PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 512/2010
ze dne 14. června 2010
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu dusičnanu amonného pocházejícího z Ukrajiny po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), jímž bylo zrušeno nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (2) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh, který předložila Evropská komise po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Dne 22. ledna 2001 uložila Rada nařízením (ES) č. 132/2001 (3) konečné antidumpingové clo (dále jen „stávající opatření“) ve výši 33,25 EUR na tunu z dovozu dusičnanu amonného kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90 pocházejícího mimo jiné z Ukrajiny. Šetření, které vedlo k uložení uvedených opatření, bude v dalším textu označováno jako „původní šetření“.
(2)
Dne 17. května 2004 po částečném prozatímním přezkumu Rada nařízením (ES) č. 993/2004 (4) osvobodila od antidumpingového cla, které bylo uloženo nařízením Rady (ES) č. 132/2001, dovoz do Unie dotčeného výrobku vyrobeného společnostmi, od nichž Komise přijala závazky. Nařízením Komise (ES) č. 1001/2004 (5), naposledy pozměněným nařízením (ES) č. 1996/2004 (6), byly přijaty závazky do dne 20. května 2005. Cílem těchto závazků bylo přihlédnout k některým důsledkům rozšíření Evropské unie na 25 členských států.
(3)
Po provedení prozatímního přezkumu omezeného na definici dotčeného výrobku rozhodla Rada nařízením (ES) č. 945/2005 (7), že je třeba definici dotčeného výrobku objasnit a že platná opatření by se měla vztahovat na dotčený výrobek, pokud je obsažen v jiných hnojivech, úměrně k obsahu dusičnanu amonného a jiných vedlejších látek a živin.
(4)
Po provedení šetření před pozbytím platnosti se Rada rozhodla nařízením (ES) č. 442/2005 (8) prodloužit stávající opatření, vyjasněné nařízením (ES) č. 945/2005, o dva roky.
(5)
Po přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 661/2008 (9) konečná antidumpingová opatření týkající se dovozu dusičnanu amonného pocházejícího z Ruska.
(6)
Rada změnila nařízení (ES) č. 442/2007 nařízením (ES) č. 662/2008 (10) tak, že přijala cenový závazek nabídnutý jedním vyvážejícím výrobcem.
2. Žádost o přezkum
(7)
Po oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti opatření, které bylo zveřejněno dne 17. října 2008 (11), byla dne 22. ledna 2009 doručena žádost o přezkum před pozbytím platnosti stávajících opatření v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Tuto žádost předložilo Evropské sdružení výrobců hnojiv (European Fertiliser Manufacturers Association - EFMA) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby dusičnanu amonného v Unii.
(8)
Žadatel tvrdil, že v souvislosti s dovozem dusičnanu amonného pocházejícího z Ukrajiny (dále jen „dotčená země“) existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy výrobnímu odvětví Unie, a poskytl k tomuto tvrzení dostatečné přímé důkazy.
(9)
Po konzultaci s poradním výborem dospěla Komise k závěru, že existují dostatečné důvody pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, a dne 23. dubna 2009 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (12).
3. Šetření
3.1 Období šetření
(10)
Šetření přetrvávání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. dubna 2008 do 31. března 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“). Posouzení trendů, které jsou relevantní pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, zahrnovalo období od roku 2005 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2 Strany dotčené šetřením
(11)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise úředně vyrozuměla vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, kterých se podle jejích informací tento přezkum týká, a též jejich sdružení, zástupce vyvážející země, žadatele a výrobce v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(12)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(13)
Vzhledem k vysokému počtu výrobců v Unii a dovozců do Unie bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude skutečně zapotřebí vybrat vzorek, a pokud ano, provést tento výběr, byly výše uvedené strany v souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení vyzvány, aby se přihlásily do patnácti dnů ode dne zahájení šetření a poskytly Komisi informace stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(14)
Po přezkoumání předložených informací a vzhledem k tomu, že ochotu spolupracovat projevilo dvanáct výrobců v Unii, bylo rozhodnuto, že v případě výrobců v Unii je třeba provést výběr vzorku. Žádní dovozci se nepřihlásili, aby poskytli informace požadované v oznámení o zahájení řízení.
(15)
Dvanáct výrobců v Unii, kteří v období přezkumného šetření představovali zhruba 80 % celkové výroby v Unii, řádně a ve stanovené lhůtě vyplnilo formulář pro výběr vzorku a formálně souhlasilo s další spoluprací při šetření. Na tomto základě vybrala Komise v souladu s článkem 17 základního nařízení reprezentativní vzorek na základě největšího reprezentativního objemu výroby a prodeje dusičnanu amonného v Unii, který bylo možno v době, která byla k dispozici, patřičně prošetřit. Do vzorku bylo vybráno pět výrobců v Unii, kteří v období přezkumného šetření představovali zhruba 57 % celkové výroby výrobního odvětví Unie.
(16)
V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl vybraný vzorek projednán s dotčenými stranami a tyto proti němu nevznesly žádné námitky.
(17)
Pěti vybraným výrobcům v Unii a všem známým vyvážejícím výrobcům z dotčené země byly rozeslány dotazníky.
(18)
Vyplněné dotazníky vrátilo pět vybraných výrobců v Unii a tři vyvážející výrobci z dotčené země.
(19)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Vyvážející výrobci na Ukrajině:
-
CJSC Severodonetsk Azot Association, Severodonetsk
-
JSC Concern Stirol, Gorlovka
-
OJSC Rivneazot, Rivne
b)
Výrobci v Unii:
-
GrowHow UK Limited, Spojené království,
-
GPN, Paříž, Francie,
-
Zakłady Azotowe Puławy SA, Polsko,
-
Yara SA, Brusel, Belgie,
-
Achema, Jonavos, Litva.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(20)
Dotčeným výrobkem jsou pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného, pocházející z Ukrajiny, v současnosti kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 91. Dusičnan amonný je pevné dusíkaté hnojivo běžně užívané v zemědělství. Vyrábí se z amoniaku a kyseliny dusičné a v prilované nebo granulované formě přesahuje obsah dusíku 28 % hmotnostních.
(21)
Je třeba zdůraznit, že definice dotčeného výrobku byla vyjasněna v nařízení (ES) č. 945/2005.
2. Obdobný výrobek
(22)
Tento přezkum potvrdil zjištění z původního šetření, že dusičnan amonný je čistě komoditní výrobek a jeho kvalita a základní fyzikální a chemické vlastnosti jsou stejné bez ohledu na zemi původu. Bylo proto shledáno, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na jejich domácím trhu a ve třetích zemích a též výrobky vyráběné a prodávané výrobci z Unie na trhu Unie mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a v podstatě stejné použití, a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Všeobecně
(23)
Spolupracovali tři vyvážející výrobci z Ukrajiny. Čtvrtý známý vyvážející výrobce na šetření nespolupracoval.
(24)
Ze srovnání údajů o vývozu tří spolupracujících vyvážejících výrobců a celkového objemu vývozu z Ukrajiny do Unie vyplynulo, že tři spolupracující vyvážející výrobci se na celkovém dovozu Unie z Ukrajiny podíleli v průběhu období přezkumného šetření z více než 90 %. Úroveň spolupráce byla proto považována za vysokou.
(25)
Celkový objem dovozu dotčeného výrobku z Ukrajiny byl nízký a jeho podíl na celkovém trhu v Unii představoval v období přezkumného šetření 1,1 %.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Běžná hodnota
(26)
Připomínáme, že v průběhu minulého přezkumu před pozbytím platnosti opatření nebyla Ukrajina ještě považována za stát s tržním hospodářstvím, a proto byla běžná hodnota pro Ukrajinu stanovena na základě údajů získaných od spolupracujícího výrobce z USA považovaných za srovnatelnou zemi.
(27)
V průběhu tohoto přezkumu byla běžná hodnota získána od uvedených tří spolupracujících vyvážejících výrobců a ověřena v jejich prostorách. Komise zkoumala, zda jejich prodej na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem byly zkoumány náklady na výrobu dotčeného výrobku vyrobeného a prodaného spolupracujícími výrobci na domácím trhu.
(28)
Pokud jde o náklady na plyn, bylo zjištěno, že Ukrajina dovážela většinu plynu spotřebovávaného při výrobě dusičnanu amonného z Ruska. Na základě všech dostupných a ověřených údajů je zřejmé, že Ukrajina v průběhu období přezkumného šetření dovážela zemní plyn z Ruska za cenu o přibližně 40 % nižší, než byla cena, za kterou byl vyvážen Ruskem na trh Unie. Bylo však zjištěno, že ceny byly v poslední čtvrtině období přezkumného šetření podobné.
(29)
Bylo zjištěno, že s výjimkou jednoho typu výrobku vyváženého jedním výrobcem, byl v průběhu období přezkumného šetření prodej na domácím trhu uskutečněn v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla proto stanovena buď na základě ceny, která je nebo má být zaplacena nezávislými odběrateli na domácím trhu na Ukrajině v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení, nebo na základě početně určené běžné hodnoty typu výrobku neprodávaného v běžném obchodním styku. V souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení byla běžná hodnota vypočtena na základě výrobních nákladů na vyvážené typy výrobků s připočtením přiměřené výše prodejních, správních a režijních nákladů (SG&A) a přiměřeného ziskového rozpětí. Tyto částky pro prodejní, správní a režijní náklady a pro zisk, byly stanoveny na základě skutečných údajů, které vývozce nebo výrobce skutečně zaznamená při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
(30)
Je třeba zdůraznit, že běžná hodnota byla stanovena podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení, aniž by byla provedena úprava s ohledem na ceny plynu placené ukrajinskými vyvážejícími výrobci. Důvodem bylo, jak je uvedeno níže ve 32. až 34. bodě odůvodnění, že i neupravené náklady a ceny ukrajinských vyvážejících výrobců na domácím trhu i přes zjevné zkreslení cen plynu jasně ukazují, že v průběhu období přezkumného šetření docházelo k dumpingu. Z tohoto důvodu a vzhledem k tomu, že cílem přezkumu před pozbytím platnosti opatření je stanovit, zda je pravděpodobné, že by docházelo k pokračování nebo obnovení dumpingu v případě zrušení opatření, aby bylo možno rozhodnout, zda opatření platná v současnosti mají být ponechána v platnosti nebo zrušena, bylo usouzeno, že není nutno zvažovat, zda by oprava podle čl. 2 odst. 5 byla v tomto případě opodstatněná.
2.2 Vývozní cena
(31)
V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena stanovena na základě ceny skutečně zaplacené či splatné za dotčený výrobek při prodeji na vývoz do Společenství. Veškerý prodej uvedených tří spolupracujících vyvážejících výrobců byl určen přímo nezávislým odběratelům v Unii.
2.3 Srovnání
(32)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání, byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy rozdílů ovlivňujících srovnatelnost cen. Stejně tak byly v oprávněných případech a po předložení ověřených důkazů provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na přepravu, manipulaci, nakládku, vedlejších nákladech, pojištění, provizích a balení.
2.4 Dumpingové rozpětí
(33)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(34)
Pro dotčené tři spolupracující vyvážející výrobce byl na celostátním základě stanoven vážený průměr dumpingového rozpětí na 6-7 %.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Volná kapacita a atraktivita trhu Unie.
(35)
Na domácím trhu prodali všichni tři spolupracující výrobci během období přezkumného šetření v průměru 46 % své výrobní kapacity.
(36)
Ačkoliv uvedení tři spolupracující vyvážející výrobci prodali značnou část své produkce na domácím trhu, byli rovněž závislí na vývozu do třetích zemí. V průběhu období přezkumného šetření měli volnou kapacitu odpovídající přibližně 6 % spotřeby Unie.
(37)
Vzhledem k informacím uvedeným v žádosti o přezkum, které se týkají čtvrtého známého ukrajinského výrobce, který nespolupracoval při šetření, byla celková volná kapacita na Ukrajině v průběhu období přezkumného šetření odhadnuta na přibližně 9 % spotřeby Unie.
(38)
Někteří spolupracující ukrajinští vyvážející výrobci tvrdili, že ve stále větší míře přicházejí o podíl na svém domácím trhu ve prospěch ruských výrobců, kteří mohou nabídnout velmi nízké ceny vzhledem k mnohem nižším cenám plynu v Rusku. Zdá se tedy nepravděpodobné, že by domácí ukrajinský trh mohl absorbovat tuto volnou výrobní kapacitu, a jakékoli zvýšení výroby tedy bude pravděpodobně určeno na vývoz.
(39)
V průběhu období přezkumného šetření vyvážely uvedené tři spolupracující společnosti dusičnan amonný do mnoha dalších třetích zemí. Je však třeba zdůraznit, že některé tradiční trhy ve třetích zemích jsou ukrajinskému vývozu uzavřeny ať již v důsledku platných antidumpingových opatření (např. v USA platí antidumpingová opatření ve výši přesahující 100 %) a/nebo v důsledku bezpečnostních omezení (např. v Čínské lidové republice nebo Austrálii). Unie je v každém případě největší, nejatraktivnější a zároveň geograficky nejbližší vývozní trh. Jeho atraktivita je dále posílena logistickými výhodami vyplývajícími z nízkých cen za železniční přepravu na Ukrajině.
(40)
Vzhledem k výše uvedenému nelze vyloučit, že značná část volné kapacity přítomné na Ukrajině by mohla být použita k navýšení vývozu do Unie v případě nepřítomnosti antidumpingových opatření.
3.2 Ceny na různých vývozních trzích
(41)
Analýza cen, které tři spolupracující ukrajinští vyvážející výrobci účtovali při vývozu do třetích zemí a které byly stanoveny na úrovni CIF při použití mezinárodních sazeb za přepravu zboží předložených v žádosti o přezkum, ukázala, že během období přezkumného šetření byly tyto ceny až o 25 % nižší než převládající tržní cena v Unii.
(42)
Z toho důvodu je zřejmé, že v případě zrušení opatření by existovala motivace pro to, aby byl ukrajinský vývoz do třetích zemí přesměrován do Unie. Vyšší ceny na trhu v Unii by umožnily ukrajinským vývozcům dosáhnout vyššího ziskového rozpětí.
(43)
Na základě údajů předložených třemi spolupracujícími vyvážejícími výrobci mohlo být rovněž stanoveno, že v průběhu období přezkumného šetření byl vývoz do třetích zemí realizován za dumpingové ceny na úrovni celého státu.
3.3 Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu
(44)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním lze dospět k závěru, že vývoz z Ukrajiny je stále prováděn za dumpingové ceny a že je pravděpodobné, že by došlo k přetrvávání dumpingu na trhu Unie, pokud by stávající antidumpingová opatření byla zrušena. Zejména pokud budeme uvažovat stávající volnou kapacitu na Ukrajině a atraktivitu trhu Unie, je zde v případě nejméně dvou vyvážejících výrobců zřejmá motivace pro ukrajinské vyvážející výrobce, aby i) zvýšili vývoz na trh Unie a ii) přesměrovali vývoz dusičnanu amonného na trh Unie za dumpingové ceny.
(45)
Kromě toho bylo zjištěno, že vážené průměrné vývozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců účtované při prodeji na trzích třetích zemí jsou rovněž významným způsobem nižší než převládající cenová úroveň v Unii. To zesiluje pravděpodobnost zvýšení vývozu z Ukrajiny do Unie za dumpingové ceny, pokud by opatření přestala platit.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(46)
V Unii vyrábí obdobný výrobek 16 společností nebo skupin společností, jejichž výstup tvoří celkovou výrobu obdobného výrobku v Unii ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(47)
Při šetření spolupracovalo dvanáct výrobců v Unii:
-
Achema AB (Litva),
-
Agropolychim JSC (Bulharsko),
-
Azomures (Rumunsko),
-
BASF AG (Německo),
-
Fertiberia SA (Španělsko),
-
GPN SA (Francie),
-
GrowHow UK Ltd (Spojené království),
-
Neochim PLC, (Bulharsko),
-
Nitrogénművek Rt (Maďarsko),
-
Yara (Belgie, Francie, Německo, Itálie a Nizozemsko),
-
Zakłady Azotowe Puławy SA (Poland),
-
Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach (Poland).
(48)
Vzhledem k tomu, že těchto 12 výrobců v Unii představovalo během období přezkumného šetření přibližně 80 % celkové výroby v Unii, byl učiněn závěr, že představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Budou nadále označováni slovy „výrobní odvětví Unie“.
(49)
Jak je uvedeno v 14. a 15. bodě odůvodnění, výběr vzorku pěti výrobců v Unii byl proveden z těchto 12 výrobců. Všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku spolupracovali a zaslali ve stanovených lhůtách odpovědi na dotazník. Kromě toho sedm ostatních spolupracujících výrobců včas zaslalo určité obecné údaje pro účely analýzy újmy.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba na trhu Unie
(50)
Zjevná spotřeba Unie byla stanovena na základě objemu prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, objemu prodeje ostatních výrobců v Unii na trhu Unie, údajů Eurostatu o všech dovozech do Unie a na základě informací obsažených v odpovědích spolupracujících společností na dotazník, pokud se týkaly dovozu dotčeného výrobku z Ukrajiny. Vzhledem k rozšíření Unie na 27 členských států byly z důvodu jasnosti a jednotnosti analýzy veškeré ukazatele újmy stanoveny na základě trhu EU-27 pro celé posuzované období.
(51)
Mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o 10 %.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Celková spotřeba Unie v tunách
7 861 796
6 983 467
8 023 633
7 638 439
7 054 327
Index (2005 = 100)
100
89
102
97
90
2. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Ukrajiny
(52)
V následující tabulce je uveden vývoj objemů, podílů na trhu a průměrných cen dovozu z Ukrajiny. Množstevní a cenové tendence byly zpracovány na základě informací obsažených v odpovědích spolupracujících vyvážejících výrobců na dotazník, dovozních statistik (Eurostat) a ukrajinských vývozních statistik.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu (v tunách)
76 867
42 912
29 420
48 232
75 582
Podíl na trhu
1 %
0,6 %
0,4 %
0,6 %
1,1 %
Ceny dovozu (EUR/t)
123
139
145
259
230
Index (2005 = 100)
100
113
118
211
187
(53)
Objem dovozu z Ukrajiny stabilně klesal až do roku 2007, ale v průběhu období přezkumného šetření dosáhl téměř stejné úrovně jakou měl v roce 2005. Podíl ukrajinského dovozu na trhu se mírně zvýšil z 1 % v roce 2005 na 1,1 % v období přezkumného šetření. Ceny za jednotku se v průběhu posuzovaného období zvýšily ze 123 na 230 EUR/t. Toto zvýšení v průběhu období přezkumného šetření musí být vnímáno v souvislosti s celosvětovým vývojem cen a s vývojem cen základní suroviny.
(54)
Pro účely výpočtu úrovně cenového podbízení během období přezkumného šetření byly srovnány ceny výrobního odvětví Unie ze závodu účtované nezávislým zákazníkům s dovozními cenami, které spolupracující vyvážející výrobci účtovali CIF na hranice Unie, upravenými s ohledem na cenu franko přístav určení. Na základě těchto údajů bylo zjištěno, že dovoz z Ukrajiny představoval v průběhu období přezkumného šetření vůči výrobnímu odvětví Unie cenové podbízení v průměrné výši 22,5 %. I když bylo k vývozním cenám do Unie připočteno antidumpingové clo, byla zjištěna míra cenového podbízení ve výši 11 %.
3. Dovoz z ostatních zemí
(55)
V následující tabulce jsou uvedeny objemy dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období. Uvedené množstevní a cenové tendence vycházejí z údajů Eurostatu.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Ruska (v tunách)
328 972
217 539
35 852
136 984
184 170
Podíl na trhu
4,2 %
3,1 %
0,4 %
1,8 %
2,6 %
Ceny dovozu z Ruska (EUR/t)
122
124
144
275
235
Objem dovozu z Gruzie (v tunách)
153 844
85 870
88 622
214 879
222 912
Podíl na trhu
2,0 %
1,2 %
1,1 %
2,8 %
3,2 %
Ceny dovozu z Gruzie (EUR/t)
164
177
174
325
304
Objem dovozu z Kazachstánu (v tunách)
0
4 845
112 239
81 410
100 761
Podíl na trhu
0 %
0,1 %
1,4 %
1,1 %
1,4 %
Ceny dovozu z Kazachstánu (EUR/t)
0
147
151
255
242
Objem dovozu ze všech ostatních zemí (v tunách)
65 253
118 927
99 380
109 755
91 785
Podíl na trhu
0,8 %
1,7 %
1,2 %
1,4 %
1,3 %
Ceny dovozu ze všech ostatních zemí (EUR/t)
190
170
240
242
265
(56)
Na trhu Unie došlo v roce 2008 a období přezkumného šetření k výraznému zvýšení cen ze všech třetích zemí. Zdá se, že všechny země s výjimkou Ruska uvedené v tabulce shora zvýšily ve sledovaném období svůj objem vývozu do Unie. Dovoz z Ruska, na který se vztahuje pevné antidumpingové clo ve výši 47,07 EUR za tunu, se vyznačoval, stejně jako dovoz z Ukrajiny, nejnižší cenou ve srovnání s ostatními vyvážejícími státy.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(57)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
4.1 Předběžné poznámky
(58)
Protože pro šetření újmy byl vybrán vzorek, některé ukazatele, jako například výroba, výrobní kapacita, prodej, podíl na trhu, produktivita a zaměstnanost, byly posuzovány pro celé výrobní odvětví Unie (v tabulkách níže značeno „Unie“). Ostatní ukazatele újmy spojené s výkonností jednotlivých společností, jako například ceny, zásoby, výrobní náklady, ziskovost, mzdy, investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost navýšení kapitálu, byly posuzovány na základě informací shromážděných od vybraných výrobců v Unii (v tabulkách níže značeno v.v.).
4.2 Údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku
a) Výroba
(59)
Od roku 2005 do období přezkumného šetření klesl objem výroby výrobního odvětví Unie o 18 %, tj. z přibližně 7 milionů tun v roce 2005 na přibližně 5,8 milionu tun v průběhu období přezkumného šetření. Využití pro vlastní potřebu zůstávalo v posuzovaném období na nízké úrovni a v průběhu období přezkumného šetření situaci ve výrobním odvětví Unie nijak zvláště neovlivnilo.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Výroba v Unii (v tunách)
7 133 844
6 359 967
7 146 911
6 454 234
5 843 181
Index (2005 = 100)
100
89
100
90
82
Výroba výrobního odvětví Unie využitá pro vlastní spotřebu
210 437
176 413
185 223
138 733
119 053
% celkové výroby
2,9 %
2,8 %
2,6 %
2,1 %
2,0 %
b) Kapacita a využití kapacity
(60)
Výrobní kapacita se po celé posuzované období víceméně nezměnila. Spolu s poklesem výroby se využití kapacity snížilo z 55 % v roce 2005 na 45 % v průběhu období přezkumného šetření. Jak již bylo shledáno v původním šetření, využití výrobní kapacity pro dusičnan amonný může být ovlivněno výrobou jiných výrobků, které lze vyrábět na stejném výrobním zařízení. Z toho důvodu je tendence využití kapacity pro posouzení ekonomické situace výrobního odvětví v Unii méně významná.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Výrobní kapacita v Unii (v tunách)
13 059 281
12 824 281
12 820 594
13 069 317
13 077 281
Využití výrobní kapacity v Unii
55 %
50 %
56 %
49 %
45 %
c) Objem prodeje
(61)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie se mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření snížil o 14 %. Toto snížení je nutno posuzovat na pozadí mírně klesající spotřeby na trhu Unie ve stejném období.
2005
2003
2004
2008
Období přezkumného šetření
Objem prodeje Unie nezávislým stranám (v tunách)
5 365 834
4 756 093
5 495 037
5 157 788
4 605 629
Index (2005 = 100)
100
89
102
96
86
Objem prodeje Unie nezávislým stranám ve třetích zemích (v tunách)
887 056
727 176
637 408
559 393
548 090
Index (2005 = 100)
100
82
72
63
62
d) Podíl na trhu
(62)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu zůstával stabilní mezi roky 2005 a 2008, ale mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření poklesl o tři procentní body.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Podíl na trhu Unie
68 %
68 %
68 %
68 %
65 %
Index (2005 = 100)
100
100
100
100
96
e) Zaměstnanost
(63)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie poklesla mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření o 8 %.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Zaměstnanost v Unii v souvislosti s dotčeným výrobkem
3 627
3 578
3 458
3 494
3 354
Index (2005 = 100)
100
99
95
96
92
f) Produktivita
(64)
V průběhu posuzovaného období poklesla průměrná produktivita na zaměstnance ve výrobním odvětví Unie o 11 %. Důvodem byla ta skutečnost, že relativní pokles produkce byl vyšší než relativní pokles zaměstnanosti.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Produktivita v Unii (v tunách na zaměstnance)
1 967
1 778
2 067
1 847
1 742
Index (2005 = 100)
100
90
105
94
89
g) Rozsah dumpingového rozpětí
(65)
Pokud jde o rozsah skutečného dumpingového rozpětí, není tento dopad vzhledem k současnému nízkému objemu dovozu z Ukrajiny považován za významný, a z téhož důvodu není ani odpovídající ukazatel považován za podstatný pro stanovení újmy.
4.3 Údaje týkající se výrobců z Unie zařazených do vzorku
a) Prodejní ceny a činitele ovlivňující ceny na domácím trhu
(66)
V roce 2008 a v průběhu období přezkumného šetření se díky příznivým podmínkám, které v tomto období panovaly na mezinárodním trhu s dusičnanem amonným, výrazně zvýšila průměrná čistá prodejní cena vybraných výrobců z Unie.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Cena z jednotku v.v. (EUR/t)
165
182
189
309
315
Index (2005 = 100)
100
110
115
187
191
b) Zásoby
(67)
Stav zásob na konci roku výrobního odvětví Unie se v průběhu období od roku 2005 do období přezkumného šetření snížil o 26 %. Výrazný nárůst zaznamenaný v roce 2006 byl způsoben strmým poklesem prodeje mezi roky 2005 a 2006.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Stav zásob na konci roku v.v. (v tunách)
276 569
489 535
345 137
252 072
203 579
Index (2005 = 100)
100
177
125
91
74
c) Mzdy
(68)
Od roku 2005 do období přezkumného šetření vzrostla průměrná mzda na jednoho zaměstnance o 6 %, jak ukazuje následující tabulka. S ohledem na míru inflace a celkové snížení počtu zaměstnanců se má za to, že tento nárůst mezd je mírný.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Průměrné mzdové náklady na jednoho zaměstnance v.v. (v tis. EUR)
40,4
41,2
43,3
45,0
43,0
Index (2005 = 100)
100
102
107
111
106
d) Investice
(69)
Roční investice do obdobného výrobku vynaložené pěti výrobci ze vzorku se v posuzovaném období vyvíjely pozitivně a vzrostly o 70 %. Investice souvisely zejména s modernizací určitého strojního vybavení. To dokládá, že výrobní odvětví Unie je ochotno neustále zvyšovat svoji konkurenceschopnost.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čisté investice v.v. (v tis. EUR)
46 668
52 191
64 319
73 948
79 379
Index (2005 = 100)
100
112
138
158
170
e) Ziskovost a návratnost investic
(70)
Ziskovost vybraných výrobců se výrazně zlepšila zejména po roce 2006 a dosáhla úrovně 28,1 % obratu v průběhu období přezkumného šetření. Návratnost investic vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic po celé posuzované období v zásadě sledovala uvedenou pozitivní tendenci ziskovosti.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Ziskovost prodeje odběratelům v ES, kteří nejsou ve spojení v.v. (v % z čistých tržeb)
9,2 %
7,9 %
14,9 %
25,3 %
28,1 %
Index (2005 = 100)
100
85
162
274
304
Návratnost investic v.v. (zisk v % vztažený k čisté účetní hodnotě investic)
35,2 %
25,8 %
41,1 %
109,1 %
114,1 %
Index (2005 = 100)
100
73
117
310
324
f) Peněžní tok a schopnost navýšit kapitál
(71)
Peněžní tok v průběhu posuzovaného období výrazně vzrostl, stejně jako v uvedeném období rostla celková ziskovost.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Peněžní tok v.v. (v tis. EUR)
84 567
52 182
188 535
373 843
386 721
Index (2005 = 100)
100
63
223
442
457
(72)
Šetření neodhalilo, že by vybraní výrobci z Unie měli potíže s navyšováním kapitálu. V této souvislosti je třeba uvést, že několik těchto výrobců je součástí velkých skupin, takže financují své činnosti v rámci skupiny, k níž náleží, prostřednictvím cash-poolingu nebo vnitroskupinových půjček poskytovaných mateřskými společnostmi.
5. Závěr
(73)
Od roku 2005 do období přezkumného šetření zaznamenala většina ukazatelů újmy příznivý vývoj: prodejní ceny za jednotku a ziskovost se výrazně zvýšily, ziskovost dosáhla v průběhu období přezkumného šetření úrovně 28,1 %. Investice, návratnost investic a peněžní tok rovněž zaznamenaly pozitivní vývoj.
(74)
I když výroba a objem prodeje v posuzovaném období značně poklesly, je třeba tuto skutečnost posuzovat v souvislosti se zmenšením trhu Unie, řádově o minus 10 %.
(75)
Celkově se situace výrobního odvětví Unie v porovnání se situací před zavedením antidumpingových opatření na dovoz dusičnanu amonného z dotčené země v roce 2001 výrazně zlepšila.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Všeobecně
(76)
V souvislosti s pravděpodobností obnovení újmy byly posuzovány dva hlavní parametry: i) pravděpodobný objem a ceny vývozu z dotčené země a ii) pravděpodobný dopad těchto předpokládaných objemů a cen dovozu z dotčené země na výrobní odvětví Unie.
2. Pravděpodobný objem a ceny vývozu z dotčené země
(77)
Spolupracující ukrajinští výrobci disponují známou volnou kapacitou přibližně 650 000 tun, což znamená 9 % trhu Unie, jak bylo uvedeno v 37. bodě odůvodnění. Tato nadbytečná kapacita ukazuje, že ukrajinští výrobci mohou rychle zvýšit svoji současnou výrobu, a tedy svůj vývoz dusičnanu amonného.
(78)
Kromě toho jsou ukrajinští výrobci kvůli relativně malé velikosti svého domácího trhu silně závislí na vývozech do třetích zemí. Jak je vysvětleno ve 41. bodě odůvodnění, byl tento vývoz uskutečňován za ceny výrazně nižší, než je převládající tržní cena v Unii.
(79)
Vzhledem k shora uvedeným skutečnostem a závěrům by ve srovnání s jinými vývozními trhy mohl být trh Unie pro ukrajinské vyvážející výrobce cenově atraktivní. Proto lze s vysokou pravděpodobností očekávat, že pokud by opatření přestala platit, byla by značná část objemů vyvážených do třetích zemí přesměrována na trh Unie. V porovnání s ostatními trhy je trh Unie blízko, což by také mohlo zvýšit jeho atraktivitu a tak i pravděpodobnost toho, že ukrajinští výrobci svůj současný vývoz do třetích zemí přesměrují do Unie.
(80)
Vzhledem k tomu, že v současné době nemají ukrajinské výrobky na trhu Unie silné postavení, museli by ukrajinští vývozci získat podíl na trhu nebo rozšířit okruh svých zákazníků, čehož by se pravděpodobně snažili dosáhnout nabízením dusičnanu amonného za dumpingové ceny, jak bylo zjištěno pro období přezkumného šetření.
(81)
Na základě výše uvedených údajů je tedy pravděpodobné, že pokud by opatření přestala platit, byly by značné objemy dusičnanu amonného vyrobeného na Ukrajině přesměrovány na trh Unie za dumpingové ceny, které by představovaly pro výrobní odvětví Unie významné cenové podbízení.
3. Dopad předpokládaných objemů vývozu a cenových efektů v případě zrušení opatření na výrobní odvětví Unie
(82)
Přezkum ukázal, že dusičnan amonný je čistě komoditní výrobek, jehož ceny mohou být výrazně ovlivněny přítomností levného dovozu podbízejícího ceny výrobního odvětví Unie. Jinými slovy, trh Unie je do značné míry nestálý. V průběhu posuzovaného období převládaly na světovém trhu s dusičnanem amonným příznivé podmínky, což mělo důležitý vliv na udržení cen na vysoké úrovni, a použitá antidumpingová opatření snížila možnost zkreslení cen na trhu Unie. V průběhu uvedeného období existovala těsná rovnováha mezi nabídkou a poptávkou, v důsledku čehož byly ceny všech dusíkatých hnojiv, které jsou komoditními výrobky, na vysoké úrovni. Dusičnan amonný je také komoditním výrobkem, jehož ceny jsou ovlivňovány řadou faktorů, jako je například cena plynu, která má značný vliv na nabídku, protože je nejdůležitější složkou nákladů, a klimatické podmínky a úroveň zásob plodin a obilí, které mají obecný dopad na snižování nebo zvyšování poptávky po hnojivech.
(83)
Konkrétně s ohledem na trh Unie je možné předpokládat, že poptávka po dusičnanu amonném se ve srovnání s úrovní v průběhu období přezkumného šetření lehce zvýší. Vzhledem k tomu, že ceny ukrajinských vyvážejících výrobců byly výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, donutil by pravděpodobný nárůst objemu dovozu z Ukrajiny výrobní odvětví Unie buď k velkému snížení cen, a tím snížil jeho zisky, nebo je připravil o velký podíl na trhu, a tedy i příjmy, nebo by se oba tyto dopady projevily zároveň. Úspěšně probíhající restrukturalizace výrobního odvětví Unie by pravděpodobně vyvážila takové snížení cen pouze částečně a celý proces oživení by mohl být ohrožen. Proto by zrušení opatření pravděpodobně vedlo ke zhoršení celkové hospodářské situace výrobního odvětví Unie.
4. Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení újmy
(84)
Výše uvedené skutečnosti a úvahy vedou k závěru, že pokud by opatření přestala platit, došlo by k vývozu z dotčené země pravděpodobně ve značném rozsahu a za dumpingové ceny, které by cenově podbízely ceny výrobního odvětví v Unii. To by se vší pravděpodobností mělo za následek tendenci ke stlačování cen na trhu s předpokládaným nepříznivým dopadem na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. To by zejména ohrozilo finanční oživení, kterého bylo dosaženo v posuzovaném období, což by vedlo k obnovení újmy.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(85)
Bylo zjišťováno, zda existují závažné důvody, které by mohly vést k závěru, že obnovení platných antidumpingových opatření není v zájmu Unie. Za tímto účelem a v souladu s článkem 21 základního nařízení bylo na základě všech poskytnutých důkazů zvažováno, jaký dopad by mělo obnovení opatření pro všechny strany, kterých se toto šetření týká, a jaké důsledky by mělo ukončení platnosti těchto opatření.
(86)
Aby bylo možné posoudit dopad případného zachování opatření, byla všem zúčastněným stranám dána možnost se k věci vyjádřit podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(87)
Je vhodné připomenout, že při původním šetření bylo stanoveno, že zavedení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který platná antidumpingová opatření mohla mít na dotčené strany.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(88)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je strukturálně životaschopným odvětvím. To potvrdil i příznivý vývoj jeho hospodářské situace zaznamenaný po uložení antidumpingových opatření v roce 2001. Od roku 2005 do období přezkumného šetření výrobní odvětví Unie výrazně zvýšilo svoji ziskovost a úspěšně se restrukturalizovalo.
(89)
Lze tudíž s určitostí předpokládat, že výrobní odvětví Unie bude mít nadále prospěch ze stávajících opatření a bude se dále zotavovat tím, že si udrží a stabilizuje ziskovost. Pokud by opatření nebyla zachována, je pravděpodobné, že by došlo ke zvýšení dovozu z dotčené země za dumpingové ceny, který by způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu, neboť by vyvíjel tlak na snížení prodejních cen, což by ohrozilo jeho současnou příznivou finanční situaci.
3. Zájem dovozců
(90)
Jak bylo uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, žádný dovozce neprojevil ochotu nechat se zařadit do vzorku a neposkytl základní informace požadované na formuláři pro výběr vzorku. Připomíná se, že v předchozím šetření bylo zjištěno, že dopad uložených opatření nebude významný, protože dovozci obvykle a ve značném rozsahu obchodují i s jinými hnojivy a ne pouze s dusičnanem amonným. Zrušení antidumpingových opatření u jiných hnojiv může výše uvedené pouze posílit. V této souvislosti byla v srpnu 2007 zrušena antidumpingová opatření týkající se dovozu močoviny pocházející z Ruska a v březnu 2008 byla zrušena opatření týkající se dovozu z Běloruska, Chorvatska, Libye a Ukrajiny (13). Ale vzhledem k nespolupráci ze strany dovozců, a tedy nepřítomnosti nezvratných důkazů, které by umožnily posoudit případné významné negativní důsledky, byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, proč by stávající antidumpingová opatření neměla být zachována.
(91)
Nejsou k dispozici žádné spolehlivé informace, ze kterých by vyplývalo, že zachování opatření bude mít negativní vliv na dovozce nebo obchodníky.
4. Zájem uživatelů
(92)
Uživateli dusičnanu amonného v Unii jsou zemědělci. V původním šetření bylo uvedeno, že cena dusičnanu amonného nemá na činnost zemědělců velký dopad, takže jakýkoli nárůst této ceny by je pravděpodobně nijak výrazně nepříznivě neovlivnil.
(93)
V průběhu tohoto šetření předložily dvě zemědělské organizace připomínky, ve kterých podporují ukončení opatření. Uvádějí zejména, že reforma společné zemědělské politiky z roku 2003 zredukovala používání mechanizmů tržní intervence a přerušila vazbu mezi podporou Unie a výrobou. V důsledku tohoto procesu liberalizace musí zemědělci v Unii pracovat za podmínek existujících na světových trzích. Pouze pokud by byla umožněna svobodná volba dodavatele dusičnanu amonného, bylo by možno zabránit výraznému vzrůstu cen zemědělských produktů.
(94)
Případné prodloužení stávajících antidumpingových opatření by však nebránilo uživatelům ve svobodném výběru dodavatelů dusičnanu amonného a zachovalo by přitom rovné podmínky na trhu Unie, na kterém by došlo k posílení účinné hospodářské soutěže. Na základě výše uvedeného je možno dospět k závěru, že prodloužení antidumpingových opatření vůči Ukrajině nebude mít pro uživatele dotčeného výrobku žádné výrazně nepříznivé důsledky.
5. Závěr týkající se zájmu Unie
(95)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, proč by stávající antidumpingová opatření neměla být zachována.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(96)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby stávající opatření byl zachována. Bylo jim také poskytnuto období, ve kterém se po tomto oznámení mohou vyjádřit. Oprávněné připomínky byly patřičným způsobem zohledněny.
(97)
Z uvedeného vyplývá, že podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření uplatňovaná na dovoz dusičnanu amonného z Ukrajiny měla být zachována. Jedná se o opatření spočívající ve zvláštních clech.
(98)
Jak bylo uvedeno v 28. bodě odůvodnění, došlo v poslední čtvrtině období přezkumného šetření k sbližování cen zemního plynu dováženého na Ukrajinu a cen převažujících na trhu Unie. Možné nepříznivé dopady dumpingu by proto mohly být ovlivněny dopadem nárůstu výrobních cen způsobeným vývojem cen plynu na domácím trhu na cenu vývozu, pokud by se ukázalo, že tento nárůst by byl setrvalý. Z toho důvodu je vhodné omezit zachování opatření na dva roky.
(99)
Závazky přijaté rozhodnutím Komise 2008/577/ES (14) zůstávají v platnosti,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu pevných hnojiv obsahujících více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného v současnosti kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 91 a pocházejících z Ukrajiny.
2. Sazba antidumpingového cla je stanovena jako pevná částka v eurech za tunu.
Údaje o výrobku
Kód KN
Kód TARIC
Výše cla
(EUT/t)
Dusičnan amonný jiný než ve vodných roztocích
3102 30 90
-
33,25
Směsi dusičnanu amonného s uhličitanem vápenatým nebo s jinými anorganickými nehnojivými látkami o obsahu dusíku převyšujícím 28 % hmotnostních
3102 40 90
-
33,25
Podvojné soli a směsi síranu amonného a dusičnanu amonného - pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 29 00
10
33,25
Podvojné soli a směsi dusičnanu vápenatého a dusičnanu amonného - pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 60 00
10
33,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 90 00
10
33,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a neobsahující fosfor a draslík
3105 10 00
10
33,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství méně než 3 % hmotnostní
3105 10 00
20
32,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních
3105 10 00
30
31,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních
3105 10 00
40
30,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 9 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 12 % hmotnostních
3105 10 00
50
29,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství méně než 3 % hmotnostní
3105 20 10
30
32,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních
3105 20 10
40
31,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních
3105 20 10
50
30,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 9 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 12 % hmotnostních
3105 20 10
60
29,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
10
32,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
20
31,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
30
30,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % a více hmotnostních, avšak nejvýše 10,40 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
40
29,79
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
10
32,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
20
31,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
30
30,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % a více hmotnostních, avšak nejvýše 10,40 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
40
29,79
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 91
30
32,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 91
40
31,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 91
50
30,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % nebo více hmotnostních, avšak nejvýše 12 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 91
60
29,26
3. V případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu, a kdy je proto cena zaplacená nebo splatná stanovená pro určení celní hodnoty v souladu s článkem 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (15) poměrným způsobem upravena, se výše antidumpingového cla, vypočtená na základě výše stanovených částek, sníží o procento, které odpovídá poměrné úpravě skutečně zaplacené nebo splatné ceny.
4. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Bez ohledu na článek 1 se konečné antidumpingové clo nepoužije na dovoz zboží propuštěného do volného oběhu podle tohoto článku.
2. Dovozu pevných hnojiv obsahujících více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného v současnosti kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 91 a pocházejících z Ukrajiny za účelem propuštění do volného oběhu, na něž jsou vystaveny faktury společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v rozhodnutí 2008/577/ES v platném znění, je osvobozen od antidumpingových cel uložených článkem 1 za těchto podmínek:
-
jsou vyráběny, dodávána a fakturována přímo uvedenými společnostmi prvnímu nezávislému odběrateli v Unii a
-
k tomuto dovozu je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze tohoto nařízení, a
-
zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu na závazkové faktuře.
3. Přijetím prohlášení o propuštění do volného oběhu vzniká celní dluh,
-
pokud se ve vztahu k dovozu popsanému v odstavci 2 zjistí, že nebyla splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci, nebo
-
pokud Komise podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení zruší přijetí závazku nařízením nebo rozhodnutím, které odkazuje na konkrétní transakce a prohlašuje příslušné závazkové faktury za neplatné.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Doba jeho platnosti je dva roky.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburska dne 14. června 2010.
32010R0512
L 150/24
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
14.06.2010.
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 512/2010
od 14. lipnja 2010.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz amonijevog nitrata podrijetlom iz Ukrajine nakon revizije nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 384/96 od 22. prosinca 1995. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (2) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 2,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Mjere na snazi
(1)
Vijeće je 22. siječnja 2001. Uredbom (EZ) br. 132/2001 (3) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu („postojeće mjere”) u iznosu od 33,25 EUR po toni na uvoz amonijevog nitrata („AN”) koji se može razvrstati u oznake KN 3102 30 90 i 3102 40 90 podrijetlom, između ostalog, iz Ukrajine. Na ispitni postupak koji je doveo do navedenih mjera upućuje se kao na „početni ispitni postupak”.
(2)
Nakon parcijalne privremene revizije, Vijeće je 17. svibnja 2004. Uredbom (EZ) br. 993/2004 (4) izuzelo od antidampinške pristojbe uvedene Uredbom (EZ) br. 132/2001 uvoz u Uniju AN-a koji proizvode trgovačka društva od kojih bi Komisija prihvatila preuzimanja obveze. Uredbom Komisije (EZ) br. 1001/2004 (5) preuzimanja obveze prihvaćena su za razdoblje od 6 mjeseci i Uredbom Komisije (EZ) br. 1996/2004 (6) za daljnje razdoblje do 20. svibnja 2005. Svrha navedenih preuzimanja obveza bila je uzimanje u obzir određenih posljedica proširenja Europske unije na 25 država članica.
(3)
Uredbom (EZ) br. 945/2005 (7) nakon privremene revizije ograničene na definiciju dotičnog proizvoda, Vijeće je odlučilo da definiciju dotičnog proizvoda treba pojasniti i da se mjere na snazi trebaju primjenjivati na dotični proizvod kada je ugrađen u ostala gnojiva u odnosu na njihov sadržaj amonijevog nitrata, zajedno s ostalim marginalnim tvarima i nutrijentima.
(4)
Nakon revizije nakon isteka mjere, Vijeće je Uredbom (EZ) br. 442/2007 (8) odlučilo produljiti postojeće mjere, kako je pojašnjeno Uredbom (EZ) br. 945/2005 za razdoblje od dvije godine.
(5)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 661/2008 (9) uvelo konačne antidampinške mjere na uvoz AN-a podrijetlom iz Rusije.
(6)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 662/2008 izmijenilo (10) Uredbu (EZ) br. 442/2007 prihvaćanjem preuzimanja obveze u vezi cijene koju je ponudio jedan proizvođač izvoznik.
2. Zahtjev za reviziju
(7)
22. siječnja 2009. uložen je zahtjev za reviziju nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe nakon objave obavijesti o skorom isteku 17. listopada 2008. (11). Taj je zahtjev uložilo Europsko udruženje proizvođača umjetnih gnojiva (EFMA) („podnositelj zahtjeva”) u ime većine proizvođača, u ovom slučaju više od 50 %, ukupne proizvodnje AN-a u Uniji.
(8)
Podnositelj zahtjeva tvrdio je i dostavio dostatne dokaze prima facie da postoji vjerojatnost ponavljanja dampinga i štete industriji Unije u pogledu uvoza AN-a podrijetlom iz Ukrajine („dotična zemlja”).
(9)
Nakon što je, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, utvrđeno da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije nakon isteka mjere, Komisija je 23. travnja 2009. putem obavijesti o pokretanju postupka objavljene u Službenom listu Europske unije (12) najavila pokretanje revizije nakon isteka mjere prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe.
3. Ispitni postupak
3.1. Razdoblje ispitnog postupka
(10)
Ispitni postupak o nastavku ili ponavljanju dampinga obuhvatio je razdoblje od 1. travnja 2008. do 31. ožujka 2009. („razdoblje revizije ispitnog postupka” ili „RRIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvatilo je razdoblje od 2005. do kraja RRIP-a („razmatrano razdoblje”).
3.2. Stranke na koje se odnosi ispitni postupak
(11)
Komisija je službeno obavijestila proizvođače izvoznike, uvoznike i korisnike za koje se zna da se to odnosi na njih i njihova udruženja, predstavnike zemlje izvoznice, podnositelja zahtjeva i proizvođače iz Unije, o pokretanju revizije nakon isteka mjera. Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.
(12)
Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
(13)
S obzirom na veliki broj proizvođača iz Unije i uvoznika iz Unije, smatralo se primjerenim, u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe, ispitati treba li koristiti odabir uzoraka. Kako bi se omogućilo Komisiji da odluči je li odabir uzoraka doista neophodan i, ako jest, da bi se izabrao uzorak, gornje stranke su zamoljene, prema članku 17. stavku 2. Osnovne uredbe, da se jave unutar 15 dana od pokretanja ispitnog postupka i dostave Komisiji podatke zahtijevane u obavijesti o pokretanju postupka.
(14)
Nakon ispitivanja dostavljenih podataka, i s obzirom da je dvanaest proizvođača iz Unije pokazalo spremnost na suradnju, odlučeno je da je odabir uzoraka potreban u pogledu proizvođača iz Unije. Ni jedan uvoznik nije se javio dostavljanjem podataka zatraženih u obavijesti o pokretanju postupka.
(15)
Dvanaest proizvođača iz Unije, koji čine oko 80 % ukupne proizvodnju u Uniji tijekom RRIP-a, pravilno je ispunilo obrazac za odabir uzoraka u roku i suglasno je dalje surađivati u ispitnom postupku. Na temelju toga, Komisija je u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe odabrala reprezentativni uzorak koji se temeljio na najvećem reprezentativnom obujmu proizvodnje i prodaje AN-a u Uniji, koji je moguće razumno ispitati u raspoloživom roku. Pet proizvođača iz Unije, koji čine 57 % ukupne proizvodnje industrije Unije tijekom RRIP-a, odabrano je u uzorak.
(16)
Komisija se u skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe o odabranom uzorku savjetovala s dotičnim strankama, koje nisu imale prigovor na njega.
(17)
Upitnici su poslani na pet odabranih proizvođača iz Unije i sve poznate proizvođače izvoznike u dotičnoj zemlji.
(18)
Odgovori na upitnik primljeni su od pet proizvođača iz Unije u uzorku i tri proizvođača izvoznika u dotičnoj zemlji.
(19)
Komisija je tražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i nastale štete te interesa Zajednice. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
(a)
proizvođači izvoznici u Ukrajini:
-
CJSC Severodonetsk Azot Association, Severodonetsk,
-
JSC Concern Stirol, Gorlovka,
-
OJSC Rivneazot, Rivne,
(b)
proizvođači iz Unije:
-
GrowHow UK Limited, Ujedinjena Kraljevina,
-
GPN, Pariz, Francuska,
-
Zakłady Azotowe Puławy SA, Poljska,
-
Yara SA, Bruxelles, Belgija,
-
Achema, Jonavos, Litva.
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. Dotični proizvod
(20)
Dotični proizvod su kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata koji prelazi 80 % podrijetlom iz Ukrajine, koja se mogu razvrstati u oznake KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 i ex 3105 90 91. AN kruto je dušično gnojivo u širokoj upotrebi u poljoprivredi. Proizvodi se od amonijaka i dušične kiseline, i njegov maseni udio dušika prelazi 28 % u kugličastom ili granuliranom obliku.
(21)
Trebalo bi naglasiti da je područje primjene dotičnog proizvoda objašnjeno Uredbom (EZ) br. 945/2005.
2. Istovjetni proizvod
(22)
Kako je utvrđeno početnim ispitnim postupkom, ova je revizija ispitnog postupka potvrdila da je AN čisti potrošni proizvod te da su njegova kvaliteta i osnovna fizička svojstva identična bez obzira na zemlju podrijetla. Za dotični proizvod i proizvode koje proizvode i prodaju proizvođači izvoznici na svojem domaćem tržištu i u trećim zemljama, kao i one koje proizvode i prodaju proizvođači iz Unije na tržištu Unije, utvrđeno je da imaju jednaka osnovna fizička i kemijska svojstva i u osnovi jednake primjene te se stoga smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
C. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA
1. Općenito
(23)
Tri su ukrajinska proizvođača izvoznika surađivala. Četvrti poznati proizvođač izvoznik nije surađivao u ispitnom postupku.
(24)
Usporedba obujma izvoza tri proizvođača izvoznika koji surađuju s ukupnim obujmom izvoza iz Ukrajine je pokazao da su tri proizvođača izvoznika koja surađuju činila više od 90 % cjelokupnog uvoza u Uniju iz Ukrajine tijekom RRIP-a. Razina se suradnje, stoga, smatrala visokom.
(25)
Ukupan obujam uvoza dotičnog proizvoda iz Ukrajine bio je nizak te je predstavljao tržišni udio od 1,1 % tijekom RRIP-a u usporedbi s tržištem Unije kao cjelinom.
2. Damping uvoza tijekom RRIP-a
2.1. Uobičajena vrijednost
(26)
Podsjeća se da se u prethodnoj reviziji nakon isteka mjere, Ukrajina još nije smatrala zemljom tržišnog gospodarstva i, stoga, se uobičajena vrijednost temeljima na podacima dobivenima od proizvođača koji surađuje u SAD-u, analognoj zemlji.
(27)
U ovoj reviziji, uobičajena vrijednost se temeljila na podacima koji su dobiveni i provjereni u prostorijama tri proizvođača izvoznika koji surađuju u Ukrajini. Komisija je ispitala bi li se za domaću prodaju moglo smatrati da je izvršena u uobičajenom tijeku trgovine u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe. S tim ciljem ispitan je trošak proizvodnje proizvoda koji proizvode i prodaju na domaćem tržištu proizvođači izvoznici koji su surađivali.
(28)
Što se tiče troškova plina, utvrđeno je da Ukrajina uvozi većinu plina koji se troši u proizvodnji AN-a iz Rusije. Svi raspoloživi podaci koji su provjereni tijekom ispitnog postupka ukazivali su na to da je Ukrajina uvozila prirodni plin iz Rusije po cijeni koja je tijekom RRIP-a bila oko 40 % niža od cijene prirodnog plina iz Rusije kada se izvozi u Ukrajinu. Međutim, utvrđeno je da su tijekom posljednjeg tromjesečja RRIP-a cijene bile slične.
(29)
Utvrđeno je da je, osim kod jedne vrste proizvoda koju izvozi jedan proizvođač, domaća prodaja izvršena u uobičajenom tijeku trgovine tijekom RRIP-a. Uobičajena vrijednost je, stoga, utvrđena ili na temelju cijene koju su nezavisni kupci platili ili trebali platiti na domaćem tržištu u Ukrajini prema članku 2. stavku 1. Osnovne uredbe ili na temelju izračunate uobičajene vrijednosti za vrstu proizvoda koja se nije prodavala u uobičajenom tijeku trgovine. U skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe, uobičajena je vrijednost izračunata dodavanjem troškovima proizvodnje izvezene vrste objektivnog iznosa za prodajne, opće i administrativne troškove (POA) i razumne profitne marže. Ti iznosi troškova POA i dobiti temeljeni su na stvarnim podacima o proizvodnji i prodaji istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine od strane dotičnog proizvođača.
(30)
Treba napomenuti da je uobičajena vrijednost utvrđena bez prilagodbe za troškove plina koje su snosili ukrajinski proizvođači izvoznici u skladu s člankom 2. stavkom 5. Osnovne uredbe. Kako je prikazano u uvodnim izjavama 32. do 34., to je bila posljedica činjenice da korištenje neprilagođenih domaćih troškova i cijena ukrajinskih proizvođača izvoznika unatoč očito narušenim cijenama plina jasno pokazuje postojanje dampinga tijekom RRIP-a. Kao posljedica toga i s obzirom na činjenicu da je svrha revizije nakon isteka mjere utvrditi bi li se damping vjerojatno nastavio ili ponovio u slučaju stavljanja mjera izvan snage kako bi se utvrdilo treba li mjere koje se trenutačno primjenjuju zadržati ili staviti izvan snage, smatralo se potrebnim ispitati je li prilagodba na temelju članka 2. stavka 5. Osnovne uredbe opravdana u ovom slučaju.
2.2. Izvozna cijena
(31)
U skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe, izvozna je cijena utvrđena upućivanjem na stvarno plaćenu cijenu ili cijenu koju treba platiti za dotični proizvod prilikom prodaje za izvoz u Zajednicu. Ukupna prodaja tri proizvođača izvoznika koji surađuju izvršena je izravno nezavisnim kupcima u Uniji.
2.3. Usporedba
(32)
Uobičajena vrijednost i izvozna cijena uspoređene su s obzirom na cijene franko tvornica. Radi osiguranja primjerene usporedbe, učinjene su odgovarajuće prilagodbe cijena za razlike koje utječu na usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. U skladu s time, prilagodbe cijena izvršene su za razlike u prijevozu, manipuliranju, utovaru i popratnim troškovima, osiguranju, provizijama i pakiranju, gdje je to primjenjivo i popraćeno provjerenim dokazima.
2.4. Dampinška marža
(33)
Dampinška marža utvrđena je na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom u skladu s člankom 2. stavkom 11. i stavkom 12. Osnovne uredbe.
(34)
Na razini zemlje utvrđena je ponderirana prosječna dampinška marža od 6-7 % za tri dotična proizvođača izvoznika koji surađuju.
3. Razvoj uvoza ako bi se mjere stavile izvan snage
3.1. Rezervni kapacitet i privlačnost tržišta Unije
(35)
Tijekom RRIP-a je domaća prodaja tri proizvođača izvoznika koji surađuju činila u prosjeku 46 % njihovog kapaciteta proizvodnje.
(36)
Iako su ta tri proizvođača izvoznika koji surađuju prodala veliki udio svoje proizvodnje na domaćem tržištu, bili su i ovisni o izvozu u treće zemlje. Tijekom RRIP-a imali su rezervni kapacitet koji odgovora oko 6 % potrošnje u Uniji.
(37)
Na temelju podataka u revizijskom zahtjevu u pogledu četvrtog ukrajinskog proizvođača koji nije surađivao u ispitnom postupku, ukupan rezervni kapacitet u Ukrajini tijekom RRIP-a procijenjen je na iznos od oko 9 % potrošnje u Uniji.
(38)
Određeni ukrajinski proizvođači izvoznici koji surađuju tvrdili su da su sve više gubili tržišni udio na svojem domaćem tržištu u korist ruskih proizvođača koji mogu ponuditi vrlo niske cijene zbog puno nižih cijena plina u Rusiji. Stoga se činilo nevjerojatnim da bi ukrajinsko domaće tržište moglo prihvatiti rezervni kapacitet te je, stoga, vjerojatno da će se cjelokupno povećanje proizvodnje izvoziti.
(39)
Ta tri trgovačka društva koja surađuju izvozila su AN u mnoge ostale treće zemlje na nekoliko kontinenata tijekom RRIP-a. Međutim, treba napomenuti da su određena tradicionalna tržišta trećih zemalja zatvorena za ukrajinski izvoz ili zbog antidampinških mjera na snazi (npr. SAD s antidampinškim mjerama od više od 100 %) i/ili zbog sigurnosnih ograničenja (npr. Narodna Republika Kina, Australija). U svakom slučaju, Unija je najveće, najprivlačnije i geografski najbliže izvozno tržište. Njezinu privlačnost dodatno pojačavaju logističke prednosti koji su proizašle iz niskih željezničkih tarifa u Ukrajini.
(40)
S obzirom na gore navedeno, ne može se isključiti da se veliki dio raspoloživog rezervnog kapaciteta u Ukrajini mogao koristiti za povećanje izvoza u Uniju u izostanku antidampinških mjera.
3.2. Cijene na različitim izvoznim tržištima
(41)
Analiza izvozne prodaje ta tri ukrajinska proizvođača izvoznika koji surađuju i koji posluju s trećim zemljama, pokazala je da su tijekom RRIP-a izvozne cijene prema trećim zemljama, kada se utvrde na razini CIF korištenjem međunarodnih tarifa za prijevoz robe dostavljenih u zahtjevu za reviziju, bile do 25 % niže od prevladavajućih tržišnih cijena u Uniji.
(42)
Na temelju toga se činilo da bi se, u slučaju stavljanja mjera izvan snage, poticaj za ukrajinski izvoz u trećim zemljama prebacio na Uniju. Više cijene na tržištu Unije omogućile bi ukrajinskim izvoznicima ostvarivanje veće profitne marže.
(43)
Na temelju brojčanih podataka koje su dostavila tri proizvođača izvoznika koji surađuju, moglo se utvrditi i da je na razini cijele zemlje izvoz iz Ukrajine u treće zemlje izvršen po dampinškim cijenama tijekom RRIP-a.
3.3. Zaključak o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga
(44)
S obzirom na gore opisane nalaze, može se zaključiti da je izvoz iz Ukrajine još uvijek dampinški i da postoji vjerojatnost nastavka dampinga na tržištu Uniju u slučaju uklanjanja trenutačnih antidampinških mjera. Doista, uzimajući u obzir postojeći rezervni kapacitet u Ukrajini i privlačnost tržišta Unije, čini se da postoji poticaj za ukrajinske proizvođače izvoznike s ciljem i) povećanja njihovog izvoza na tržištu Unije i ii) prebacivanja izvoza AN-a s tržišta ostalih trećih zemalja na tržište Unije po dampinškim cijenama, barem što se tiče dva proizvođača izvoznika.
(45)
Nadalje, utvrđeno je i da su ponderirane prosječne izvozne cijene proizvođača izvoznika koji su surađivali za tržišta trećih zemalja znatno niže od prevladavajuće razine cijena u Uniji. To pojačava vjerojatnost povećanog izvoza iz Ukrajine u Uniju po dampinškim cijenama u slučaju da se omogući istek mjera.
D. DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE
(46)
U Uniji istovjetni proizvod proizvodi 16 trgovačkih društava ili grupacija trgovačkih društava čija proizvodnja sačinjava cjelokupnu proizvodnju Unije istovjetnog proizvoda u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.
(47)
U ispitnom postupku surađivalo je dvanaest proizvođača iz Unije:
-
Achema AB (Litva),
-
Agropolychim JSC (Bugarska),
-
Azomures (Rumunjska),
-
BASF AG (Njemačka),
-
Fertiberia SA (Španjolska),
-
GPN SA (Francuska),
-
GrowHow UK Ltd (Ujedinjena Kraljevina),
-
Neochim PLC (Bugarska),
-
Nitrogénművek Rt (Mađarska),
-
Yara (Belgija, Francuska, Njemačka, Italija i Nizozemska),
-
Zakłady Azotowe Puławy SA (Poljska),
-
Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach (Poljska).
(48)
S obzirom da je tih 12 proizvođača iz Unije predstavljalo oko 80 % ukupne proizvodnje u Uniji tijekom RRIP-a, smatra se da oni čine industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe. Dalje u tekstu navode se kao „industrija Unije”.
(49)
Kako je navedeno u uvodnim izjavama 14. i 15., odabir uzorka pet proizvođača iz Unije napravljen je temelju tih 12 proizvođača. Svi proizvođači u uzorku surađivali su i dostavili odgovore na upitnik u rokovima. Osim toga, preostalih sedam proizvođača koji surađuju dostavili su određene opće podatke za analizu štete.
E. SITUACIJA NA TRŽIŠTU UNIJE
1. Potrošnja na tržištu Unije
(50)
U pogledu uvoza dotičnog proizvoda iz Ukrajine, očita potrošnja Unije utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije, obujma prodaje ostalih proizvođača iz Unije na tržištu Unije, podataka Eurostata za cjelokupan uvoz u Uniji te podataka iz odgovora na upitnik trgovačkih društava koja su surađivala. S obzirom na proširenje Unije na 27 država članica 2007., radi jasnoće i dosljednosti analize, svi pokazatelji štete utvrđeni su na temelju tržišta EU-27 u cijelom razmatranom razdoblju.
(51)
Između 2005. i RRIP-a, potrošnja Unije smanjena je za 10 %.
2005.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Ukupna potrošnja Unije u tonama
7 861 796
6 983 467
8 023 633
7 638 439
7 054 327
Indeks (2005. = 100)
100
89
102
97
90
2. Obujam, tržišni udio i cijene uvoza iz Ukrajine
(52)
Obujam, tržišni udio i prosječne cijene uvoza iz Ukrajine kretali su se kako je navedeno u donjoj tablici. Količina i kretanja cijena temeljili su se na podacima dobivenima iz odgovora na upitnik proizvođača izvoznika koji surađuju, statističkih podataka o uvozu (Eurostat) i ukrajinskih statističkih podataka o izvozu.
2005.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam uvoza (u tonama)
76 867
42 912
29 420
48 232
75 582
Tržišni udio
1 %
0,6 %
0,4 %
0,6 %
1,1 %
Cijene uvoza (EUR/tona)
123
139
145
259
230
Indeks (2005. = 100)
100
113
118
211
187
(53)
Obujam uvoza iz Ukrajine stalno se smanjivao do 2007., ali je tijekom RRIP-a dosegao gotovo istu razinu kao 2005. Ukrajinski tržišni udio blago se povećao s 1 % 2005. na 1,1 % tijekom RRIP-a. Jedinične cijene su se tijekom razmatranog razdoblja pozitivno razvijale od 123 EUR na 230 EUR po toni. Smatra se da je to povećanje tijekom RRIP-a u skladu s razvojem cijena u svijetu i s cijenama glavne sirovine.
(54)
Za potrebe izračuna razine sniženja cijene tijekom RRIP-a, cijene franko tvornice industrije Unije za nepovezane kupce uspoređene su s uvoznim cijenama CIF-a na granici Unije proizvođača izvoznika koji surađuju u dotičnoj zemlji, koje su na odgovarajući način prilagođene kako bi odražavale cijenu sa svim troškovima, uključivo s istovarom. Na temelju toga, usporedba je pokazala da je uvoz iz Ukrajine snižavao cijene industrije Unije za prosječno 22,5 % tijekom RRIP-a. Kada je antidampinška pristojba dodana njihovim cijenama u Uniji, utvrđeno je da marža sniženja cijena od 11 % kod ukrajinskih izvoznika još uvijek postoji.
3. Uvoz iz ostalih zemalja
(55)
Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja prikazan je u tablici u nastavku. Količina i kretanja cijena koji slijede temelje se na Eurostatu.
2005.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam uvoza iz Rusije (u tonama)
328 972
217 539
35 852
136 984
184 170
Tržišni udio
4,2 %
3,1 %
0,4 %
1,8 %
2,6 %
Cijene uvoza iz Rusije (EUR/tona)
122
124
144
275
235
Obujam uvoza iz Gruzije (u tonama)
153 844
85 870
88 622
214 879
222 912
Tržišni udio
2,0 %
1,2 %
1,1 %
2,8 %
3,2 %
Cijene uvoza iz Gruzije (eura/tona)
164
177
174
325
304
Obujam uvoza iz Kazakstana (u tonama)
0
4 845
112 239
81 410
100 761
Tržišni udio
0 %
0,1 %
1,4 %
1,1 %
1,4 %
Cijena uvoza iz Kazakstana (EUR/tona)
0
147
151
255
242
Obujam uvoza iz svih ostalih zemalja (u tonama)
65 253
118 927
99 380
109 755
91 785
Tržišni udio
0,8 %
1,7 %
1,2 %
1,4 %
1,3 %
Cijene uvoza iz svih ostalih zemalja (EUR/tona)
190
170
240
242
265
(56)
Tijekom 2008. i RRIP-a došlo je do značajnog povećanja cijena na tržištu Unije iz svih trećih zemalja. Činilo se da su, osim Rusije, sve zemlje navedene u gornjoj tablici povećale svoj obujam izvoza u Uniju tijekom razmatranog razdoblja. Ruski uvoz podliježe fiksnoj antidampinškoj pristojbi od 47,07 EUR po toni i uvozio se, kao i ukrajinski uvoz, po najnižoj cijeni u usporedbi sa svim ostalim zemljama izvoznicama.
4. Gospodarsko stanje industrije Unije
(57)
Prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala sve relevantne gospodarske čimbenike i pokazatelje koji imaju utjecaj na stanje industrije Unije.
4.1. Uvodne napomene
(58)
S obzirom da je kod ispitnog postupka u vezi štete napravljen odabir uzoraka, određeni pokazatelji štete kao što su proizvodnja, proizvodni kapacitet, prodaja, tržišni udio, produktivnost i zaposlenost analizirani su za industriju Unije kao cjelinu („Unija” u donjim tablicama). Ostali pokazatelji štete koji se odnose na rezultate pojedinih trgovačkih društava, kao što su cijene, zalihe, troškovi proizvodnje, profitabilnost, plaće, ulaganja, povrat ulaganja, novčani tok i sposobnost prikupljanja kapitala, ispitani su na temelju podataka koji su prikupljeni na razini proizvođača iz Unije u uzorku („P.U.” u donjim tablicama).
4.2. Podaci koji se odnose na industriju Unije kao cjeline
(a) Proizvodnja
(59)
Proizvodnja industrije Unije smanjila se za 18 % između 2005. i RRIP-a, tj. s razine od oko 7 milijuna tona u 2005. na oko 5,8 milijuna tona u RRIP-u. Proizvodnja za vlastitu upotrebu ostala je skromna tijekom razmatranog razdoblja i nije utjecala na stanje industrije Unije posebno tijekom RRIP-a.
2005.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Proizvodnja Unije (u tonama)
7 133 844
6 359 967
7 146 911
6 454 234
5 843 181
Indeks (2005. = 100)
100
89
100
90
82
Proizvodnja Unije korištena za vlastite prijenose
210 437
176 413
185 223
138 733
119 053
% ukupne proizvodnje
2,9 %
2,8 %
2,6 %
2,1 %
2,0 %
(b) Kapacitet i stope iskorištenosti kapaciteta
(60)
Proizvodni kapacitet ostao je uglavnom stabilan tijekom cijelog razmatranog razdoblja. U skladu s padom proizvodnje, nastala iskorištenost kapaciteta se smanjila, s razine od 55 % 2005. do razine od 45 % tijekom RRIP-a. Kako je već navedeno u početnom ispitnom postupku, na iskorištenost kapaciteta za AN može utjecati proizvodnja ostalih proizvoda koji se mogu proizvesti istom opremom za proizvodnju. Stoga je kretanje iskorištenosti kapaciteta manje važno za ocjenu gospodarskog stanja industrije Unije.
2005.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Kapacitet Unije (u tonama)
13 059 281
12 824 281
12 820 594
13 069 317
13 077 281
Iskorištenost kapaciteta Unije
55 %
50 %
56 %
49 %
45 %
(c) Obujam prodaje
(61)
Prodaja industrije Unije na tržištu Unije smanjena je za 14 % između 2005. i RRIP-a. Taj razvoj promatrao se u svjetlu sve manje potrošnje u Uniji tijekom istog razdoblja.
2005.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam prodaje Unije (u tonama) nepovezanim strankama
5 365 834
4 756 093
5 495 037
5 157 788
4 605 629
Indeks (2005. = 100)
100
89
102
96
86
Obujam prodaje Unije nepovezanim strankama u trećim zemljama (u tonama)
887 056
727 176
637 408
559 393
548 090
Indeks (2005. = 100)
100
82
72
63
62
(d) Tržišni udio
(62)
Tržišni udio koji je držala industrija Unije ostao je stabilan od 2005. do 2008., ali se smanjio za tri postotna boda između 2008. i RRIP-a.
2005.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Tržišni udio Unije
68 %
68 %
68 %
68 %
65 %
Indeks (2005. = 100)
100
100
100
100
96
(e) Zaposlenost
(63)
Razina zaposlenosti industrije Unije smanjena je za 8 % između 2005. i RRIP-a.
2005.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Zaposlenost u području dotičnog proizvoda u Uniji
3 627
3 578
3 458
3 494
3 354
Indeks (2005. = 100)
100
99
95
96
92
(f) Produktivnost
(64)
Tijekom razmatranog razdoblja je prosječna proizvodnja po osobi zaposlenoj u industriji Unije pala za 11 %. To se objašnjava činjenicom da je relativni pad proizvodnje zaobišao relativni pad zaposlenosti.
2005.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Produktivnost Unije (u tonama po zaposleniku)
1 967
1 778
2 067
1 847
1 742
Indeks (2005. = 100)
100
90
105
94
89
(g) Visina dampinške marže
(65)
Što se tiče visine stvarne marže dampinga, s obzirom na trenutačno mali obujam uvoza iz Ukrajine, taj učinak ne smatra se značajnim, niti pokazatelj bitnim za analizu štete.
4.3. Podaci o proizvođačima iz Unije u uzorku
(a) Prodajne cijene i čimbenici koji utječu na domaće cijene
(66)
Prosječna neto prodajna cijena proizvođača industrije Unije u uzorku znatno je porasla od 2008. do RRIP-a, odražavajući prevladavajuće povoljne uvjete za AN tijekom tog razdoblja.
2005.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Jedinična cijena P.U.-a (EUR/tona)
165
182
189
309
315
Indeks (2005. = 100)
100
110
115
187
191
(b) Zalihe
(67)
Razina završnih zaliha industrije Unije smanjila se za 26 % između 2005. i RRIP-a. Veliki rast zabilježen 2006. bio je posljedica strmog pada obujma prodaje između 2005. i 2006.
2005.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Završne zalihe P.U.-a (u tonama)
276 569
489 535
345 137
252 072
203 579
Indeks (2005. = 100)
100
177
125
91
74
(c) Plaće
(68)
Između 2005. i RRIP-a, prosječna plaća po zaposleniku porasla je za 6 %, kako je prikazano u donjoj tablici. S obzirom na stopu inflacije i opće smanjenje zaposlenosti, to povećanje plaća smatra se umjerenim.
2005.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Godišnji trošak rada po zaposleniku P.U.-a (u tisućama EUR)
40,4
41,2
43,3
45,0
43,0
Indeks (2005. = 100)
100
102
107
111
106
(d) Ulaganja
(69)
Godišnja ulaganja u istovjetni proizvod koje je provelo pet proizvođača u uzorku razvijala su se pozitivno tijekom razmatranog razdoblja i povećala su se za 70 %. Ta su se ulaganja uglavnom odnosila na modernizaciju određenih strojeva. To pokazuje da je industrija Unije stalno željela poboljšati svoju konkurentnost.
2005.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Neto ulaganja P.U.-a (u tisućama EUR)
46 668
52 191
64 319
73 948
79 379
Indeks (2005. = 100)
100
112
138
158
170
(e) Profitabilnost i povrat ulaganja
(70)
Profitabilnost proizvođača u uzorku značajno se povećala, posebno od 2006., kada je dosegla razinu od 28,1 % prometa tijekom RRIP-a. Povrat ulaganja (ROI), izražen kao dobit u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja, općenito je slijedio pozitivan trend profitabilnosti kroz cijelo razmatrano razdoblje.
2005.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Profitabilnost prodaje P.U.-a nepovezanim kupcima (% neto prodaje)
9,2 %
7,9 %
14,9 %
25,3 %
28,1 %
Indeks (2005. = 100)
100
85
162
274
304
ROI P.U.-a (dobit u % neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja)
35,2 %
25,8 %
41,1 %
109,1 %
114,1 %
Indeks (2005. = 100)
100
73
117
310
324
(f) Novčani tok i sposobnost prikupljanja kapitala
(71)
Novčani tok se značajno povećao tijekom razmatranog razdoblja i u skladu je s razvojem ukupne profitabilnosti tijekom tog razdoblja.
2005.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Novčani tok P.U.-a (u tisućama EUR)
84 567
52 182
188 535
373 843
386 721
Indeks (2005. = 100)
100
63
223
442
457
(72)
Ispitni postupak nije otkrio nikakve poteškoće proizvođača iz Unije u uzorku prilikom prikupljanja kapitala. U tom smislu treba naglasiti da, budući da je nekoliko tih trgovačkih društava dio velikih grupacija, ona financiraju svoje aktivnosti unutar grupacije kojoj pripadaju, bilo kroz programe cash poolinga, bilo kroz zajmove unutar grupacije koje su odobrila matična trgovačka društva.
5. Zaključak
(73)
Između 2005. i RRIP-a većina pokazatelja štete razvijala su se pozitivno: jedinične prodajne cijene i profitabilnost značajno su se poboljšali, pri čemu je potonja dosegla razinu od 28,1 % tijekom RRIP-a. Ulaganja, povrat ulaganja i novčani tok, također, su se razvijali pozitivno.
(74)
Iako su se proizvodnja i prodaja značajno smanjili tijekom razmatranog razdoblja, to se promatralo u svjetlu sve manjeg tržišta Unije reda minus 10 %.
(75)
Ukupno gledano, stanje industrije Unije se značajno poboljšalo u usporedbi sa stanjem prije uvođenja antidampinških mjera na uvoz AN-a iz dotične zemlje tijekom 2001.
F. VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE
1. Općenito
(76)
U kontekstu vjerojatnosti ponavljanja štete, analizirana su dva glavna parametra: i. vjerojatan obujam izvoza i cijene u dotičnoj zemlji i ii. vjerojatan učinak predviđenog obujma i cijena iz dotične zemlje na industriju Unije.
2. Vjerojatni obujam izvoza i cijene dotične zemlje
(77)
Poznat je rezervni kapacitet od oko 650 tisuća tona dostupan ukrajinskim proizvođačima koji surađuju, koji predstavlja 9 % tržišta Unije, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 37. Navedeni višak kapaciteta ukazuje na to da ukrajinski proizvođači imaju mogućnost brzo povećati svoju trenutačnu proizvodnju, a time i izvoz AN-a.
(78)
Štoviše, s obzirom na relativno malo domaće tržište, ukrajinski proizvođači uvelike ovise o izvozu u treće zemlje. Kako se objašnjava u uvodnoj izjavi 41., navedeni je izvoz ostvaren po cijenama koje su značajno niže od prevladavajuće tržišne cijene u Uniji.
(79)
Na temelju gore navedenih činjenica i razmatranja, čini se da bi tržište Unije bilo privlačno za ukrajinske proizvođače izvoznike u pogledu cijena u usporedbi sa svim drugim izvoznim tržištima. Stoga je razumno očekivati da bi se značajni dio obujma koji se izvozi u treće zemlje vjerojatno usmjerio prema tržištu Unije, ako bi se dopustilo da mjere prestanu vrijediti. Blizina tržišta Unije, u usporedbi s ostalim izvoznim tržištima, također ga čini privlačnijim, što povećava vjerojatnost preusmjeravanja trenutačnog izvoza ukrajinskih proizvođača iz trećih zemalja u Uniju.
(80)
S obzirom na trenutačnu slab položaj ukrajinskih proizvoda u Uniji, ukrajinski proizvođači trebali bi proširiti bazu svojih kupaca, što bi vjerojatno postigli tako da nude AN po dampinškim cijenama kako je utvrđeno tijekom RRIP-a.
(81)
Na temelju gore navedenog, stoga je vjerojatno da bi značajan obujam AN-a koji se proizvodi u Ukrajini bio preusmjeren na tržište Unije po dampinškim cijenama koje značajno snižavaju cijene ako se dopusti da cijene prestanu vrijediti.
3. Utjecaj predviđenog obujma izvoza na industriju Unije i učinci na cijene u slučaju ukidanja mjera
(82)
Ispitni je postupak pokazao da je AN potrošni proizvod na čije cijene može značajno utjecati prisutnost uvoza po niskim cijenama koji snižava cijene industrije Unije. Drugim riječima, tržište Unije relativno je nestabilno. Povoljni uvjeti na svjetskom tržištu za AN koji su prevladavali tijekom razmatranog razdoblja imali su važnu ulogu u zadržavanju cijena na visokoj razini, a antidampinške mjere koje su se primjenjivale smanjile su mogućnost poremećaja cijena na tržištu Unije. Tijekom navedenog razdoblja postojala je tijesna ravnoteža između ponude i potražnje, što je dovelo do viših cijena svih dušičnih gnojiva, koja su potrošni proizvodi. AN je također potrošni proizvod na čiju cijenu utječu brojni čimbenici, poput cijene plina, koji ima značajan utjecaj na ponudu zato što je isti najvažniji element troška, vremenskih uvjeta, razina zaliha usjeva i žita, koji zajednički dovode do smanjene ili povećane potražnje za gnojivima.
(83)
Posebno u vezi s tržištem Unije, može se očekivati da će se potražnja za AN-om blago povećati u odnosu na razine utvrđene u RRIP-u. S obzirom da cijene koje su odredili ukrajinski proizvođači izvoznici koji surađuju značajno snižavaju cijene industrije Unije, vjerojatno povećanje obujma uvoza iz Ukrajine prisilio bi industriju Unije da značajno snizi cijene, a time i dobit, ili da izgubi značajan tržišni udio, a time i prihod, ili oboje. Uspješni postupak restrukturiranja industrije Unije mogao bi vjerojatno samo dijelom kompenzirati taj vjerojatni pad cijena i cijeli postupak oporavka bio bi ugrožen. Stoga je vjerojatno da će pogoršanje ukupnog gospodarskog stanja Unije biti posljedica stavljanja mjera izvan snage.
4. Zaključci o vjerojatnosti ponavljanja štete
(84)
Gornje činjenice i razmatranja doveli su do zaključka da bi se, ako se dopusti da trenutačne mjere prestanu vrijediti, izvoz iz dotične zemlje vjerojatno pojavio u značajnom obujmu i po dampinškim cijenama koje bi snizile cijene industrije Unije. To bi najvjerojatnije dovelo do silaznog kretanja za cijene na tržištu s očekivanim negativnim utjecajem na gospodarsko stanje industrije Unije. To bi posebno otežalo financijski oporavak koji je postignut u razmatranom razdoblju, što bi dovelo do ponavljanja štete.
G. INTERES UNIJE
1. Uvod
(85)
Ispitano je postoje li utemeljeni razlozi koji bi doveli do zaključka da obnavljanje antidampinških mjera na snazi nije u interesu Unije. U tu svrhu i u skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, učinak obnavljanja mjera na sve stranke uključene u ovaj postupak i posljedice isteka mjera smatrali su se osnovnom svih dostavljenih dokaza.
(86)
Kako bi se ocijenio učinak mogućeg zadržavanja mjera, sve zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoje stavove prema članku 21. stavku 2. Osnovne uredbe.
(87)
Treba podsjetiti da se u početnom ispitnom postupku smatralo da donošenje mjera nije suprotno interesu Unije. Nadalje, činjenica da je ovaj ispitni postupak revizija, dakle analizira stanje u kojem su antidampinške mjere već bile na snazi, dopušta procjenu svakog nepotrebnog negativnog utjecaja važećih antidampinških mjera na dotične stranke.
2. Interes industrije Unije
(88)
Dokazano je da je industrija Unije strukturno održiva industrija. To je potvrđeno pozitivnim razvojem njezinog gospodarskog stanja nakon uvođenja antidampinških mjera u 2001.Točnije, industrija Unije značajno je povećala svoju dobit između 2005. i RRIP-a te se uspješno restrukturirala.
(89)
Stoga se može razumno očekivati da će industrija Unije nastaviti imati koristi od trenutačnih mjera i da će se u potpunosti oporaviti održavajući i stabilizirajući svoju profitabilnost. Ako se mjere ne bi zadržale, vjerojatno je da će doći do povećanog uvoza po dampinškim cijenama iz dotične zemlje, što bi prouzročilo štetu industriji Unije izvršavanjem pritiska na sniženje prodajnih cijena, što će negativno utjecati na njezino trenutačno pozitivno financijsko stanje.
3. Interes uvoznikâ
(90)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 14., ni jedan uvoznik nije izrazio spremnost da bude uključen u uzorak te da dostavi osnovne podatke koje zahtjeva obrazac za odabir uzoraka. Podsjeća se da je u prethodnim ispitnim postupcima utvrđeno da utjecaj uvođenja mjera ne bi bio značajan zato što se, u pravilu, uvoznici ne bave samo AN-om, nego u značajnoj mjeri i drugim gnojivima. Ukidanje antidampinških mjera na druga gnojiva može samo još dodatno podržati prethodno navedeno. U tom kontekstu, antidampinške mjere na uvoz uree podrijetlom iz Rusije ukinute su u kolovozu 2007. te iz Bjelarusa, Hrvatske, Libije i Ukrajine u ožujku 2008. (13). Međutim, u izostanku suradnje uvoznika, a time i bilo kakvih dokaza iz kojih se može nešto zaključiti, a koji bi omogućili procjenu negativnih posljedica, zaključeno je da ne postoje uvjerljivi razlozi protiv zadržavanja trenutačnih antidampinških mjera.
(91)
Nema dostupnih pouzdanih podataka koji bi ukazivali na to da će zadržavanja mjera imati značajan negativni učinak na uvoznike ili trgovce.
4. Interes korisnikâ
(92)
Korisnici AN-a u Uniji su poljoprivrednici. U početnom ispitnom postupku zaključeno je da je, s obzirom na mali učinak AN-a na aktivnosti poljoprivrednika, malo vjerojatno da će povećanje navedenih troškova imati značajan štetni učinak na njih.
(93)
U ovom postupku dva su udruženja poljoprivrednika dostavila komentare zagovarajući prekid mjera. Uglavnom su tvrdili da je reforma Zajedničke poljoprivredne politike iz 2003. smanjila primjenu mehanizama tržišne intervencije i prekinula vezu između potpore Unije i proizvodnje. Posljedično je taj proces liberalizacije prisilio poljoprivrednike iz Unije da posluju prema uvjetima svjetskog tržišta. Samo slobodan izbor dobavljača AN-a može spriječiti značajan rast cijena poljoprivrednih proizvoda.
(94)
Međutim, moguć nastavak trenutačnih antidampinških mjera neće spriječiti korisnike da slobodno biraju svoje dobavljače AN-a, ali će zadržati ravnopravne tržišne uvjete na tržištu Unije gdje će doći do unapređenja učinkovitog tržišnog natjecanja. Stoga, na temelju gore navedenog može se zaključiti da nastavak antidampinških mjera protiv Ukrajine neće imati značajne štetne učinke na korisnike dotičnog proizvoda.
5. Zaključak o interesu Unije
(95)
S obzirom na gore navedeno, zaključuje se da ne postoje uvjerljivi razlozi protiv zadržavanja trenutačnih antidampinških mjera.
H. ANTIDAMPINŠKE MJERE
(96)
Sve su stranke bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera. Nakon te obavijesti također im je odobreno razdoblje za iznošenje prigovora. Komentari su propisno uzeti u obzir, ako je to bilo opravdano.
(97)
Iz gore navedenoga slijedi da se, kako je predviđeno člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz AN-a iz Ukrajine trebaju zadržati. Napominje se da se te mjere sastoje od specifičnih pristojba.
(98)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 28., ukrajinske uvozne cijene prirodnog plina pokazuju usklađenost s cijenama plina koje su prevladavale na tržištu Unije u zadnjem tromjesečju RRIP-a. Stoga, na moguće štetne učinke dampinga može utjecati učinak povećanja troškova proizvodnje na izvozne cijene uzorkovanog rastom domaćih cijena plina u slučaju da se pokaže da su potonje trajne prirode. Stoga se smatra razboritim ograničiti zadržavanje mjera na dvije godine.
(99)
Preuzimanja obveza u vezi cijene koje je Komisija prihvatila Odlukom 2008/577/EZ (14) ostaju na snazi,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz krutih gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 %, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 i ex 3105 90 91, podrijetlom iz Ukrajine.
2. Stopa ove antidampinške pristojbe utvrđuje se u fiksnom iznosu eura po toni kako je niže prikazano:
Opis proizvoda
Oznaka KN
Oznaka TARIC
Iznos pristojbe
(eura po toni)
Amonijev nitrat koji nije u vodenim otopinama
3102 30 90
-
33,25
Mješavine amonijevog nitrata s kalcijevim karbonatom ili drugim anorganskim tvarima koje nisu za gnojenje, s masenim udjelom dušika većim od 28 %
3102 40 90
-
33,25
Dvojne soli i smjese amonijevog sulfata i amonijevog nitrata Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 %
3102 29 00
10
33,25
Dvojne soli i smjese kalcijevog nitrata i amonijevog nitrata - Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 %
3102 60 00
10
33,25
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 %
3102 90 00
10
33,25
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % bez udjela fosfora i kalija
3105 10 00
10
33,25
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i/ili masenim udjelom kalija izraženog kao K2O manjim od 3 %
3105 10 00
20
32,25
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i/ili masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od 3 % ili više, ali manje od 6 %
3105 10 00
30
31,25
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i/ili masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od 6 % ili više, ali manje od 9 %
3105 10 00
40
30,26
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i/ili masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od 9 % ili više, ali koji ne prelazi 12 %
3105 10 00
50
29,26
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i/ili masenim udjelom kalija izraženog kao K2O manjim od 3 %
3105 20 10
30
32,25
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od 3 % ili više, ali manje od 6 %
3105 20 10
40
31,25
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od 6 % ili više, ali manje od 9 %
3105 20 10
50
30,26
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od 9 % ili više, ali koji ne prelazi 12 %
3105 20 10
60
29,26
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 manjim od 3 %
3105 51 00
10
32,25
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od 3 % ili više, ali manje od 6 %
3105 51 00
20
31,25
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od 6 % ili više, ali manje od 9 %
3105 51 00
30
30,26
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od 9 % ili više, ali koji ne prelazi 10,40 %
3105 51 00
40
29,79
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 manjim od 3 %
3105 59 00
10
32,25
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od 3 % ili više, ali manje od 6 %
3105 59 00
20
31,25
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od 6 % ili više, ali manje od 9 %
3105 59 00
30
30,26
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od 9 % ili više, ali koji ne prelazi 10,40 %
3105 59 00
40
29,79
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O manjim od 3 %
3105 90 91
30
32,25
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od 3 % ili više, ali manje od 6 %
3105 90 91
40
31,25
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od 6 % ili više, ali manje od 9 %
3105 90 91
50
30,26
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od 9 % ili više, ali koji ne prelazi 12 %
3105 90 91
60
29,26
3. U slučajevima kada je roba oštećena prije ulaska u slobodni promet pa je, stoga, cijena koja je stvarno plaćena ili se treba platiti razdijeljena pri utvrđivanju carinske vrijednosti prema članku 145. Uredbe Komisije (EEZ) br. 2454/93 (15), iznos antidampinške pristojbe, izračunan na temelju gore utvrđenog iznosa, smanjuje se za postotak koji odgovara razdjeljivanju cijene koja je stvarno plaćena ili se treba platiti.
4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
1. Neovisno o članku 1., konačna antidampinška pristojba ne primjenjuje se na uvoz pušten u slobodan promet u skladu s naknadnim stavcima ovog članka.
2. Uvoz krutih gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % podrijetlom iz Ukrajine obuhvaćenih oznakama KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 i ex 3105 90 91 za puštanje u slobodni promet koji fakturira proizvođač izvoznik od kojeg je Komisija prihvatila preuzimanje obveze i čije je ime navedeno u Odluci Komisije 2008/577/EZ, s izmjenama, izuzima se od antidampinške pristojbe uvedene člankom 1., pod uvjetom da:
-
da je proizveden, otpremljen i izravno fakturiran prvom nezavisnom kupcu u Uniji, i
-
da je takav uvoz popraćen računom na temelju obveze, odnosno računom koji sadrži najmanje elemente te izjavu propisane u Prilogu ovoj Uredbi, i
-
da roba koja koje prijavljena i predočena carini točno odgovara opisu na računu na temelju obveze.
3. Carinski dug nastaje u trenutku prihvaćanja izjave za puštanje u slobodni promet:
-
kad god se utvrdi, u pogledu uvoza opisanog u stavku 2., da jedan ili više uvjeta navedenih u tom stavku nije ispunjeno, ili
-
kad Komisija prema članku 8. stavku 9. Osnovne uredbe povuče svoju odluku o prihvaćanju preuzete obveze Uredbom ili Odlukom koja se odnosi na konkretne poslove i izjavi da su odgovarajući računi na temelju obveze nevaljani.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije. Ostaje na snazi tijekom razdoblja od dvije godine.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Luxembourgu 14. lipnja 2010.