruktury, vozidel a uživatelů, a v oblasti řízení provozu a mobility, jakož i pro rozhraní s jinými druhy dopravy;
2)
„interoperabilitou“ schopnost systémů a základních obchodních procesů vyměňovat data a sdílet informace a znalosti;
3)
„aplikací ITS“ provozní nástroj pro používání ITS;
4)
„službou ITS“ poskytování aplikace ITS prostřednictvím jasně vymezeného organizačního a provozního rámce s cílem přispět k bezpečnosti, účinnosti a pohodlí uživatele nebo k usnadnění či podpoře dopravy a cestování;
5)
„poskytovatelem služeb ITS“ jakýkoliv poskytovatel služby ITS, ať již veřejný nebo soukromý;
6)
„uživatelem ITS“ jakýkoliv uživatel aplikací nebo služeb ITS včetně cestujících, zranitelných účastníků silničního provozu, uživatelů a provozovatelů silniční dopravní infrastruktury, správců vozových parků a provozovatelů pohotovostních a záchranných služeb;
7)
„zranitelnými účastníky silničního provozu“ nemotorizovaní účastníci silničního provozu, jako například chodci a cyklisté, stejně jako motocyklisté a osoby se zdravotním postižením nebo s omezenou schopností pohybu a orientace;
8)
„přenosným zařízením“ přenosné komunikační nebo informační zařízení, které si řidič může vzít do vozidla a používat je při řízení nebo uskutečňování dopravy;
9)
„platformou“ palubní jednotka nebo jiné zařízení umožňující zavádění, poskytování, využívání a integraci aplikací a služeb ITS;
10)
„architekturou“ koncepční návrh, který stanoví strukturu, chování a začlenění daného systému do okolního prostředí;
11)
„rozhraním“ zařízení mezi systémy, jehož prostřednictvím dochází k jejich propojení a interakci;
12)
„kompatibilitou“ obecná schopnost zařízení nebo systému pracovat s jiným zařízením nebo systémem, a to bez úprav;
13)
„návazností služeb“ schopnost zajistit v celé Unii plynule návazné služby na dopravních sítích;
14)
„daty o silniční síti“ údaje o charakteristikách silniční infrastruktury, včetně stálého dopravního značení nebo jejích regulačních bezpečnostních prvků;
15)
„daty o dopravním provozu“ historické údaje a údaje v reálném čase o chrakteristikách silničního provozu;
16)
„daty o cestování“ základní údaje, jako jsou jízdní řády a tarify veřejné dopravy, nezbytné pro poskytování multimodálních informací o cestování před cestou a během ní s cílem usnadnit plánování cesty, rezervaci a úpravy;
17)
„specifikací“ závazné opatření, kterým se ustanovují požadavky, postupy nebo jakákoliv jiná příslušná pravidla;
18)
„normou“ norma ve smyslu čl. 1 bodu 6 směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES ze dne 22. června 1998 o postupu při poskytování informací v oblasti norem a technických předpisů a předpisů pro služby informační společnosti (16).
Článek 5
Zavádění ITS
1. Členské státy přijmou opatření nezbytná k zajištění toho, aby specifikace přijaté Komisí podle článku 6 byly použity na aplikace a služby ITS při jejich zavádění v souladu se zásadami stanovenými v příloze II. Tím není dotčeno právo jednotlivých členských států rozhodnout o vlastním zavedení těchto aplikací a služeb na svém území. Tímto právem není dotčen žádný legislativní akt přijatý podle čl. 6 odst. 2 druhého pododstavce.
2. Členské státy rovněž usilují o spolupráci ohledně prioritních oblastí, nejsou-li přijaty žádné specifikace.
Článek 6
Specifikace
1. Komise nejprve přijme specifikace nezbytné k zajištění kompatibility, interoperability a návaznosti, pokud jde o zavádění a provozní využití ITS v případě prioritních akcí.
2. Komise usiluje o to, aby do 27. února 2013 přijala specifikace pro jednu nebo více prioritních akcí.
Do 12 měsíců po přijetí nezbytných specifikací pro prioritní akci Komise případně předloží, po provedení posouzení dopadů, včetně analýzy nákladů a přínosů, Evropskému parlamentu a Radě návrh na zavedení této prioritní akce v souladu s článkem 294 Smlouvy o fungování EU.
3. Komise po přijetí nezbytných specifikací pro prioritní akce přijme specifikace zajišťující kompatibilitu, interoperabilitu a návaznost, pokud jde o zavádění a provozní využití ITS v případě jiných akcí v rámci prioritních oblastí.
4. Specifikace v příslušných případech a závislosti na oblasti, na kterou se vztahují, zahrnují jeden nebo více druhů těchto ustanovení:
a)
funkční ustanovení, jež popisují úlohy jednotlivých zúčastněných stran a informační tok mezi nimi;
b)
technická ustanovení, jež stanovují technické prostředky pro splnění funkčních ustanovení;
c)
organizační ustanovení, jež popisují procesní povinnosti jednotlivých zúčastněných stran;
d)
ustanovení o službách, jež popisují různé úrovně služeb a jejich obsah pro aplikace a služby ITS.
5. Aniž jsou dotčeny postupy podle směrnice 98/34/ES, specifikace případně stanoví podmínky, za nichž mohou členské státy po oznámení Komisi stanovit dodatečná pravidla pro poskytování služeb ITS na celém svém území či na jeho části, za předpokladu, že tato pravidla nenarušují interoperabilitu.
6. Specifikace jsou případně založeny na normách uvedených v článku 8.
Specifikace případně stanoví posuzování shody podle rozhodnutí č. 768/2008/ES.
Specifikace jsou v souladu se zásadami stanovenými v příloze II.
7. Komise před přijetím specifikací provede posouzení dopadů včetně analýzy nákladů a přínosů.
Článek 7
Akty v přenesené pravomoci
1. Komise může přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o specifikace. Při přijímání takovýchto aktů v přenesené pravomoci jedná Komise v souladu s příslušnými ustanoveními této směrnice, a zejména s článkem 6 a s přílohou II.
2. Pro každou z prioritních akcí se přijme samostatný akt v přenesené pravomoci.
3. Na akty v přenesené pravomoci uvedené v tomto článku se použije postup stanovený v článcích 12, 13 a 14.
Článek 8
Normy
1. V prioritních oblastech a pro prioritní akce se vypracují normy nezbytné k zajištění interoperability, kompatibility a návaznosti pro zavádění a provozní využití ITS. Za tímto účelem Komise po konzultaci s výborem uvedeným v článku 15 požádá příslušné normalizační orgány postupem stanoveným směrnicí 98/34/ES, aby vyvinuly veškeré nezbytné úsilí k rychlému přijetí těchto norem.
2. Při udělení mandátu normalizačním orgánům musí být dodrženy zásady stanovené v příloze II, jakož i veškerá funkční ustanovení zahrnutá ve specifikaci přijaté podle článku 6.
Článek 9
Nezávazná opatření
Komise může poradním postupem podle čl. 15 odst. 2 přijmout pokyny a jiná nezávazná opatření k usnadnění spolupráce mezi členskými státy související s prioritními oblastmi.
Článek 10
Pravidla pro soukromí, bezpečnost a opakované použití informací
1. Členské státy zajistí, aby zpracování osobních údajů v souvislosti s fungováním aplikací a služeb ITS bylo prováděno v souladu s pravidly Unie na ochranu základních práv a svobod jednotlivců, zejména se směrnicemi 95/46/ES a 2002/58/ES.
2. Členské státy zejména zajistí, aby osobní údaje byly chráněny proti zneužití, včetně nedovoleného přístupu, úprav nebo ztráty.
3. S cílem zajistit soukromí, a aniž je dotčen odstavec 1, je pro provoz aplikací a služeb ITS případně podporováno využití anonymních údajů.
Aniž je dotčena směrnice 95/46/ES, jsou osobní údaje zpracovávány, pouze pokud je takové zpracování nezbytné pro provoz aplikací a služeb ITS.
4. S ohledem na použití směrnice 95/46/ES, a zejména v případě zvláštních kategorií osobních údajů, členské státy rovněž zajistí dodržování ustanovení týkajících se souhlasu ke zpracovávání takových osobních údajů.
5. Použije se směrnice 2003/98/ES.
Článek 11
Pravidla o odpovědnosti
Členské státy zajistí, aby záležitosti související s odpovědností, týkající se zavádění a využívání aplikací a služeb ITS uvedených ve specifikacích přijatých podle článku 6, byly řešeny v souladu s právem Unie, včetně zejména směrnice Rady 85/374/EHS ze dne 25. července 1985 o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se odpovědnosti za vadné výrobky (17), jakož i v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy.
Článek 12
Výkon přenesení pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v článku 7 je svěřena Komisi na dobu sedmi let počínaje dnem 27. srpna 2010. Komise předloží zprávu o přenesených pravomocích nejpozději šest měsíců před koncem pětiletého období, které začíná dnem 27. srpna 2010.
2. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
3. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v článcích 13 a 14.
Článek 13
Zrušení přenesení pravomoci
1. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 7 zrušit.
2. Orgán, který zahájí interní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, se vynasnaží uvědomit v přiměřené lhůtě před přijetím konečného rozhodnutí druhý orgán a Komisi a uvede přenesené pravomoci, jejichž přenesení by mělo být zrušeno, a možné důvody tohoto zrušení.
3. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinku okamžitě nebo k pozdějšímu dni, který v něm je upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. Bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 14
Námitky proti aktům v přenesené pravomoci
1. Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne oznámení.
Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
2. Pokud Evropský parlament ani Rada v uvedené lhůtě námitky proti aktu v přenesené pravomoci nevysloví, zveřejní se akt v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupí v platnost dnem v něm stanoveným.
Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím uvedené lhůty, pokud Evropský parlament i Rada uvědomí Komisi o svém záměru námitky nevyslovit.
3. Akt v přenesené pravomoci nevstoupí v platnost, pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada vysloví námitky. Orgán, který vyslovuje námitky proti aktu v přenesené pravomoci, je odůvodní.
Článek 15
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Evropský výbor pro ITS.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
Článek 16
Evropská poradní skupina pro ITS
Komise zřídí Evropskou poradní skupinu pro ITS, která jí poskytuje poradenství k obchodním a technickým aspektům zavádění a využívání ITS v Unii. Skupina je složena ze zástupců na vysoké úrovni z řad příslušných poskytovatelů služeb ITS, sdružení uživatelů, podnikatelů v dopravě a provozovatelů dopravních zařízení, výrobního průmyslu, sociálních partnerů, profesních sdružení, místních orgánů a dalších příslušných fór.
Článek 17
Podávání zpráv
1. Členské státy předloží Komisi do 27. srpna 2011 zprávu o svých vnitrostátních činnostech a projektech týkajících se prioritních oblastí.
2. Členské státy poskytnou Komisi do 27. srpna 2012 informace o vnitrostátních činnostech v oblasti ITS plánovaných na následující dobu pěti let.
Pokyny pro podávání zpráv členskými státy budou přijaty poradním postupem podle čl. 15 odst. 2.
3. Po první zprávě podávají členské státy každé tři roky zprávu o pokroku dosaženém při zavádění činností uvedených v odstavci 1.
4. Komise každé tři roky předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o pokroku dosaženém při provádění této směrnice. Ke zprávě přiloží analýzu fungování a provádění, včetně použitých a potřebných finančních zdrojů, článků 5 až 11 a článku 16 a případně vyhodnotí, zda je třeba směrnici upravit.
5. Komise přijme do 27. února 2011 poradním postupem podle čl. 15 odst. 2 pracovní program. Pracovní program obsahuje pro každý rok cíle a lhůty pro jeho provedení a v případě nutnosti navrhne nezbytné úpravy.
Článek 18
Provádění
1. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 27. února 2012.
Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu a jeho znění si stanoví členské státy.
2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
Článek 19
Vstup v platnost
Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 20
Určení
Tato směrnice je určena členským státům.
Ve Štrasburku dne 7. července 2010.
32010L0040
L 207/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
07.07.2010.
DIREKTIVA 2010/40/EU EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 7. srpnja 2010.
o okviru za uvođenje inteligentnih prometnih sustava u cestovnom prometu i za veze s ostalim vrstama prijevoza
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 91.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
nakon savjetovanja s Odborom regija,
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),
budući da:
(1)
Povećanje opsega cestovnog prometa u Uniji povezano s rastom europskoga gospodarstva i zahtjevima državljana za mobilnosti glavni je uzrok sve veće preopterećenosti cestovne infrastrukture i povećanja potrošnje energije te je izvor ekoloških i socijalnih problema.
(2)
Odgovor na te velike izazove ne smije biti ograničen na tradicionalne mjere, među ostalim, na širenje postojeće infrastrukture cestovnoga prometa. Inovacije će imati glavnu ulogu u pronalaženju odgovarajućih rješenja za Uniju.
(3)
Inteligentni prometni sustavi (ITS) su napredne aplikacije koje, unatoč tome što ne utjelovljuju inteligenciju kao takvu, imaju za cilj pružati inovativne usluge u vezi s različitim vrstama prijevoza i upravljanjem prometom, omogućiti bolju obaviještenost različitih korisnika te sigurnije, usklađenije i „pametnije” korištenje prometnih mreža.
(4)
ITS združuje telekomunikacije, elektroniku i informacijske tehnologije s prometnim inženjerstvom radi planiranja, dizajniranja, rada i održavanja prometnih sustava te radi upravljanja tim sustavima. Primjena informacijskih i komunikacijskih tehnologija u sektoru cestovnog prometa i na njegove veze s ostalim vrstama prijevoza značajno će doprinijeti poboljšanju ekološke učinkovitosti, učinkovitosti, uključujući i energetsku učinkovitost, sigurnosti i zaštite cestovnog prometa, što uključuje prijevoz opasnih tvari, javne sigurnosti i mobilnosti putnika i tereta, dok će istodobno osigurati funkcioniranje unutarnjeg tržišta kao i povećanje konkurentnosti i zapošljavanja. Međutim, aplikacije ITS-a ne bi smjele dovoditi u pitanje stvari koje se tiču nacionalne sigurnosti ili su potrebne u interesu obrane.
(5)
Postignuća u području primjene informacijskih i komunikacijskih tehnologija na ostale vrste prijevoza sada bi se trebala odraziti u razvoju sektora cestovnog prometa, posebno u svrhu osiguranja veće razine povezanosti između cestovnog prijevoza i ostalih vrsta prijevoza.
(6)
U nekim državama članicama već su se počele uvoditi nacionalne aplikacije tih tehnologija u sektoru cestovnog prometa. Međutim, njihovo je uvođenje i dalje fragmentirano i neusklađeno i ne može osigurati zemljopisni kontinuitet usluga ITS-a u cijeloj Uniji i na njenim vanjskim granicama.
(7)
Kako bi se osiguralo usklađeno i učinkovito uvođenje ITS-a unutar Unije kao cjeline, potrebno je uvesti specifikacije, uključujući, prema potrebi, i norme kojima se definiraju daljnje detaljne odredbe i postupci. Prije donošenja bilo kakvih specifikacija, Komisija treba ocijeniti njihovu usklađenost s određenim definiranim načelima navedenima u Prilogu II. Prednost treba dati u prvome redu četirima glavnim područjima razvoja i uvođenja ITS-a. Unutar tih četiriju područja potrebno je odrediti prioritetne mjere za razvoj i uporabu specifikacija i normi. Prilikom daljnjeg uvođenja ITS-a treba uzeti u obzir već postojeću infrastrukturu ITS-a koju je uvela pojedina država članica u smislu tehnološkog napretka i uloženih financijskih napora.
(8)
Kada se donese zakonodavni akt kako je navedeno u članku 6. stavku 2. drugom podstavku ove Direktive, treba izmijeniti na odgovarajući način članak 5. stavak 1. drugu rečenicu.
(9)
U specifikacijama, među ostalim, treba uzeti u obzir i postupati na temelju već stečenih iskustava i rezultata u području ITS-a, posebno u okviru inicijative e-sigurnost koju je Komisija pokrenula u travnju 2002. Komisija je na temelju te inicijative osnovala forum e-sigurnost za promicanje i daljnje provođenje preporuka za potporu razvoju, uvođenju i uporabi sustava e-sigurnosti.
(10)
Pravila i postupci utvrđeni u ovoj Direktivi ne bi smjeli utjecati na vozila kojima se upravlja prvenstveno radi njihovog povijesnog značenja ili su bila prvotno registrirana i/ili homologirana i/ili su se počela koristiti prije stupanja na snagu ove Direktive i njenih provedbenih mjera.
(11)
ITS se treba izgraditi na interoperabilnim sustavima koji se temelje na otvorenim i javnim normama i koji bez diskriminacije stoje na raspolaganju svim pružateljima i korisnicima aplikacija i usluga.
(12)
Uvođenje i uporaba aplikacija i usluga ITS-a podrazumijevat će obradu osobnih podataka. Takva se obrada treba provoditi u skladu s pravom Unije, kako je utvrđeno, posebno, u Direktivi 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka (3) i u Direktivi 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u području elektroničkih komunikacija (4), među ostalim, na aplikacije ITS-a treba primijeniti načela ograničenja podataka na postizanje određene svrhe i smanjenja količine podataka na najmanju moguću mjeru.
(13)
Treba poticati anonimizaciju kao jedno od načela poboljšanja privatnosti pojedinaca. Što se tiče pitanja u vezi sa zaštitom podataka i privatnosti u području uvođenja aplikacija i usluga ITS-a, Komisija se, prema potrebi, treba dodatno posavjetovati s Europskim nadzornikom zaštite podataka i zatražiti mišljenje Radne skupine za zaštitu pojedinaca u pogledu obrade osobnih podataka osnovane člankom 29. Direktive 95/46/EZ.
(14)
Uvođenje i uporaba aplikacija i usluga ITS-a, a posebno prometnih i putnih informacijskih usluga podrazumijevat će obradu i uporabu cestovnih, prometnih i putnih podataka iz dokumenata koji su u posjedu tijela javnoga sektora država članica. Takvu obradu i uporabu treba provoditi u skladu s Direktivom 2003/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. studenoga 2003. o ponovnom korištenju informacija javnog sektora (5).
(15)
Specifikacije bi, u odgovarajućim slučajevima, trebale uključivati detaljne odredbe kojima se utvrđuje postupak za ocjenu sukladnosti ili primjerenosti komponenti za uporabu. Te bi se odredbe trebale temeljiti na Odluci br. 768/2008/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 9. srpnja 2008. o zajedničkom okviru za stavljanje proizvoda na tržište (6), posebno u vezi s modulima za različite faze postupaka ocjene sukladnosti. Direktivom 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (7) već je utvrđen okvir za homologaciju tipa motornih vozila i njihovih dijelova ili povezane opreme, a Direktivom 2002/24/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (8) i Direktivom 2003/37/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (9) utvrđuju se pravila za homologaciju tipa motornih vozila na dva ili tri kotača i poljoprivrednih ili šumarskih traktora i njihovih dijelova ili povezane opreme. Stoga bi propisivanje ocjenjivanja sukladnosti opreme i aplikacija koje su obuhvaćene tim direktivama značilo udvostručavanje posla. Istodobno, iako se te Direktive primjenjuju na opremu vezanu za ITS ugrađen u vozila, one se ne primjenjuju na vanjsku ITS opremu i softver cestovne infrastrukture. U takvim bi se slučajevima u specifikacijama mogli predvidjeti postupci za ocjenu sukladnosti. Takvi bi postupci trebali biti ograničeni na ono što je potrebno u svakom pojedinom slučaju.
(16)
Za aplikacije i usluge ITS-a za koje su potrebne točne i zajamčene usluge proračuna vremena i pozicioniranja treba koristiti satelitsku infrastrukturu ili bilo koju drugu tehnologiju koja pruža jednaku razinu preciznosti, poput one predviđene u Uredbi Vijeća (EZ) br. 1/2005 od 22. prosinca 2004. o zaštiti životinja tijekom prijevoza i s prijevozom povezanih postupaka (10) i Uredbi (EZ) br. 683/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. srpnja 2008. o daljnjoj provedbi europskih satelitskih navigacijskih programa (EGNOS i Galileo) (11).
(17)
Za realizaciju aplikacija ITS-a treba koristiti inovativne tehnologije kao što su Identifikacija putem radijskih frekvencija (RFID) ili EGNOS/Galileo, posebno za praćenje i lociranje tereta na njegovom putu i među različitim vrstama prijevoza.
(18)
Glavni dionici poput pružatelja usluga ITS-a, udruženja korisnika ITS-a, prijevoznika i upravitelja objekata, predstavnika proizvodnog sektora, socijalnih partnera, strukovnih udruženja i lokalnih vlasti trebali bi imati mogućnost savjetovati Komisiju o poslovnim i tehničkim vidovima uvođenja ITS-a unutar Unije. U tu svrhu Komisija treba osnovati savjetodavnu skupinu za ITS te na taj način osigurati usku suradnju s dionicima i državama članicama. Poslovi te savjetodavne skupine trebaju se obavljati na transparentan način, a rezultate rada treba staviti na raspolaganje Odboru osnovanom ovom Direktivom.
(19)
Potrebno je osigurati jedinstvene provedbene uvjete za donošenje smjernica i neobvezujućih mjera kako bi se olakšala suradnja država članica u pogledu prioritetnih područja za ITS kao i u pogledu smjernica za izvješćivanje država članica i radnog programa.
(20)
U skladu s člankom 291. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, pravila i opća načela u vezi s mehanizmima kojima države članice nadziru izvršavanje provedbenih ovlasti Komisije utvrđuju se unaprijed uredbom donesenom u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom. Do donošenja te nove uredbe nastavlja se primjenjivati Odluka Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (12), uz iznimku regulatornog postupka s kontrolom, koji se ne primjenjuje.
(21)
Komisiju treba ovlastiti da u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije donese delegirane akte koji se odnose na donošenje specifikacija. Od posebne je važnosti da Komisija tijekom svojih pripremnih radnji obavi odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na stručnoj razini.
(22)
Kako bi zajamčila usklađeni pristup, Komisija treba osigurati usklađeno djelovanje Odbora uspostavljenog ovom Direktivom i Odbora uspostavljenog Direktivom 2004/52/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o interoperabinosti elektroničkih sustava za naplatu cestarine u Zajednici (13), Odbora uspostavljenog Uredbom Vijeća (EEZ) br. 3821/85 od 20. prosinca 1985. o uređajima za bilježenje u cestovnom prometu (14), Odbora uspostavljenog Direktivom 2007/46/EZ i Odbora uspostavljenog Direktivom 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2007. o uspostavljanju Infrastrukture za prostorne informacije u Europskoj zajednici (INSPIRE) (15).
(23)
Budući da cilj ove Direktive, osiguravanje usklađenog i dosljednog uvođenja interoperabilnih ITS-a u Uniji, ne mogu dostatno ostvariti države članice i/ili privatni sektor, nego ga se, zbog njegovog razmjera i učinaka, može na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere, u skladu s načelom supsidijarnosti kako je navedeno u članku 5. Ugovora o Europskoj Uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti kako je navedeno u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.
(24)
U skladu s točkom 34. Međuinstitucionalnog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva, pozivaju se države članice da za vlastite potrebe i u interesu Unije pripreme tablice, koje će, koliko god je to moguće, prikazati korelaciju između ove Direktive i mjera za prenošenje, te da te tablice objave,
DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:
Članak 1.
Predmet i područje primjene
1. U ovoj se Direktivi utvrđuje okvir za potporu usklađenom i dosljednom uvođenju i uporabi inteligentnih prometnih sustava (ITS) u Uniji, posebno njihovom međugraničnom uvođenju i uporabi između država članica te se donose opći uvjeti za tu svrhu.
2. Ovom se Direktivom predviđa i izrada specifikacija za mjere u prioritetnim područjima iz članka 2., kao i izrada potrebnih normi, gdje je to primjereno.
3. Ova se Direktiva primjenjuje na aplikacije i usluge ITS-a u području cestovnog prijevoza i na njegove veze s ostalim vrstama prijevoza ne dovodeći u pitanje stvari koje se tiču nacionalne sigurnosti ili su potrebne u interesu obrane.
Članak 2.
Prioritetna područja
1. U smislu ove Direktive sljedeća područja predstavljaju prioritetna područja za razvoj i uporabu specifikacija i normi:
-
I. Optimalna uporaba cestovnih, prometnih i putnih podataka,
-
II. Kontinuitet upravljanja prometom i teretom u okviru usluga ITS-a,
-
III. Aplikacije ITS-a u području cestovne sigurnosti i zaštite,
-
IV. Povezivanje vozila s prometnom infrastrukturom.
2. Opseg prioritetnih područja naveden je u Prilogu I.
Članak 3.
Prioritetne mjere
Unutar prioritetnih područja prioritetne mjere za razvoj i uporabu specifikacija i normi, kako je navedeno u Prilogu I, su:
(a)
pružanje usluga multimodalnih putnih informacija u cijeloj Europskoj uniji;
(b)
pružanje usluga prometnih informacija u cijeloj Europskoj uniji u realnom vremenu;
(c)
podaci i postupci za pružanje korisnicima, gdje je to moguće, besplatnih osnovnih općih prometnih informacija u vezi s cestovnom sigurnosti;
(d)
usklađeno osiguravanje interoperabilnog sustava eCall u cijeloj Europskoj uniji;
(e)
pružanje usluga informiranja o sigurnim i zaštićenim parkirališnim mjestima za kamione i gospodarska vozila;
(f)
pružanje usluga rezervacije sigurnih i zaštićenih parkirališnih mjesta za kamione i gospodarska vozila.
Članak 4.
Definicije
Za potrebe ove Direktive, primjenjuju se sljedeće definicije:
1.
„Inteligentni prometni sustavi” ili „ITS” znači sustavi u kojima se informacijske i komunikacijske tehnologije primjenjuju u području cestovnog prometa, uključujući infrastrukturu, vozila i korisnike, te u upravljanju prometom i upravljanju mobilnosti, kao i za veze s ostalim vrstama prijevoza;
2.
„interoperabilnost” znači sposobnost sustava i poslovnih procesa na kojima se ti sustavi temelje za razmjenu podataka i dijeljenje informacija i znanja;
3.
„aplikacija ITS-a” znači operativni instrument za primjenu ITS-a;
4.
„usluga ITS-a” znači pružanje pojedine aplikacije ITS-a putem dobro definiranog organizacijskog i operativnog okvira s ciljem pridonošenja sigurnosti korisnika, učinkovitosti, udobnosti i/ili za olakšanje ili potporu prijevozu i putovanju;
5.
„pružatelj usluga ITS-a” znači svaki pružatelj usluge ITS-a, javnog ili privatnog;
6.
„korisnik ITS-a” znači svi korisnici aplikacija ili usluga ITS-a uključujući putnike, nezaštićene sudionike u cestovnom prometu, korisnike i operatore infrastrukture cestovnog prometa, voditelje voznih parkova i operatore hitnih službi;
7.
„nezaštićeni sudionici u cestovnom prometu” znači nemotorizirani sudionici u cestovnom prometu, kao što su pješaci i biciklisti, kao i motociklisti i osobe s invaliditetom ili osobe smanjene pokretljivosti i sposobnosti orijentacije;
8.
„nomadski uređaj” znači prijenosni komunikacijski ili informacijski uređaj koji se može unijeti u vozilo za potporu vožnji i/ili prijevozu;
9.
„platforma” znači uređaj u vozilu ili izvan njega koji omogućava uvođenje, pružanje, korištenje i uključivanje aplikacija i usluga ITS-a;
10.
„arhitektura” znači idejni projekt u kojemu je definirana struktura, ponašanje i uključivanje danog sustava u njegovu okolinu;
11.
„sučelje” znači naprava između sustava koja osigurava medije putem kojih se ti sustavi mogu povezati i komunicirati;
12.
„usklađenost” znači opća sposobnost uređaja ili sustava da bez izmjena radi s drugim uređajem ili sustavom;
13.
„kontinuitet usluga” znači sposobnost osiguravanja neprekinutih usluga u prometnim mrežama po cijeloj Uniji;
14.
„cestovni podaci” znači podaci o karakteristikama cestovne infrastrukture, uključujući ugrađene prometne znakove ili njihove propisane sigurnosne karakteristike;
15.
„prometni podaci” znači podaci iz prethodnih razdoblja i stvarnovremenski podaci o karakteristikama cestovnog prometa;
16.
„putni podaci” znači osnovni podaci poput voznog reda i tarifa javnog prijevoza koji su potrebni za pružanje multimodalnih putnih informacija prije ili tijekom putovanja, kako bi se olakšalo planiranje, rezerviranje i prilagodba putovanja;
17.
„specifikacija” znači obvezujuća mjera o utvrđivanju odredaba koje sadrže zahtjeve, postupke ili bilo kakva druga relevantna pravila;
18.
„norma” znači norma kako je definirana u članku 1. stavku 6. Direktive 98/34/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. lipnja 1998. o utvrđivanju postupka pružanja informacija u području tehničkih normi i propisa (16).
Članak 5.
Uvođenje ITS-a
1. Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da se pri uvođenju aplikacija i usluga ITS-a u skladu s načelima iz Priloga II. primjenjuju specifikacije koje je Komisija donijela u skladu s člankom 6. To ne dovodi u pitanje pravo svake države članice da sama odluči o uvođenju takvih aplikacija i usluga na svom području. To pravo ne dovodi u pitanje bilo kakav zakonodavni akt donesen na temelju članka 6. stavka 2. drugog podstavka.
2. Države članice također ulažu napor u suradnju oko prioritetnih područja, u slučaju da nisu donesene specifikacije.
Članak 6.
Specifikacije
1. Komisija najprije donosi specifikacije potrebne kako bi se osigurala usklađenost, interoperabilnost i kontinuitet pri uvođenju i operativnoj uporabi ITS-a za prioritetne mjere.
2. Komisija ima za cilj donijeti specifikacije za jednu ili više prioritetnih mjera do 27. veljače 2013.
Najkasnije 12 mjeseci nakon donošenja potrebnih specifikacija za određenu prioritetnu mjeru, a nakon što je, prema potrebi, provela analizu učinka uključujući analizu troškova i koristi, Komisija u skladu s člankom 294. Ugovora o funkcioniranju Europske unije predstavlja Europskom parlamentu i Vijeću prijedlog o uvođenju te prioritetne mjere.
3. Nakon što se donesu potrebne specifikacije za te prioritetne mjere, Komisija donosi specifikacije za osiguranje usklađenosti, interoperabilnosti i kontinuiteta pri uvođenju i operativnoj uporabi ITS-a za ostale mjere u prioritetnim područjima.
4. Prema potrebi, te s obzirom na područje na koje se specifikacija odnosi, ta specifikacija uključuje jednu ili više od sljedećih tipova odredbi:
(a)
funkcionalne odredbe koje opisuju uloge različitih dionika i protok informacija među njima;
(b)
tehničke odredbe koje osiguravaju tehnička sredstva za ispunjenje funkcionalnih odredbi;
(c)
organizacijske odredbe koje opisuju postupovne obveze različitih dionika;
(d)
uslužne odredbe koje opisuju različite razine usluga i njihov sadržaj za aplikacije i usluge ITS-a.
5. Ne dovodeći u pitanje postupke u skladu s Direktivom 98/34/EZ u specifikacijama se, prema potrebi, određuju uvjeti pod kojima države članice, nakon što o tome obavijeste Komisiju, mogu uspostaviti dodatna pravila za pružanje usluga ITS-a na cijelom svom području ili na njegovom dijelu, pod uvjetom da ta pravila ne ometaju interoperabilnost.
6. Specifikacije se, prema potrebi, temelje na bilo kojim normama iz članka 8.
U specifikacijama se, prema potrebi, predviđa ocjena sukladnosti u skladu s Odlukom br. 768/2008/EZ.
Specifikacije moraju ispunjavati načela navedena u Prilogu II.
7. Komisija provodi analizu učinaka, uključujući analizu troškova i koristi, prije donošenja specifikacija.
Članak 7.
Delegirani akti
1. Komisija može donijeti delegirane akte u pogledu specifikacija u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Pri donošenju takvih delegiranih akata Komisija djeluje u skladu s relevantnim odredbama ove Direktive, posebno člankom 6. i Prilogom II.
2. Za svaku od prioritetnih mjera donosi se poseban delegirani akt.
3. Na delegirane akte iz ovog članka primjenjuje se postupak utvrđen u člancima 12., 13. i 14.
Članak 8.
Norme
1. U prioritetnim područjima i za prioritetne mjere izrađuju se norme potrebne za osiguranje interoperabilnosti, usklađenosti i kontinuiteta u uvođenju i operativnoj uporabi ITS-a. U tu svrhu, nakon savjetovanja s Odborom iz članka 15., Komisija, u skladu s postupkom utvrđenim u Direktivi 98/34/EZ, od relevantnih normizacijskih tijela zahtijeva da ulože sav potreban napor kako bi se te norme brzo usvojile.
2. Prilikom davanja mandata normizacijskim tijelima poštuju se načela utvrđena u Prilogu II. kao i sve funkcionalne odredbe uključene u specifikaciji donesenoj u skladu s člankom 6.
Članak 9.
Neobvezujuće mjere
Komisija može donijeti smjernice i druge neobvezujuće mjere kako bi olakšala suradnju država članica u pogledu prioritetnih područja u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 15. stavka 2.
Članak 10.
Pravila o privatnosti, sigurnosti i ponovnoj uporabi informacija
1. Države članice osiguravaju da se obrada osobnih podataka u okviru rada aplikacija i usluga ITS-a obavlja u skladu s pravilima Unije o zaštiti temeljnih prava i sloboda pojedinaca, posebno s Direktivom 95/46/EZ i Direktivom 2002/58/EZ.
2. Osobito, države članice osiguravaju zaštitu osobnih podataka od zlouporabe, uključujući nezakonit pristup takvim podacima, njihovu izmjenu ili gubitak.
3. Ne dovodeći u pitanje stavak 1., radi osiguranja privatnosti potiče se, gdje je to primjenjivo, uporaba anonimnih podataka za izvođenje aplikacija i usluga ITS-a.
Ne dovodeći u pitanje Direktivu 95/46/EZ osobni se podaci obrađuju samo u onoj mjeri u kojoj je takva obrada potrebna za izvođenje aplikacija i usluga ITS-a.
4. U pogledu primjene Direktive 95/46/EZ, a posebno kada se radi o posebnim kategorijama osobnih podataka, države članice također osiguravaju poštovanje odredbi o suglasnosti oko obrade takvih osobnih podataka.
5. Direktiva 2003/98/EZ se primjenjuje.
Članak 11.
Pravila o odgovornosti
Države članice osiguravaju da se pitanja u vezi s odgovornosti u pogledu uvođenja i uporabe aplikacija i usluga ITS-a navedenih u specifikacijama donesenim u skladu s člankom 6. rješavaju u skladu s pravom Unije, uključujući posebno Direktivu Vijeća 85/374/EEZ od 25. srpnja 1985. o usklađivanju zakona i drugih propisa država članica u odnosu na odgovornost za neispravne proizvode (17) kao i drugim odgovarajućim nacionalnim zakonodavstvom.
Članak 12.
Izvršavanje delegiranja
1. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 7. daje se Komisiji na razdoblje od sedam godina od 27. kolovoza 2010. Komisija sastavlja izvješće o delegiranim ovlastima najkasnije šest mjeseci prije kraja petogodišnjeg razdoblja proteklog od 27. kolovoza 2010.
2. Čim donese delegirani akt, Komisija o tome istodobno obavješćuje Europski parlament i Vijeće.
3. Ovlast za donošenje delegiranih akata Komisiji se daje pridržavajući se uvjeta utvrđenih u člancima 13. i 14.
Članak 13.
Opoziv delegiranja
1. Europski parlament ili Vijeće mogu opozvati delegiranje iz članka 7.
2. Institucija koja je pokrenula interni postupak odlučivanja o opozivu delegiranja nastoji u razumnom vremenu obavijestiti drugu instituciju i Komisiju prije donošenja konačne odluke, navodeći delegirane ovlasti koje bi mogle podlijegati opozivu i moguće razloge za opoziv.
3. S odlukom o opozivu prestaje vrijediti delegiranje navedeno u toj odluci. Ona proizvodi učinke odmah ili s danom navedenim u odluci. Ona ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. Odluka se objavljuje u Službenom listu Europske unije.
Članak 14.
Prigovori na delegirane akte
1. Europski parlament ili Vijeće mogu iznijeti prigovor na pojedini delegirani akt u roku od dva mjeseca od datuma obavijesti.
Na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća taj se rok produljuje za dva mjeseca.
2. Ako po isteku tog roka ni Europski parlament ni Vijeće nisu uložili prigovor na delegirani akt, on se objavljuje u Službenom listu Europske unije i stupa na snagu na dan koji je tamo naveden.
Delegirani akt može se objaviti u Službenom listu Europske unije i stupiti na snagu prije isteka tog roka ako su i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju o tome da nemaju namjeru uložiti prigovore.
3. Ako Europski parlament ili Vijeće uloži prigovor na delegirani akt, taj delegirani akt ne stupa na snagu. Institucija koja ulaže prigovor navodi razloge za prigovor na delegirani akt.
Članak 15.
Odborski postupak
1. Komisiji pomaže Europski odbor za ITS (EIC).
2. Prilikom pozivanja na ovaj stavak, primjenjuju se članak 3. i članak 7. Odluke 1999/468/EZ, uzimajući u obzir odredbe članka 8. te Odluke.
Članak 16.
Europska savjetodavna skupina za ITS
Komisija uspostavlja Europsku savjetodavnu skupinu za ITS čija je zadaća savjetovati Komisiju o poslovnim i tehničkim vidovima uvođenja i uporabe ITS-a u Uniji. Skupina se sastoji od visokih predstavnika relevantnih pružatelja usluga ITS-a, udruženja korisnika, prijevoznika i upravitelja objekata, proizvodne industrije, socijalnih partnera, strukovnih udruženja, lokalnih vlasti i drugih relevantnih foruma.
Članak 17.
Izvješćivanje
1. Države članice do 27. kolovoza 2011. Komisiji podnose izvješće o svojim nacionalnim aktivnostima i projektima u vezi s prioritetnim područjima.
2. Države članice do 27. kolovoza 2012. dostavljaju Komisiji informacije o nacionalnim mjerama u vezi s ITS-om koje su predviđene za sljedeće petogodišnje razdoblje.
Smjernice za izvješćivanje država članica donose se u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 15. stavka 2.
3. Nakon početnog izvješća, države članice svake tri godine podnose izvješće o napretku u provođenju mjera iz stavka 1.
4. Komisija svake tri godine podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o napretku u provedbi ove Direktive. Izvješću se prilaže i analiza funkcioniranja i provedbe članaka 5. do 11. i članka 16., uključujući upotrijebljena i potrebna financijska sredstva, i, ako je potrebno, ocjena potrebe za izmjenom ove Direktive.
5. U skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 15. stavka 2. Komisija do 27. veljače 2011. donosi radni program. U tom se radnom programu navode ciljevi i datumi njegove provedbe za svaku godinu te prema potrebi prijedlozi potrebnih prilagodbi.
Članak 18.
Prenošenje
1. Države članice do 27. veljače 2012. donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom.
Kada države članice donose te odredbe, one prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja, i njihov tekst, određuju države članice.
2. Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
Članak 19.
Stupanje na snagu
Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 20.
Adresati
Ova je Direktiva upućena državama članicama.
Sastavljeno u Strasbourgu 7. srpnja 2010.