ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 22. března 2012,
kterým se zastavuje antidumpingové řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie
(2012/163/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Zahájení
(1)
Zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 13. května 2011 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“) do Unie.
(2)
Týž den Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (3) informovala o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie do Unie a zahájila samostatné šetření.
(3)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu podaného dne 31. března 2011 Evropským institutem pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute, EiFi) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení.
1.2. Strany dotčené řízením
(4)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a také indické orgány. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.
(5)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
1.2.1. Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Indii
(6)
V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců v Indii se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely stanovení dumpingu.
(7)
S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci v Indii požádáni, aby se do 15 dnů od zahájení šetření přihlásili a poskytli základní informace o svém vývozu a domácím prodeji a své přesné činnosti v souvislosti s výrobou a prodejem dotčeného výrobku a jména a činnosti všech společností, které se podílely na výrobě a prodeji dotčeného výrobku v období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 (dále jen „období šetření“) a s nimiž jsou ve spojení.
(8)
Ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení poskytlo požadované informace a se zařazením do vzorku souhlasilo celkem pět vyvážejících výrobců v Indii, včetně skupiny společností, jež jsou ve spojení. Tyto spolupracující společnosti vykázaly vývoz dotčeného výrobku do Unie v období šetření. Srovnání údajů Eurostatu o dovozu a údajů o objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, které uvedlo pro období šetření zmíněných pět spolupracujících společností, ukázalo, že úroveň spolupráce ze strany indických vyvážejících výrobců dosahovala takřka 100 %. Vzorek byl tedy vybrán na základě informací od těchto pěti vyvážejících výrobců.
(9)
V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení byl základním kritériem pro výběr vzorku největší reprezentativní objem vývozu dotčeného výrobku do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Na základě informací získaných od vyvážejících výrobců vybrala Komise vzorek tří vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie. Na základě informací pro výběr vzorku představovaly vybrané společnosti nebo skupiny během období šetření 99 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, jak jej uvedli spolupracující vyvážející výrobci. Bylo proto shledáno, že takový vzorek umožní omezit šetření na přiměřený počet vyvážejících výrobců, které bude možné přezkoumat ve stanovené lhůtě, a současně zajistit vysokou úroveň reprezentativnosti.
1.2.2. Výběr vzorku spolupracujících vyvážejících výrobců v Indii
(10)
V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení byl výběr vzorku projednán s dotčenými stranami a indickými orgány. Dva vyvážející výrobci nezařazení do vzorku trvali na tom, aby do něj byli rovněž zařazeni. S ohledem na reprezentativnost navrženého vzorku, jak je uvedeno výše v 8. bodě odůvodnění, bylo rozhodnuto, že není nutné vzorek měnit nebo rozšiřovat.
1.2.3. Individuální prošetření společností, které nebyly zařazeny do vzorku
(11)
Dva spolupracující vyvážející výrobci, kteří nebyli do vzorku zařazeni, požádali o individuální prošetření a odpověděli na antidumpingový dotazník ve stanovené lhůtě.
(12)
S ohledem na závěr, že by mělo být současné antidumpingové řízení vzhledem k níže uvedeným důvodům zastaveno, nebyly žádosti o individuální prošetření dále zkoumány.
1.2.4. Výběr vzorku výrobců v Unii
(13)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění újmy.
(14)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců Unie. Tento vzorek tvořilo pět společností vybraných na základě objemu prodeje, velikosti a geografické polohy v rámci Unie z patnácti výrobců Unie, kteří byli známi před zahájením šetření. Tyto společnosti představovaly 37 % celkové odhadované výroby Unie v období šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se seznámily s dokumentací a vyjádřily se ke vhodnosti výběru do 15 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení řízení. Žádná ze zúčastněných stran nevznesla proti navrženému vzorku sestávajícímu z pěti společností žádnou námitku.
(15)
Jeden z pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku posléze svou spolupráci ukončil. Zbývající čtyři společnosti zařazené do vzorku představovaly 31 % celkové odhadované výroby Unie v období šetření. Vzorek byl proto považován jako reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
1.2.5. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(16)
S ohledem na potenciálně velký počet dovozců zapojených do řízení se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku dovozců. Ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili dva dovozci. Vzhledem k nízkému počtu dovozců, kteří se přihlásili, bylo rozhodnuto výběr vzorku neprovádět.
1.3. Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(17)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o kterých je známo, že mají na věci zájem, a všem dalším stranám, které se přihlásily ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení. Dotazníky byly tedy zaslány vyvážejícím výrobcům v Indii zařazeným do vzorku, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, spolupracujícím dovozcům v Unii a všem uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká.
(18)
Odpovědi poskytli vyvážející výrobci zařazení do vzorku a čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku. Na dotazník neodpověděl žádný z dovozců nebo uživatelů.
(19)
Komise si zjistila a ověřila všechny informace, které zúčastněné strany poskytly a které považovala za nezbytné pro stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie.
(20)
Jedna ze zúčastněných stran namítla, že jeden z vyvážejících výrobců vznesl příliš mnoho požadavků na důvěrnost a neposkytl dostatečně relevantní veřejnou verzi svých odpovědí na dotazník. Informace zaslané touto společností by proto neměly být brány v úvahu a společnost by měla být v rámci šetření považována za nespolupracující stranu.
(21)
Nedůvěrná verze odpovědí tohoto vyvážejícího výrobce sestávající z úvodních odpovědí a doplněné verze založené na písemném upozornění však byla opětovně posouzena a uznána za dostatečně úplnou na to, aby mohla být považována za relevantní veřejnou odpověď. Uvedená námitka byla proto zamítnuta.
(22)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách následujících společností:
Výrobci v Unii:
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Itálie,
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Itálie,
-
Ugivis S.A., Belley, Francie.
Vyvážející výrobci v Indii:
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, okres Thane, Maháráštra,
-
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd., Vasai (východ), okres Thane, Maháráštra,
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmadábád, Gudžarát.
1.4. Období šetření
(23)
Šetření dumpingu a újmy probíhalo v období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011. Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(24)
Dotčeným výrobkem jsou spojovací prostředky a jejich části z korozivzdorné oceli pocházející z Indie, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70.
2.2. Obdobný výrobek
(25)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indii, jakož i výrobek, který výrobní odvětví v Unii vyrábí a prodává na trhu Unie, mají tytéž základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti i stejná základní užití. Proto byly ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považovány za obdobné.
3. DUMPING
3.1. Běžná hodnota
(26)
Pro stanovení běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve stanovila, zda byl obdobný výrobek vyvážejících výrobců v Indii zařazených do vzorku prodáván nezávislým odběratelům na domácím trhu v reprezentativním objemu, tj. zda celkový objem takového prodeje představoval během období šetření nejméně 5 % jejich celkového objemu vývozu do Unie.
(27)
V případě jednoho vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku bylo zjištěno, že nerealizoval žádný reprezentativní prodej obdobného výrobku na domácím trhu. Pro tohoto vyvážejícího výrobce musela být běžná hodnota stanovena na základě čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
3.1.1. Spolupracující vyvážející výrobci zařazení do vzorku s reprezentativním celkovým objemem prodeje na domácím trhu
(28)
V případě vyvážejících výrobců zařazených do vzorku s reprezentativním celkovým domácím prodejem Komise následně určila ty typy výrobku prodávané vyvážejícími výrobci na domácím trhu, které byly shodné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(29)
Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval 5% nebo více z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(30)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej dotčených společností mohl považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Tento přezkum proběhl tak, že byl pro každý typ výrobku stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(31)
Pokud objem prodeje daného druhu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou výrobním nákladům nebo přesahující výrobní náklady představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto druhu a pokud vážená průměrná cena tohoto druhu byla rovna výrobním nákladům nebo je převyšovala, byla běžná hodnota založena na skutečných cenách na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový.
(32)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(33)
Pro typy výrobků neprodávané v reprezentativních množstvích na domácím trhu musela být běžná hodnota stanovena na základě čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Za tímto účelem byly prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí připočteny k vlastním průměrným výrobním nákladům vývozce na konkrétní typ výrobku během období šetření. V souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly procentní podíl prodejních, správních a režijních nákladů a ziskové rozpětí založeny na váženém průměru prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí u prodeje každého typu výrobku, který příslušný vyvážející výrobce uskutečnil v běžném obchodním styku.
3.1.2. Spolupracující vyvážející výrobci zařazení do vzorku bez reprezentativního celkového objemu prodeje na domácím trhu
(34)
Pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce, který nedosáhl reprezentativního objemu domácího prodeje, byla běžná hodnota stanovena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení tak, že se k vlastním výrobním nákladům společnosti na obdobný výrobek přičetly prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí přepočtené na typ výrobku v období šetření. V souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly procentní podíl prodejních, správních a režijních nákladů a ziskové rozpětí založeny na váženém průměru prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí u prodeje každého typu výrobku, který vyvážející výrobce uskutečnil v běžném obchodním styku.
3.2. Vývozní cena
(35)
V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byly vývozní ceny stanoveny podle cen, které byly skutečně zaplaceny nebo které je třeba za dotčený výrobek zaplatit.
3.3. Srovnání
(36)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(37)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité individuální úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(38)
Na tomto základě byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu, námořní dopravu a pojištění, nákladů na manipulaci, nakládku a vedlejších nákladů, nákladů na balení, na úvěry, slevy neuvedené na faktuře a na provize, pokud byly použitelné a odůvodněné.
3.4. Dumpingová rozpětí
3.4.1. Pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku
(39)
U společností zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu dotčeného výrobku vyváženého do Unie srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(40)
Na základě výše uvedené metodiky byla dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením stanovena takto:
Podnik
Dumpingové rozpětí
Viraj Profiles Ltd.
0 %
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
37,6 %
Raajratna Ventures Ltd.
12,0 %
(41)
Je však třeba uvést, že vyvážející výrobce v Indii, u něhož dumping zjištěn nebyl, představoval 87 % indického vývozu do Unie.
(42)
Na základě své analýzy písemného upozornění Komise vypočítal žadatel 25% rozdíl mezi běžnou hodnotou stanovenou pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku, u nichž byl zjištěn dumping, a pro společnost, u níž dumping zjištěn nebyl. Žadatel tvrdil, že na konkurenceschopném trhu nemůže takový rozdíl existovat a že pro odvětví spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli je nerealistický. Žadatel navíc uvedl, že vyvážející výrobce, u něhož nebyl zjištěn dumping, si opatřoval korozivzdorný ocelový šrot od společností v Unii, které jsou ve spojení, a že v důsledku toho nebyly nákupní ceny této suroviny směrodatné pro určení výrobních nákladů.
(43)
Běžná hodnota pro spolupracujícího vývozce, u něhož nebyl zjištěn dumping, byla stanovena na základě jeho výrobních nákladů na určitý typ výrobku, které byly nižší než u jiných vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. To je způsobeno především skutečností, že první z uvedených společností sama vyrábí korozivzdornou ocel z korozivzdorného ocelového šrotu a je proto plně integrovaná a využívá úspor z rozsahu, zatímco jiní vyvážející výrobci nakupují válcovaný drát z korozivzdorné oceli, který je hlavní surovinou pro výrobu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli, na otevřeném trhu, a to rovněž od spolupracujícího vývozce, u něhož nebyl zjištěn dumping.
(44)
Běžná hodnota pro spolupracující vyvážející výrobce, u nichž byl zjištěn dumping, byla určena převážně na základě domácích prodejních cen příslušného typu výrobku. V Indii existuje na domácím trhu pouze omezená konkurence a spolupracující vývozce, u něhož nebyl zjištěn dumping, prodával v době šetření na domácím trhu pouze nereprezentativní množství výrobku.
(45)
Pokud jde o opatřování korozivzdorného ocelového šrotu ze strany vyvážejícího výrobce, u něhož nebyl zjištěn dumping, šetření ukázalo, že tato společnost obdržela šrot jak od dodavatelů ve spojení, tak od dodavatelů, kteří ve spojení nejsou, přičemž druzí jmenovaní reprezentovali 70 % získaného množství. Úrovně nákupních cen u obou typů opatřování byly srovnatelné, a to i při zohlednění třídy šrotu.
(46)
V důsledku toho se potvrzuje určení běžné hodnoty u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a námitky žadatele se zamítají.
3.4.2. Pro ostatní spolupracující vyvážející výrobce
(47)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezahrnutých do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku. Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí vypočtené pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku stanoveno na 24,6 % z ceny CIF na hranicích Unie před proclením.
(48)
Poté, co byl zveřejněn záměr Komise řízení ukončit, trval jeden spolupracující indický vyvážející výrobce na tom, aby byla přijata jeho žádost o individuální šetření, přičemž argumentoval tím, že dumpingové rozmezí zveřejněné pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, neodráželo jeho situaci.
(49)
Žádost o individuální šetření Komise doposud neposoudila, jelikož v případě zastavení řízení by již určení rozmezí nepředstavovalo problémem.
3.4.3. Pro nespolupracující vyvážející výrobce
(50)
Pokud jde o všechny ostatní vývozce v Indii, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Celkové množství vývozu uvedené v odpovědích obdržených při výběru vzorku od všech spolupracujících vyvážejících výrobců bylo porovnáno s celkovým dovozem z Indie, který byl zjištěn ze statistik Eurostatu. Zjištěný podíl spolupráce činil 97 %. Na tomto základě byla úroveň spolupráce považována za vysokou. Bylo proto považováno za vhodné stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce na úrovni odpovídající průměrnému dumpingovému rozpětí stanovenému pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku. Dostupné informace vskutku svědčí o tom, že průměrné vývozní ceny nespolupracujících vývozců v Indii v období šetření byly v souladu s cenami zjištěnými u spolupracujících vyvážejících výrobců. Navíc nic nenasvědčuje tomu, že by se v případě nespolupracujících vyvážejících výrobců běžné hodnoty lišily.
(51)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu stanovena na 24,6 % ceny CIF na hranice Unie před proclením.
4. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
4.1. Výroba v Unii
(52)
K zjištění celkové výroby v Unii byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(53)
Na tomto základě byla celková výroba Unie v období šetření odhadnuta na přibližně 52 000 tun. Tento údaj zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili, a odhadovaný objem výroby výrobců, kteří se v rámci tohoto řízení nepřihlásili.
(54)
Jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění, u výrobců v Unii, kteří se účastnili šetření, byl proveden výběr vzorku. Z 15 výrobců Unie, kteří poskytli data před zahájením řízení, byl vybrán vzorek pěti společností. Následně, jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění, se jedna společnost rozhodla, že nebude v rámci šetření spolupracovat. Zbývající spolupracující společnosti zařazené do vzorku představovaly přibližně 32 % celkové odhadované výroby Unie v období šetření a byly uznány za reprezentativní pro příslušné odvětví Unie.
4.2. Výrobní odvětví Unie
(55)
Má se za to, že všichni známí výrobci v Unii uvedení v 52. bodě odůvodnění tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a bude se na ně dále odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“.
5. ÚJMA
5.1. Úvod
(56)
Při vyhodnocování podstatných faktorů újmy byly použity také příslušné dovozní statistiky Eurostatu, údaje poskytnuté v podnětu a údaje shromážděné od výrobců v Unii před a po zahájení šetření, a to včetně ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(57)
Analýza újmy s ohledem na makroekonomické údaje, jako je kapacita výroby, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a produktivita, je založena na údajích celého výrobního odvětví Unie.
(58)
Analýza újmy s ohledem na mikroekonomické údaje, jako jsou ceny transakcí, ziskovost, peněžní toky, investice a návratnost investic, schopnost získávat kapitál, zásoby a mzdy, je založena na údajích celého výrobního odvětví Unie.
(59)
Čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku byli zařazeni do vzorku rovněž v případě přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření týkajících se dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli pocházejících z Číny a Tchaj-wanu, jenž byl ukončen dne 7. ledna 2012 (4). V rámci tohoto přezkumu byla do vzorku zařazena jedna další společnost, která v rámci současného šetření do vzorku zařazena nebyla. Vzhledem k tomu, že doba vyhrazená na analýzu újmy se překrývá s obdobím přezkumu před pozbytím platnosti, jsou údaje za roky 2008 a 2009 s výjimkou údajů jedné společnosti identické. Zveřejnění údajů za roky 2008 a 2009 by umožnilo dospět k údajům společnosti, která nebyla v aktuálním případě do vzorku zařazena. Proto byly mikroukazatele, jako jsou zásoby, mzdy, investice, peněžní toky, návratnost investic a ziskovost, indexovány.
5.2. Spotřeba v Unii
(60)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemů prodeje v Unii uskutečněného subjekty výrobního odvětví Unie uvedených v podnětu a prověřených odpověďmi na výběrové dotazníky a ověřenými údaji získanými od výrobců zařazených do vzorku. Navíc byl zohledněn také objem dovozu založený na údajích Eurostatu za posuzované období.
(61)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka 1
2008
2009
2010
Období šetření
Spotřeba Unie (v tunách)
120 598
101 143
122 345
131 457
Index (2008 = 100)
100
84
101
109
Zdroj: Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(62)
Během posuzovaného období vzrostla celková spotřeba na trhu EU o 9 %. V letech 2008 a 2009 došlo k dramatickému poklesu o 16 %, údajně v důsledku celosvětového negativního dopadu hospodářské krize na trh, načež se spotřeba v letech 2009 a 2010 opět zvýšila o 21 % a o dalších 7 % mezi rokem 2010 a obdobím šetření.
5.3. Dovoz z Indie
(63)
Během posuzovaného období se dovoz z Indie do Unie vyvíjel takto:
Tabulka 2
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu z Indie (v tunách)
14 546
18 883
21 914
24 072
Index (2008 = 100)
100
130
151
165
Podíl na trhu
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Index (2008 = 100)
100
155
149
152
Zdroj: Eurostat a odpovědi vyvážejících výrobců na dotazník
(64)
Během posuzovaného období vzrostl dovoz z Indie o celých 65 %. Tento nárůst byl nejvýraznější v letech 2008-2009, kdy dovoz skokově narostl o 30 % a spotřeba poklesla o 16 %. Meziročně se dovoz z Indie i nadále zvyšoval, a to o 16 % v roce 2010 a o 10 % v období šetření.
5.4. Ceny dovozu a cenové podbízení
Tabulka 3
2008
2009
2010
Období šetření
Průměrná cena (EUR/t)
3 531
2 774
2 994
3 216
Index (2008 = 100)
100
79
85
91
Zdroj: Eurostat a odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(65)
Průměrné ceny dovozu z Indie se během posuzovaného období snížily celkově o 9 % To vysvětluje nárůst podílu Indie na trhu z 12,1 % na 18,3 % za stejné období K největšímu nárůstu došlo v letech 2008 a 2009, kdy indičtí vývozci získali více než šest procentních bodů podílu na trhu.
(66)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z Indie prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(67)
Toto cenové srovnání bylo provedeno u jednotlivých typů obchodů na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentuální část obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na cenové podbízení v rozmezí od 3 % do 13 %. V tomto ohledu je třeba podotknout, že vyvážející výrobce v Indii, u kterého dumping zjištěn nebyl, měl nejvyšší rozpětí podbízení.
5.5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(68)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení vlivu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zhodnocení všech ekonomických ukazatelů stanovených pro výrobní odvětví Unie pro analyzované období.
5.5.1. Výrobní kapacita, výroba a vytížení kapacity
Tabulka 4
2008
2009
2010
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
69 514
56 396
62 213
51 800
Index (2008 = 100)
100
81
89
75
Výrobní kapacita (v tunách)
140 743
127 200
128 796
111 455
Index (2008 = 100)
100
90
92
79
Index využití kapacity
49 %
44 %
48 %
46 %
Index (2008 = 100)
100
90
98
94
Zdroj: výrobní odvětví Unie celkem
(69)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že v posuzovaném období výroba značně klesla, a to o 25 %. Zároveň se snížením poptávky poklesla výroba v roce 2009 prudce o 19 %, načež v roce 2010 vzrostla o přibližně 10 %. Během období šetření se výroba v Unii v porovnání s předchozím rokem opětovně snížila o přibližně 17 %, a to přesto, že se spotřeba v Unii zvýšila o 7 %.
(70)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila přibližně o 21 %. Využití kapacity v posuzovaném období rovněž značně pokleslo a trvale zůstávalo pod hranicí 50 %.
5.5.2. Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka 5
2008
2009
2010
Období šetření
Objem prodeje (tunách)
56 042
44 627
45 976
48 129
Index (2008 = 100)
100
80
82
86
Podíl na trhu
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Index (2008 = 100)
100
95
81
79
Zdroj: výrobní odvětví Unie celkem
(71)
V kontextu zvyšující se spotřeby (+9 %) se objem prodeje obdobných výrobků prodávaných prvnímu nezávislému odběrateli v Unii snížil v posuzovaném období o 14 %. V důsledku toho se podíl na trhu propadl ze 46,5 % v roce 2008 na 36,6 % v období šetření. Po prudkém propadu v roce 2009 (-20 %) se objemu prodeje v roce 2010 a v období šetření mírně zvýšil.
5.5.3. Růst
(72)
Spotřeba v Unii vzrostla v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření o 9 % Objem prodeje se však za stejnou dobu snížil o 14 % a podíl na trhu výrobního odvětví Unie o 21 %. Ve stejném období se dovoz z Indie značně zvýšil, a to o 65 %.
5.5.4. Zaměstnanost
Tabulka 6
2008
2009
2010
IP
Počet zaměstnanců
1 007
863
821
761
Index (2008 = 100)
100
86
82
76
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
Index (2008 = 100)
100
95
110
99
Zdroj: výrobní odvětví Unie celkem
(73)
Kvůli zmenšující se činnosti výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období odpovídajícím způsobem snížil i počet zaměstnanců o 24 %. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření se náklady na pracovní sílu zvýšily o 6 % na zaměstnance.
(74)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výkon na osobu a na rok, klesla v posuzovaném období mírně o 2 %. Své nejnižší hodnoty dosáhla v roce 2009, načež se až do období šetření zvyšovala.
5.5.5. Průměrné ceny jednotky v Unii
Tabulka 7
2008
2009
2010
Období šetření
Cena jednotky v EU pro nezávislé odběratele (EUR za tunu)
4 336
2 792
3 914
4 244
Index (2008 = 100)
100
64
90
98
Zdroj: odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(75)
Průměrné prodejní ceny se v posuzovaném období snížily o 2 %. V roce 2009 bylo výrobní odvětví Unie donuceno snížit své prodejní ceny o 36 %, a to v souvislosti s hospodářským poklesem a prudkým snížením dovozních cen z Indie (-21 %). Během roku 2010 a v průběhu období šetření se prodejní ceny výrobního odvětví Unie opět zvýšily.
(76)
Šetření ukázalo, že snížení prodejních cen v roce 2009 odráželo snížení nákladů, které se ve srovnání s úrovněmi z roku 2008 propadly o 18 %. Toto snížení nákladů pramenilo zejména ze snížení cen surovin, zejména pak u niklu, který má nestabilní cenovou dynamiku. Výrobní odvětví Unie však bylo s ohledem na expanzi levného dovozu z Indie v roce 2009 nuceno snížit své prodejní ceny o více, než představovalo snížení nákladů.
5.5.6. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
Tabulka 8
2008
2009
2010
IP
Ziskovost prodeje EU (v % čistého prodeje)
Index (2008 = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Peněžní tok
Index (2008 = 100)
- 100
-1 827
-40
171
Investice (EUR)
Index (2008 = 100)
100
29
59
6
Návratnost investic
Index (2008 = 100)
- 100
- 284
-59
-28
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(77)
Šetření ukázalo, že ačkoliv snížení cen částečně odráželo snížení nákladů, ceny ve výrobním odvětví Unie byly pod tlakem dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie. Ziskovost výrobního odvětví Unie měla od počátku posuzovaného období negativní tendenci. Zejména v roce 2009 bylo výrobní odvětví Unie s ohledem na expanzi levného dovozu z Indie nuceno snížit své prodejní ceny o více, než představovalo snížení nákladů. To vedlo v daném roce k výraznému snížení ziskovosti. V roce 2010 a v období šetření se ziskovost zlepšila, avšak stále zůstala negativní.
(78)
Peněžní tok, který reprezentuje schopnost odvětví samofinancovat svou činnost, se vyvíjel v podobném duchu jako ziskovost. Své nejnižší úrovně dosáhl v roce 2009, načež vykázal rostoucí tendenci a v období šetření se změnil na pozitivní.
(79)
Po investicích do výroby spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli v roce 2008 se v posuzovaném období investice snížily přibližně o 94 %. Návratnost investic prošla podobně negativním vývojem, když kopírovala negativními výsledky výrobního odvětví Unie v posuzovaném období a zůstala i nadále negativní.
(80)
Vývoj ziskovosti, peněžního toku a nízká úroveň investic poukazují na skutečnost, že výrobci v EU zařazení do vzorku mohli mít potíže se získáváním kapitálu.
5.5.7. Stav zásob
Tabulka 9
2008
2009
2010
Období šetření
Konečný stav zásob ve výrobním odvětví Unie
Index (2008 = 100)
100
92
100
103
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(81)
Stav zásob výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku během posuzovaného období vzrostl o 3 %. V roce 2009 se úroveň konečného stavu zásob snížila o 8 %; následně se v roce 2010 snížila o 8 % a v období šetření o 3 %.
5.5.8. Velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(82)
Je třeba připomenout, že u největšího indického vyvážejícího výrobce, který v období šetření představoval 87 % indického vývozu, nebyl dumping zjištěn. Dumpingový dovoz tudíž představoval 13 % celkového objemu dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli dovážených z Indie do Unie. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu z Indie lze dopad skutečných rozpětí dumpingu na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný.
5.6. Závěr ohledně újmy
(83)
Šetřením bylo prokázáno, že se většina ukazatelů újmy, jako je výroba (-25 %), využití kapacity (-6 %), objem prodeje (-14 %), podíl na trhu (-21 %) a zaměstnanost (-24 %) v posuzovaném období zhoršila. V kontextu rostoucí spotřeby se jak objem prodeje, tak podíl na trhu snížily. Objem prodeje se mírně zvýšil v roce 2010 a v období šetření, kdy byl srovnatelný s rokem 2009; výrobní odvětví Unie však nebylo schopno získat zpět svůj podíl na trhu s ohledem na expanzi dovozu z Indie, který v posuzovaném období vytrvale rostl, a to při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie neustále vykazovaly cenové podbízení.
(84)
Dále byly významně dotčeny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál.
(85)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
6.1. Úvod
(86)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Vedle dumpingového dovozu byly přezkoumány i jiné známé činitele, jež by mohly výrobnímu odvětví Unie současně způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
(87)
Je třeba připomenout, že u největšího indického vyvážejícího výrobce uvedeného ve 40 a 41 bodu odůvodnění, který v období šetření představoval 87 % indického vývozu, nebyl dumping zjištěn. Dumpingové ceny se tudíž v období šetření týkaly pouhých 13 % dovozu dotčeného výrobku z Indie do Unie. Podíl tohoto dumpingového dovozu na trhu představoval v období šetření 2 %.
6.2. Účinek dumpingového dovozu
(88)
Šetření prokázalo, že se spotřeba Unie v posuzovaném období zvýšila o 9 %, přičemž se objem prodeje výrobního odvětví unie snížil o 14 % a podíl na trhu poklesl o 21 %.
(89)
Pokud jde o ceny, bylo zjištěno, že průměrné dovozní ceny dumpingového dovozu lze v porovnání s průměrnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie na unijním trhu považovat za projev cenového podbízení. Byly však přibližně o 12 % vyšší, než ceny indických společností, u nichž dumping zjištěn nebyl.
(90)
Z výše uvedeného se zdá vyplývat, že omezený objem dumpingového dovozu z Indie, který se vyznačoval vyššími cenami než nedumpingový dovoz, mohl mít na zhoršení situace výrobního odvětví Unie velmi omezený nebo dokonce bezvýznamný vliv.
6.3. Účinky jiných činitelů
6.3.1. Nedumpingový dovoz z Indie
(91)
Celkový objem dovozu z Indie se v posuzovaném období zásadně zvýšil o 65 %, čímž jeho podíl na trhu vzrostl z 12,1 % na 18,3 %. Jak bylo nicméně vysvětleno výše, nedumpingový dovoz představoval v období šetření 87 % celkového objemu indického vývozu, což odpovídá v období šetření 15% podílu na trhu, v porovnání s 2% podílem dumpingového dovozu z Indie na trhu ve stejném období.
(92)
Ceny dovozu z Indie se v posuzovaném období snížily celkem o 9 %, přičemž byly vždy nižší než ceny dovozu ze zbytku světa a prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Za zmínku však stojí skutečnost, že průměrné ceny nedumpingového dovozu se ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie vyznačovaly větší mírou cenového podbízení než průměrné ceny dumpingového dovozu, jak je vysvětleno v 89 bodě odůvodnění.
6.3.2. Dovoz z ostatních třetích zemí
Tabulka 10
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu z jiných třetích zemí v tunách
50 010
37 633
54 454
59 255
Index (2008 = 100)
100
75
109
118
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Index (2008 = 100)
100
90
107
109
Průměrné ceny dovozu z jiných třetích zemí EUR/t
5 380
5 236
5 094
5 234
Index (2008 = 100)
100
97
95
97
Objem dovozu z Malajsie (v tunách)
13 712
9 810
9 611
9 966
Podíl dovozu z Malajsie na trhu
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Průměrná cena dovozu z Malajsie v EUR/t
4 203
2 963
3 324
3 633
Objem dovozu z Filipín (v tunách)
7 046
5 406
15 576
18 149
Podíl dovozu z Filipín na trhu
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Průměrná cena dovozu z Filipín v EUR/t
4 645
3 474
3 714
3 912
Objem dovozu z Čínské lidové republiky (v tunách)
2 332
2 452
3 217
3 288
Podíl dovozu z Čínské lidové republiky na trhu
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Průměrná cena dovozu z Čínské lidové republiky v EUR/t
4 004
4 561
5 272
5 648
Objem dovozu z Tchaj-wanu (v tunách)
4 304
3 703
6 451
6 640
Podíl dovozu z Tchaj-wanu na trhu
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Průměrná cena dovozu z Tchaj-wanu v EUR/t
5 092
4 719
4 755
4 943
Zdroj: Eurostat
(93)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli pocházejících z jiných třetích zemí do Unie zvýšil v posuzovaném období o 18 %. Zároveň se průměrné dovozní ceny v posuzovaném období snížily přibližně o 3 % a podíl uvedeného výrobku na trhu vzrostl přibližně o 9 %.
(94)
Od 19 listopadu 2005 platí antidumpingová opatření na dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a z Tchaj-wanu. Navzdory uvedeným opatřením došlo v posuzovaném období k výraznému nárůstu objemu dovozu z těchto dvou zemí, ačkoliv jeho podíl na trhu zůstal v období šetření spíše skromný, a to 2,5 % a 5,1 % Dalšími významnými zdroji dovozu jsou Filipíny a Malajsie. V posuzovaném období výrazně vzrostl zejména dovoz z Filipín, čímž se jeho podíl na trhu zvýšil z 5,8 % v roce 2008 na 13,8 % v období šetření.
(95)
Pokud jde o Malajsii, byl vývoj v posuzovaném období sestupný, nicméně dovoz z Malajsie stále představoval v období šetření 7,6 % podílu na trhu Objem dovozu z Filipín se v posuzovaném období výrazně zvýšil. Avšak jak vyplynulo ze šetření, byla průměrná dovozní cena z Filipín mnohem vyšší (konkrétně o 20 %), než průměrná cena indických spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli.
(96)
Pokud jde o dovozní ceny, zůstaly celkově průměrné ceny dovozu z jiných třetích zemí v posuzovaném období poměrně stabilní a byly vždy vyšší než průměrná cena výrobního odvětví Unie a průměrné ceny dovozu z Indie.
(97)
Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k závěru, že dovoz z jiných třetích zemí nezpůsobil podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
6.3.3. Hospodářská krize
(98)
Hospodářská krize částečně vysvětluje snížení spotřeby Unie v roce 2009. Je však záhodno poznamenat, že navzdory 16 % poklesu spotřeby v roce 2009 došlo ke 30 % nárůstu dovozu z Indie.
(99)
V roce 2010 a v období šetření spotřeba Unie vzrostla současně se všeobecným hospodářským oživením. Objem prodeje výrobního odvětví Unie se však zvýšil pouze mírně - o 3 % v roce 2010 a o 4,7 % v období šetření Pro srovnání dovoz z Indie ve stejných obdobích meziročně vzrostl o 16 % a o 10 %.
(100)
Za běžných hospodářských podmínek a v případě neexistence silného cenového tlaku a vyšších úrovní dovozu z Indie by se výrobní odvětví Unie mohlo potýkat s určitými problémy při vyrovnávání se s poklesem spotřeby a zvýšením fixních nákladů na jednotku kvůli nižšímu využití kapacity. Avšak levné dovozy z Indie, u kterých většinou dumping zjištěn nebyl, zesílily účinky hospodářského propadu a dokonce ani během všeobecného hospodářského oživení nebylo výrobní odvětví Unie schopno se zotavit a získat zpět svůj podíl na trhu, o který přišlo na úkor dovozu z Indie.
(101)
Přestože tedy není vyloučeno, že hospodářská krize v letech 2008-2009 mohla přispět ke zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie, nelze tvrdit, že měla podstatný dopad na újmu, kterou toto výrobní odvětví Unie utrpělo.
6.3.4. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku
Tabulka 12
2008
2009
2010
Období šetření
Objem vývozu v tunách
967
689
933
884
Index (2008 = 100)
100
71
97
91
Jednotková prodejní cena v eurech
4 770
3 060
4 020
4 313
Index (2008 = 100)
100
64
84
90
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(102)
Během posuzovaného období klesl objem vývozu uskutečněného výrobním odvětvím Unie zařazeným do vzorku o 9 %, přičemž jednotková prodejní cena poklesla o 10 %. Ačkoliv nelze vyloučit, že negativní vývoj výkonnosti vývozu mohl mít na výrobní odvětví Unie dodatečný negativní dopad, má se za to, že vzhledem k nízkému objemu vývozu v porovnání s prodejem na trhu Unie nebyl tento dopad s ohledem na zjištěnou újmu podstatný.
6.4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(103)
Výše uvedená analýza prokázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného dovozu pocházejícího z Indie i jeho podíl na trhu. Bylo rovněž zjištěno, že v rámci tohoto dovozu bylo ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie zjištěno cenové podbízení.
(104)
S ohledem na zjištění, že největší vyvážející výrobce v Indii, který v období šetření představoval 87 % indického dovozu do Unie, nevyvážel spojovací prostředky z korozivzdorné oceli za dumpingové ceny, se však usuzuje, že nelze dostatečně stanovit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem, který představoval pouhých 13 % celkového objemu dovezeného z Indie, a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Skutečně nelze tvrdit, že dumpingový indický dovoz mohl způsobit újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a to s ohledem na jeho omezený objem a velmi omezený podíl na trhu (2 %) a skutečnost, že jeho ceny byly v průměru o 12 % vyšší, než v případě nedumpingového dovozu.
(105)
Analýza dalších známých faktorů, které mohly způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, včetně nedumpingového dovozu, dovozu z jiných třetích zemí, hospodářské krize a vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku, ukázala, že újma, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, se zdá být způsobena nedumpingovým dovozem z Indie, který v období šetření představoval 87 % veškerého indického dovozu do Unie a jehož cena byla značně nižší než v případě dumpingového dovozu.
7. ZASTAVENÍ ANTIDUMPINGOVÉHO ŘÍZENÍ
(106)
Vzhledem k tomu, že neexistuje podstatná příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, má se za to, že antidumpingová opatření jsou zbytečná a toto antidumpingové řízení by proto mělo být zastaveno v souladu s čl. 9 odst. 2 základního nařízení.
(107)
Žadatel a všechny ostatní zúčastněné strany o tom byli informováni a dostali příležitost vyjádřit své stanovisko. Obdržená stanoviska nic nezměnila na závěru, že stávající antidumpingové řízení by mělo být zastaveno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Antidumpingové řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70, pocházejících z Indie, se zastavuje.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 22. března 2012.
32012D0163
L 084/36
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
ODLUKA KOMISIJE
od 22. ožujka 2012.
o prekidu antidampinškog postupka u vezi s uvozom određenih elemenata za pričvršćivanje od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije
(2012/163/EU)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. prosinca 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. Pokretanje postupka
(1)
Europska komisija („Komisija”) je 13. svibnja 2011. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (2) („obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje antidampinškog postupka u vezi s uvozom u Uniju određenih elemenata za pričvršćivanje od nehrđajućeg čelika i njihovih dijelova podrijetlom iz Indije („dotični proizvod”).
(2)
Komisija je istog dana putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (3) najavila pokretanje postupka protiv subvencioniranog uvoza u pogledu uvoza u Uniju određenih elemenata za pričvršćivanje od nehrđajućeg čelika i njihovih dijelova iz Indije i započela zaseban ispitni postupak.
(3)
Antidampinški postupak je pokrenut nakon pritužbe koju je 31. ožujka 2011. podnio Europski institut za industrijske elemente za pričvršćivanje (EiFi, „podnositelj pritužbe”) u ime proizvođača koji predstavljaju više od 25 % ukupne proizvodnje određenih elemenata za pričvršćivanje od nehrđajućeg čelika i njihovih dijelova iz Unije. Pritužba je sadržavala dokaz prima facie dampinga navedenog proizvoda i materijalne štete koja je iz njega proizlazi i koji se smatrao dostatnim za opravdanje pokretanja ispitnog postupka.
1.2. Stranke na koje se odnosi postupak
(4)
Komisija je o pokretanju postupka službeno obavijestila podnositelja pritužbe, ostale poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače izvoznike, poznate uvoznike, korisnike za koje se zna da na njih odnosi ispitni postupak i tijela Indije. Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zahtijevati raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.
(5)
Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
1.2.1. Odabir uzoraka proizvođačâ izvoznikâ u Indiji
(6)
S obzirom na očigledno velik broj proizvođača izvoznika u Indiji, u obavijesti o pokretanju postupka predviđen je odabir uzoraka radi utvrđivanja dampinga u skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe.
(7)
Kako bi se Komisiji omogućilo odlučivanje o tome je li odabir uzoraka potreban te, ako da, sam odabir uzoraka, proizvođači izvoznici iz Indije zamoljeni su da se u roku od 15 dana od datuma pokretanja ispitnog postupka jave Komisiji i dostave osnovne informacije o svojem izvozu i domaćoj prodaji, svojim točnim aktivnostima povezanima s proizvodnjom i prodajom dotičnog proizvoda te nazive i djelatnosti svih svojih povezanih društava uključenih u proizvodnju i prodaju dotičnog proizvoda tijekom razdoblja od 1. travnja 2010. do 31. ožujka 2011. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”).
(8)
Ukupno se javilo pet proizvođača izvoznika, uključujući grupacije povezanih društava iz Indije, dostavilo tražene informacije i pristalo na uključivanje u uzorak u roku utvrđenom u obavijesti o pokretanju postupka. Ta trgovačka društva koja surađuju prijavila su izvoz dotičnog proizvoda u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. Usporedba podataka Eurostata o uvozu i obujma izvoza dotičnog proizvoda u Uniju koji je pet trgovačkih društava koja surađuju prijavilo za razdoblje ispitnog postupka pokazala je da je suradnja indijskih proizvođača izvoznika bila gotovo 100 %. Stoga je uzorak odabran na temelju informacija koje je dostavilo pet proizvođača izvoznika.
(9)
U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe odabran je uzorak koji se temeljio na najvećem reprezentativnom obujmu izvoza dotičnog proizvoda u Uniju koji je bilo moguće razumno ispitati u raspoloživom roku. Na temelju informacija primljenih od proizvođačâ izvoznikâ, Komisija je odabrala uzorak od tri proizvođača izvoznika s najvećim obujmom izvoza u Uniju. Na temelju informacija iz uzorka, odabrana trgovačka društva ili grupacije su činile 99 % ukupnog obujma izvoza dotičnog proizvoda u Uniju tijekom RIP-a prema podacima proizvođača izvoznika koji surađuju. Stoga se smatralo da bi takav uzorak omogućio ograničavanje ispitnog postupka na razuman broj proizvođača izvoznika koje bi se moglo ispitati u raspoloživom vremenu, istodobno osiguravajući visoku razinu reprezentativnosti.
1.2.2. Odabir uzorka proizvođača izvoznika iz Indije koji surađuju
(10)
U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe o odabiru uzorka savjetovalo se s dotičnim strankama i indijskim tijelima. Dva proizvođača izvoznika izvan uzorka tražila su da ih se uključi u uzorak. Međutim, s obzirom na reprezentativnost predloženog uzorka, kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 8., zaključeno je da nije trebalo izmijeniti ili povećati uzorak.
1.2.3. Individualno ispitivanje trgovačkih društava koja nisu odabrana u uzorak
(11)
Dva proizvođača izvoznika koja surađuju i koja nisu uključena u uzorak, zatražila su individualno ispitivanje te odgovorila na antidampinški upitnik u roku.
(12)
S obzirom na zaključak da bi ovaj antidampinški postupak trebalo prekinuti zbog razloga navedenih nižu u tekstu, zahtjevi za individualno ispitivanje nisu dalje razmatrani.
1.2.4. Odabir uzoraka proizvođača iz Unije
(13)
S obzirom na očigledno veliki broj proizvođača iz Unije, u obavijesti o pokretanju postupka predviđen je odabir uzoraka radi utvrđivanja štete u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.
(14)
Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka objavila da je privremeno odabrala uzorak proizvođača iz Unije. Uzorak se sastojao od pet trgovačkih društava, od 15 proizvođača iz Unije koji su bili poznati prije pokretanja ispitnog postupka, odabranih na temelju obujma prodaje, njihove veličine i geografske lokacije u Uniji. Ona su predstavljala 37 % ukupne procijenjene proizvodnje u Uniji tijekom RIP-a. Zainteresirane stranke pozvane su da prouče spis i komentiraju primjerenost navedenog odabira u roku od 15 dana od datuma objavljivanja obavijesti o pokretanju postupka. Ni jedna zainteresirana stranka nije se protivila predloženom sastavljenom od pet trgovačkih društava.
(15)
Naknadno je jedno od pet trgovačkih društava iz Unije u uzorku povuklo svoju suradnju. Preostala četiri trgovačka društva u uzorku su predstavljala 31 % ukupne procijenjene proizvodnje u Uniji tijekom RIP-a. Stoga se uzorak smatrao reprezentativnim za industriju Unije.
1.2.5. Odabir uzoraka nepovezanih uvoznika
(16)
S obzirom na potencijalno velik broj uvoznika uključenih u postupak, odabir uzoraka uvoznika bio je predviđen u Obavijesti o pokretanju postupka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Dva uvoznika dostavila su zatražene podatke i pristala su na uključivanje u uzorak u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka. S obzirom na mali broj uvoznika koji su se javili odlučeno je ne primjenjivati odabir uzoraka.
1.3. Odgovori na upitnik i provjere
(17)
Komisija je poslala upitnike svim strankama, za koje se znalo da se to na njih odnosi, te svim ostalim strankama koje su se javile u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka. Upitnici su stoga poslani proizvođačima izvoznicima u uzorku iz Indije, proizvođačima u uzorku iz Unije, uvoznicima koji surađuju u Uniji i svim korisnicima za koje se zna da se ispitni postupak na njih odnosi.
(18)
Odgovori su primljeni od proizvođača izvoznika u uzorku i četiri proizvođača u uzorku iz Unije. Nijedan uvoznik ili korisnik nije odgovorio na upitnik.
(19)
Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje su dostavile zainteresirane stranke i koje je smatrala neophodnima za privremeno utvrđivanje dampinga, nastale štete i interesa Unije.
(20)
Jedna je stranka tvrdila da je jedan od proizvođača izvoznika imao previše zahtjeva za povjerljivosti podataka i nije dostavio dostatno smislenu javnu verziju svog odgovora na upitnik. Stoga informacije koje je dostavilo to trgovačko društvo ne bi trebalo uzimati u obzir i njega bi trebalo smatrati strankom koja ne surađuje u ispitnom postupku.
(21)
Međutim, nepovjerljiva verzija odgovora ovog proizvođača izvoznika, koju su činili početni odgovor i potpuna verzija temeljena na pisma za dopunu podataka, još je jednom procijenjena te je utvrđeno da je dostatno dovršena kako bi se mogla smatrati smislenim odgovorom za javnost. Stoga je ova tvrdnja odbačena.
(22)
Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih stranaka:
proizvođači iz Unije:
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s. n. c., Grumello del Monte, Italija,
-
Bontempi Vibo S.p. A., Rodengo Saiano, Italija,
-
Ugivis S.A., Belley, Francuska.
Proizvođači izvoznici u Indiji:
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maharaštra,
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maharaštra,
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gudžarat.
1.4. Razdoblje ispitnog postupka
(23)
Ispitni postupak u vezi s dampingom i štetom obuhvatio razdoblje od 1. travnja 2010. do 31. ožujka 2011. Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od siječnja 2008. do kraja RIP-a („razmatrano razdoblje”).
2. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
2.1. Dotični proizvod
(24)
Dotični proizvod su elementi za pričvršćivanje od nehrđajućeg čelika i njihovi dijelovi („SSF”) podrijetlom iz Indije, trenutačno obuhvaćeni oznakama KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 i 7318 15 70.
2.2. Istovjetni proizvod
(25)
Utvrđeno je da dotični proizvod, proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Indije, kao i proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije, imaju jednaka osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva, kao i istu osnovnu upotrebu. Stoga su se ti proizvodi smatrali istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
3. DAMPING
3.1. Uobičajena vrijednost
(26)
Za utvrđivanje uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija je najprije utvrdila je li domaća prodaja istovjetnog proizvoda indijskih proizvođača izvoznika nezavisnim kupcima u Indiji bila reprezentativna, tj. je li ukupni obujam te prodaje predstavljao najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje u Uniji tijekom RIP-a.
(27)
U slučaju jednog proizvođača izvoznika u uzorku je utvrđeno da nije ostvario reprezentativnu prodaju istovjetnog proizvoda na domaćem tržištu. Za tog se proizvođača izvoznika uobičajena vrijednost morala izračunati na temelju članka 2. stavka 3. Osnovne uredbe.
3.1.1. Proizvođači izvoznici u uzorku koji surađuju s ukupnim reprezentativnim obujmom domaće prodaje
(28)
Za proizvođače izvoznike u uzorku s ukupnom reprezentativnom domaćom prodajom Komisija je naknadno utvrdila vrste proizvoda koje na domaćem tržištu prodaju proizvođači izvoznici, koje su istovjetne ili izravno usporedive s vrstama koje se prodaju radi izvoza u Uniju.
(29)
Domaća prodaja konkretne vrste proizvoda smatrala se dostatno reprezentativnom kada je ukupni obujam te vrste proizvoda prodan na domaćem tržištu nezavisnim kupcima tijekom RIP-a predstavljao 5 % ili više ukupnog obujma prodaje usporedive vrste proizvoda za izvoz u Uniju.
(30)
Komisija je naknadno ispitala može li se domaća prodaja dotičnih trgovačkih društava smatrati ostvarenom u uobičajenom tijeku trgovine prema članku 2. stavku 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu za svaku vrstu proizvoda tijekom ispitnog postupka.
(31)
Kada je obujam prodaje vrste proizvoda, prodan po neto prodajnoj cijeni jednakoj ili višoj od izračunatog troška proizvodnje, iznosio više od 80 % ukupnog obujma prodaje navedene vrste, te kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila jednaka trošku proizvodnje ili viša od njega, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni. Navedena je cijena izračunana kao ponderirani prosjek cijena sve prodaje na domaćem tržištu iste vrste ostvarene tijekom RIP-a, bez obzira na to je li navedena prodaja bila profitabilna ili ne.
(32)
Kada je obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda iznosio 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje navedene vrste, ili kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila ispod troška proizvodnje, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni, izračunanoj kao ponderirani prosjek profitabilne prodaje samo navedene vrste.
(33)
Za vrste proizvoda koje se nisu prodavale u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu uobičajena vrijednost morala se odrediti na temelju članka 2. stavka 3. Osnovne uredbe. Stoga su prodajni, opći i administrativni troškovi („POA”) i razumna profitna marža dodani vlastitim prosječnim troškovima proizvodnje izvoznika prema vrsti proizvoda tijekom RIP-a. U skladu s člankom 2. stavkom 6. Osnovne uredbe, postotak za prodajne, opće i administrativne troškove i profitnu maržu temeljio se na ponderiranim prosječnim prodajnim, općim i administrativnim troškovima i profitnoj marži prodaje svake vrste proizvoda u uobičajenom tijeku odgovarajućeg proizvođača izvoznika.
3.1.2. Proizvođači izvoznici u uzorku koji surađuju bez ukupnog reprezentativnog obujma domaće prodaje
(34)
Za proizvođača izvoznika koji surađuje bez reprezentativne domaće prodaje, uobičajena vrijednost je izračunata u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe dodavanjem troškovima proizvodnje trgovačkog društva za istovjetni proizvod, troškova POA i razumne profitne marže prema vrsti proizvoda tijekom RIP-a. U skladu s člankom 2. stavkom 6. Osnovne uredbe, postotak za prodajne, opće i administrativne troškove i profitnu maržu temeljio se na ponderiranim prosječnim prodajnim, općim i administrativnim troškovima i profitnoj marži prodaje svake vrste proizvoda u uobičajenom tijeku proizvođača izvoznika.
3.2. Izvozna cijena
(35)
Izvozne cijene su utvrđene na temelju cijena koje su stvarno plaćene ili koje treba platiti za dotični proizvod u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe.
3.3. Usporedba
(36)
Usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene izvršena je na temelju cijene franko tvornica.
(37)
Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, napravljene su odgovarajuće prilagodbe na temelju razlika koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe.
(38)
Na toj su osnovi, kad je to bilo primjenjivo i opravdano, izvršene prilagodbe vezane uz troškove prijevoza, prekooceanskog prijevoza i osiguranja, manipuliranje, utovar i popratne troškove, troškove pakiranja, troškove kredita, popuste koji nisu navedeni na računu i provizije.
3.4. Dampinške marže
3.4.1. Za proizvođače izvoznike u uzorku koji surađuju
(39)
Za navedena trgovačka društva, ponderirana prosječna uobičajena vrijednost svake vrste dotičnog proizvoda koja se izvozila u Uniju uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste dotičnog proizvoda, kao što je predviđeno člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe.
(40)
Na temelju gore navedene metodologije, dampinške marže, izražena kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose kako slijedi:
Trgovačko društvo
Dampinška marža
Viraj Profiles Ltd.
0 %
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
37,6 %
Raajratna Ventures Ltd.
12,0 %
(41)
Međutim, trebalo bi napomenuti da je indijski proizvođač izvoznik, kod kojeg nije utvrđen damping, predstavljao 87 % indijskog izvoza u Uniju.
(42)
Na temelju analize Komisijinog dokumenta o objavi podataka, podnositelj pritužbe je izračunao razliku od 25 % između uobičajene vrijednosti utvrđene za proizvođače izvoznike u uzorku kod kojih je utvrđen damping i trgovačko društvo kod kojeg nije utvrđen damping. Podnositelj pritužbe je tvrdio da takva razlika ne može postojati na konkurentnom tržištu i da nije realna za industriju elemenata za pričvršćivanje od nehrđajućeg čelika. Štoviše, podnositelj pritužbe je tvrdio da je proizvođač izvoznik kod kojeg nije utvrđen damping nabavljao otpad od nehrđajućeg metala o povezanih društava u Uniji i da, kao posljedica toga, kupovne cijene ove sirovine nisu bile pouzdane za utvrđivanja troškova proizvodnje.
(43)
Uobičajena vrijednost za izvoznika koji surađuje i kod kojeg nije utvrđen damping temeljila se na troškovima proizvodnje prema vrsti proizvoda koji su niži od troškova za ostale proizvođače izvoznike koji surađuju. To uglavnom proizlazi iz činjenice da je navedeno trgovačko društvo samo proizvodi nehrđajući čelik od otpada od nehrđajućeg čelika te je, stoga, u potpunosti integrirano i ima koristi od ekonomije razmjera, dok potonja trgovačka društva nabavljaju žičane šipke od nehrđajućeg čelika, glavnu sirovinu za proizvodnju elemenata za pričvršćivanje od nehrđajućeg, na otvorenom tržištu, uključujući izvoznika koji surađuje kod kojeg nije utvrđen damping.
(44)
Uobičajena vrijednost za proizvođače izvoznike koji surađuju i kod kojih je utvrđen damping uglavnom se utvrđivala na temelju domaćih prodajnih cijena prema vrsti proizvoda. Na indijskom domaćem tržištu postoji samo ograničeno tržišno natjecanje, a izvoznik koji surađuje i kod kojeg nije utvrđen damping prodavao je samo nereprezentativne količine tijekom RIP-a na domaćem tržištu.
(45)
U pogledu nabave otpada od nehrđajućeg čelika od strane proizvođača izvoznika kod kojeg nije utvrđen damping, ispitni postupak je pokazao daje ovo trgovačko društvo dobilo otpad i od povezanih i od nepovezanih dobavljača, od kojih potonji predstavljaju više od 70 % dobivenih količina. Razine kupovne cijene za obje vrste nabave bile su usporedive uzimajući u obzir i vrstu otpada.
(46)
Kao posljedica toga, potvrđeno je utvrđivanje uobičajene vrijednost proizvođačâ izvoznikâ i odbačene su tvrdnje podnositelja pritužbe.
3.4.2. Za ostale proizvođače izvoznike koji surađuju
(47)
Ponderirana prosječna dampinška marža proizvođača izvoznika koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak izračunana je u skladu s odredbama članka 9. stavka 6. Osnovne uredbe, na temelju marža utvrđenih za proizvođače izvoznike u uzorku kod kojih je utvrđen damping. Na toj je osnovi dampinška marža izračunana za trgovačka društva koja surađuju, a nisu bila uključena u uzorak, utvrđena na 24,6 % cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno.
(48)
Jedan indijski proizvođač izvoznik koji surađuje je nakon objave namjere Komisije da prekine postupak zahtijevao da se njegov zahtjev za individualno ispitivanje prihvati, tvrdeći da dampinška marža objavljena za proizvođače izvoznike koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak, nije odražavala njegovu situaciju.
(49)
Komisija nije razmatrala zahtjev za individualno ispitivanje, jer u slučaju prekida postupka nije trebalo odlučivati o utvrđivanju marže.
3.4.3. Za proizvođače izvoznike koji ne surađuju
(50)
U pogledu svih ostalih izvoznika iz Indije, Komisija je najprije utvrdila razinu suradnje. Napravljena je usporedba između ukupne količine izvoza navedene u odgovorima na upitnik za uzorak primljenima od svih proizvođača izvoznika koji surađuju i ukupnog uvoza iz Indije prema Eurostatovim statističkim podacima. Utvrđen je postotak suradnje od 97 %. Na temelju toga se razina suradnje smatrala visokom. Smatralo se primjerenim odrediti dampinšku maržu za proizvođače izvoznike koji ne surađuju na razini koja odgovora prosječnoj dampinškoj marži utvrđenoj za proizvođače izvoznike u uzorku koji surađuju. Raspoložive informacije, naime, upućuju na to da su prosječne izvozne cijene indijskih izvoznika koji ne surađuju tijekom RIP-a bile u skladu s cijenama utvrđenima za proizvođače izvoznike koji surađuju. Osim toga, nema naznaka koje bi ukazivale na drukčije uobičajene vrijednosti za proizvođače izvoznike koji ne surađuju.
(51)
Na temelju toga, razina dampinga na području cijele zemlje je utvrđena na 24,6 % cijene CIF-a na granici Unije, neocarinjeno.
4. INDUSTRIJA UNIJE
4.1. Proizvodnja Unije
(52)
Svi raspoloživi podaci o proizvođačima iz Unije, uključujući podatke dane u pritužbi, podatke prikupljene od proizvođača iz Unije prije i nakon pokretanja ispitnog postupka te provjereni odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku korišteni su kako bi se utvrdila ukupna proizvodnja Unije.
(53)
Na temelju navedenog, ukupna proizvodnja Unije procijenjena je na oko 52 000 tona tijekom RIP-a. Taj iznos uključuje proizvodnju svih proizvođača iz Unije koji su se javili i procijenjenu proizvodnju proizvođača koji se nisu javili tijekom postupka.
(54)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi (13), odabir uzoraka je primijenjen na ispitane proizvođače iz Unije. Od 15 proizvođača iz Unije koji su dostavili podatke prije pokretanja postupka, odabran je uzorak o pet trgovačkih društava. Kako je objašnjeno u gornjoj uvodnoj izjavi (15), jedno trgovačko društvo je naknadno odlučilo ne sudjelovati u ispitnom postupku. Preostala trgovačka društva u uzorku koja surađuju predstavljala su oko 32 % ukupne procijenjene proizvodnje u Uniji tijekom RIP-a i smatralo se da su reprezentativni za industriju Unije.
4.2. Industrija Unije
(55)
Smatra se da svi poznati proizvođači iz Unije iz gornje uvodne izjave (52) čine industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe te ih se dalje u tekstu navodi kao „industrija Unije”.
5. ŠTETA
5.1. Uvodne napomene
(56)
Odgovarajući statistički podaci Eurostata o uvozu, zajedno s podacima dostavljenima u pritužbi i podaci prikupljeni od proizvođača iz Unije prije i nakon pokretanja ispitnog postupka, uključujući provjerene odgovore na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku korišteni su prilikom evaluacije odgovarajućih čimbenika štete.
(57)
Analiza štete u pogledu makroekonomskih podataka, kao što su proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost i produktivnost, temelji se na podacima industrije Unije kao cjeline.
(58)
Analiza štete u pogledu mikroekonomskih pokazatelja kao što su cijene transakcije, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala, zalihe i plaće, temelji se na podacima proizvođača iz Unije u uzorku.
(59)
Četiri proizvođača iz Uniju u uzorku odabrana su i u uzorak za reviziju nakon isteka antidampinških mjera primjenjivih na uvoz SSF-a podrijetlom iz Kine i Tajvana, zaključenu 7. siječnja 2012. (4). U toj je reviziji jedno drugo trgovačko društvo, koje nije uključeno u ovaj ispitni postupak, bilo uključeno u uzorak. S obzirom na to da se razmatrano razdoblje za analizu štete vremenski podudara s razdoblje revizije nakon isteka mjera, podaci za 2008.i 2009. su istovjetni, osim podataka za jedno trgovačko društvo. Objavljivanjem podataka za 2008. i 2009. mogli bi se dobiti podaci trgovačkog društva koje nije uključeno u uzorak u ovom slučaju. Stoga su mikropokazatelji kao što su zalihe, plaće, ulaganja, novčani tok, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala, indeksirani.
5.2. Potrošnja u Uniji
(60)
Potrošnja Unije utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije u Uniji navedenog u pritužbi i unakrsno uspoređena s odgovorima na upitnike o odabiru uzorka i provjerenim podacima od proizvođačâ u uzorku. Osim toga, obujam uvoza temeljen na podacima Eurostata za razmatrano razdoblje, također, su uzeti u obzir.
(61)
Na temelju toga, potrošnja Unije razvijala se kako slijedi:
Tablica 1.
2008.
2009.
2010.
RIP
Potrošnja Unije (u tonama)
120 598
101 143
122 345
131 457
Indeks (2008. = 100)
100
84
101
109
Izvor: Eurostat, podaci iz pritužbe i odgovori na upitnik.
(62)
Ukupna potrošnja na tržištu EU-a povećala se za 9 % tijekom razmatranog razdoblja. Između 2008. i 2009. došlo je do jakog pada za 16 %, navodno kao posljedica negativnih učinaka gospodarske krize na tržište na svjetskoj razini, nakon čega se potrošnja oporavila za 21 % između 2009. i 2010. te dodatno za 7 % između 2010. i RIP-a.
5.3. Uvoz iz Indije
(63)
Uvoz iz Indije u Uniju tijekom razmatranog razdoblja razvijao se na sljedeći način:
Tablica 2.
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam uvoza iz Indije (u tonama)
14 546
18 883
21 914
24 072
Indeks (2008. = 100)
100
130
151
165
Tržišni udio
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Indeks (2008. = 100)
100
155
149
152
Izvor: Eurostat i odgovori na upitnik proizvođačâ izvoznikâ.
(64)
Obujam uvoza iz Indije povećao se značajno za 65 % tijekom razmatranog razdoblja. Taj rast je bio najveći između 2008. i 2009. kada se uvoz naglo povećao za 30 %, a potrošnja smanjila za 16 %. U usporedbi s prethodnom godinom, indijski uvoz se stalno povećavao tijekom 2010. (+ 16 %) i tijekom RIP-a (+ 10 %).
5.4. Cijene uvoza i sniženje cijena
Tablica 3.
2008.
2009.
2010.
RIP
Prosječna uvozna cijena (EUR/tona)
3 531
2 774
2 994
3 216
Indeks (2008. = 100)
100
79
85
91
Izvor: Eurostat i odgovori na upitnik proizvođačâ iz EU- u uzorku.
(65)
Prosječna uvozna cijena iz Indije smanjila se ukupno za 9 % tijekom razmatranog razdoblja. To objašnjava povećanje tržišnog udjela Indije s 12,1 % na 18,3 % tijekom istog razdoblja. Najveće povećanje dogodilo se između 2008. i 2009., kada su indijski izvoznici dobili više od 6 postotnih bodova tržišnog udjela.
(66)
Kako bi se utvrdilo sniženje cijena tijekom RIP-a, ponderirane prosječne prodajne cijene prema vrsti proizvoda proizvođača iz Unije koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu cijene franko tvornica, uspoređene su s odgovarajućim ponderiranim prosječnim cijenama dampinškog uvoza iz Indije, a koje su naplaćene prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije i utvrđene na temelju vrijednosti CIF uz odgovarajuće prilagodbe za postojeće carine i troškove nakon uvoza.
(67)
Usporedba cijena napravljena je za svaku vrstu za poslove na istoj razini trgovine, primjereno prilagođena prema potrebi, nakon odbijanja rabata i popusta. Rezultat usporedbe, izražen kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom RIP-a, pokazao je sniženje cijena u rasponu od 3 % do 13 %. Trebalo bi napomenuti u ovom pogledu da je indijski proizvođač izvoznik, kod kojeg nije utvrđen damping, imao najveću maržu sniženja cijena.
5.5. Gospodarsko stanje industrije Unije
(68)
U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe, ispitivanje učinka dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je procjenu svih gospodarskih pokazatelja utvrđenih za industriju Unije tijekom razmatranog razdoblja.
5.5.1. Proizvodni kapacitet, proizvodnja i iskorištenost kapaciteta
Tablica 4.
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam proizvodnje (u tonama)
69 514
56 396
62 213
51 800
Indeks (2008. = 100)
100
81
89
75
Proizvodni kapacitet (u tonama)
140 743
127 200
128 796
111 455
Indeks (2008. = 100)
100
90
92
79
Iskorištenost kapaciteta
49 %
44 %
48 %
46 %
Indeks (2008. = 100)
100
90
98
94
Izvor: ukupna industrija Unije.
(69)
Gornja tablica pokazuje da se proizvodnja značajno smanjila za 25 % tijekom razmatranog razdoblja. U skladu s padom potražnje, proizvodnja se naglo smanjila 2009. za 19 % nakon čega se oporavila 2010. za oko 10 %. Iako se potrošnja Unije povećala za 7 %, proizvodnja Unije se tijekom RIP-a ponovno smanjila za otprilike 17 % u usporedbi s prethodnom godinom.
(70)
Proizvodni kapacitet industrije Unije smanjio se za otprilike 21 % tijekom razmatranog razdoblja. Iskorištenost kapaciteta, također, se smanjila tijekom razmatranog razdoblja i stalno se zadržavala ispod razine od 50 %.
5.5.2. Obujam prodaje i tržišni udio
Tablica 5.
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam prodaje (u tonama)
56 042
44 627
45 976
48 129
Indeks (2008. = 100)
100
80
82
86
Tržišni udio
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Indeks (2008. = 100)
100
95
81
79
Izvor: ukupna industrija Unije
(71)
U kontekstu povećanja potrošnje (+ 9 %), obujam prodaje istovjetnog proizvoda prodan prvom nezavisnom kupcu u Uniji smanjio se za 14 % tijekom razmatranog razdoblja. Stoga je tržišni udio pao s 46,5 % 2008. na 36,6 % tijekom RIP-a. Nakon snažnog pada 2009. (- 20 %), obujam prodaje se blago oporavio 2010. i tijekom RIP-a.
5.5.3. Rast
(72)
Potrošnja Unije povećala se između 2008. i RIP-a za 9 %. Međutim, obujam prodaje i tržišni udio industrije Unije smanjili su se tijekom tog razdoblja za 14 %, odnosno 21 %. Istodobno se uvoz iz Indije značajno povećao za 65 %.
5.5.4. Zaposlenost
Tablica 6.
2008.
2009.
2010.
RIP
Broj zaposlenika
1 007
863
821
761
Indeks (2008. = 100)
100
86
82
76
Produktivnost (jedinica po zaposleniku)
Indeks (2008. = 100)
100
95
110
99
Izvor: ukupna industrija Unije
(73)
Zbog aktivnosti smanjenja broja radnika u industriji Unije, broj zaposlenika smanjio se u skladu s tim za 24 % tijekom razmatranog razdoblja. Između 2008. i RIP-a troškovi rada po zaposleniku su povećani za 6 %.
(74)
Produktivnost radne snage industrije Unije, mjerena kao proizvodnja po osobi zaposlenoj po godini, blago se smanjila za 1 % tijekom razmatranog razdoblja. Dosegla je najnižu razinu 2009., nakon čega se počela oporavljati prema RIP-u.
5.5.5. Prosječne jedinične cijene u Uniji
Tablica 7.
2008.
2009.
2010.
RIP
Jedinična cijena u EU-u za nepovezane kupce (eura po toni)
4 336
2 792
3 914
4 244
Indeks (2008. = 100)
100
64
90
98
Izvor: odgovori na upitnik proizvođačâ u uzorku.
(75)
Prosječne prodajne cijene su se smanjile za 2 % tijekom razmatranog razdoblja. Industrija Unije je 2009. bila prisiljena smanjiti svoje prodajne cijene za 36 % u kontekstu gospodarskog pada i velikog smanjenja uvoznih cijena iz Indije (- 21 %). Prodajne cijene industrije Unije su se ponovno oporavile tijekom 2010. i RIP-a.
(76)
Ispitni postupak je pokazao da je smanjenje prodajnih cijena 2009. odražavalo smanjenje troškova koji su pali za 18 % u usporedbi s razinama iz 2008. Ovo smanjenje troškova uglavnom je bilo posljedica smanjenja cijena sirovina, posebno cijena nikla koji ima nestabilnu dinamiku cijena. Međutim, industrija Unije je bila prisiljena smanjiti svoje prodajne cijene više od pada troškova s obzirom na širenje jeftinog indijskog uvoza 2009.
5.5.6. Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
Tablica 8.
2008.
2009.
2010.
RIP
Profitabilnost prodaje EU-a (% neto prodaje)
Indeks (2008. = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Novčani tok
Indeks (2008. = 100)
- 100
-1 827
-40
- 171
Ulaganja (EUR)
Indeks (2008. = 100)
100
29
59
6
Povrat ulaganja
Indeks (2008. = 100)
- 100
- 284
-59
-28
Izvor: odgovori na upitnik proizvođača iz EU-a u uzorku.
(77)
Ispitni postupak je pokazao da, čak i ako je smanjenje prodajnih cijena djelomično odražavalo smanjenje troškova, cijena industrije Unije bila je pod pritiskom uvoza SSF-a iz Indije. Profitabilnost industrije Unije je bila negativna od početka razmatranog razdoblja. Posebno je 2009. industrija Unije je bila prisiljena smanjiti svoje prodajne cijene više od pada troškova s obzirom na širenje jeftinog indijskog uvoza. To je dovelo do značajnog pogoršanja profitabilnost te godine. Međutim, profitabilnost se poboljšala 2010. i tijekom RIP-a, no još je uvijek ostala negativna.
(78)
Novčani tok, odnosno sposobnost industrije da sama financira svoje aktivnosti, slijedio je sličan trend kao i profitabilnost. Najnižu je razinu dosegao 2009., nakon koje je zabilježen rast te je postao pozitivan tijekom RIP-a.
(79)
Nakon ulaganja 2008. u proizvodnju SSF-a, ulaganja su se smanjila za oko 94 % tijekom razmatranog razdoblja. Povrat ulaganja je pokazao sličan negativni razvoj u skladu s negativnim rezultatima koje je ostvarila industrija Unije tijekom razmatranog razdoblja i uvijek je bio negativan.
(80)
Razvoj profitabilnosti, novčanog toka i niska razina ulaganja ukazuje na činjenicu da su se proizvođači iz Unije mogli suočiti s poteškoćama prilikom prikupljanja kapitala.
5.5.7. Zalihe
Tablica 9.
2008.
2009.
2010.
RIP
Završne zalihe industrije Unije
Indeks (2008. = 100)
100
92
100
103
Izvor: odgovori na upitnik proizvođača iz EU-a u uzorku.
(81)
Razina zaliha industrije Unije u uzorku se povećala za 3 % tijekom razmatranog razdoblja. Razina završnih zaliha 2009. se smanjila za 8 %. Nakon toga se 2010. se povećala za 8 % i za 3 % tijekom RIP-a.
5.5.8. Visina st marže dampinga i oporavak od prošlog dampinga
(82)
Podsjeća se da kod najvećeg indijskog proizvođača izvoznika, koji predstavlja 87 % indijskog izvoza u Uniju tijekom RIP-a, nije utvrđen damping. Slijedom toga, dampinški uvoz je činio 13 % ukupnog obujma SSF-a izvezenog iz Indije u Uniju. S obzirom na obujam, tržišni udio i cijene dampinškog uvoza iz Indije, učinak stvarnih marži dampinga na industriju Unije može se smatrati zanemarivim.
5.6. Zaključak o šteti
(83)
Ispitni postupak je pokazao da se većina pokazatelja štete, kao što su proizvodnja (- 25 %), iskorištenost kapaciteta (- 6 %), obujam prodaje (- 14 %), tržišni udio (- 21 %) i zaposlenost (- 24 %) pogoršala tijekom razmatranog razdoblja. U kontekstu sve veće potrošnje, obujam prodaje i tržišni udio zabilježili su pad. Obujam prodaje se blago oporavio 2010. i tijekom RIP-a u usporedbi s 2009. Međutim, industrija Unije nije mogla vratiti svoj izgubljeni tržišni udio s obzirom na širenje indijskog uvoza koji se stalno povećavao tijekom razmatranog razdoblja po cijenama koje se stalno snižavale cijene industrije Unije.
(84)
Nadalje, pokazatelji štete vezani uz financijski rezultat industrije Unije, kao što su novčani tok i profitabilnost, bili su ozbiljno pogođeni. To znači da je sposobnost industrije Unije za prikupljanje kapitala bila narušena.
(85)
Na temelju gore navedenog, zaključeno je da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.
6. UZROČNOST
6.1. Uvod
(86)
Ispitano je, u skladu s člankom 3. stavcima 6. i 7. Osnovne uredbe, je li dampinški uvoz podrijetlom iz Indije prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u mjeri koja se može smatrati materijalnom. Poznati čimbenici, osim dampinškog uvoza, koji su u isto vrijeme mogli prouzročiti štetu industriji Unije, također su ispitani kako bi se osiguralo da se moguća šteta koju su prouzročiti ti ostali čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu.
(87)
Podsjeća se da kod najvećeg indijskog proizvođača izvoznika, navedenog u uvodnim izjavama (40) i (41), koji predstavlja 87 % indijskog izvoza u Uniju tijekom RIP-a, nije utvrđen damping. Stoga je samo 13 % indijskog uvoza dotičnog proizvoda u Uniju tijekom RIP-a ostvareno po dampinškim cijenama. Taj dampinški uvoz je tijekom RIP-a imao tržišni udio od 2 %.
6.2. Učinak dampinškog uvoza
(88)
Ispitni je postupak pokazao da se potrošnja Unije povećala za 9 % tijekom razmatranog razdoblja, dok se obujam prodaje industrije Unije smanjio za 14 %, a tržišni udio pao za 21 %.
(89)
U pogledu cijena, utvrđeno je da su prosječne uvozne cijene dampinškog uvoza snižavale prosječne prodajne cijene industrije Unije na tržištu Unije. Međutim, bile su oko 12 % više od cijena indijskog trgovačkog društva kod kojeg nije utvrđen damping.
(90)
Na temelju gore navedenog se smatra da je ograničeni obujam dampinškog uvoza iz Indije, koji je imao veće cijene od nedampinškog uvoza, mogao imao samo vrlo ograničenu ulogu, ako ikakvu, u pogoršanju stanje industrije Unije.
6.3. Učinak ostalih čimbenika
6.3.1. Nedampinški uvoz iz Indije
(91)
Ukupni obujam uvoza iz Indije značajno se povećao za 65 % tijekom razmatranog razdoblja, povećavši njegov tržišni udio s 12,1 % na 18,3 %. Međutim, kako je gore objašnjeno, nedampinški uvoz je predstavljao 87 % ukupnog obujma indijskog izvoza tijekom RIP-a, što odgovara tržišnom udjelu od 15 % tijekom RIP-a, za razliku od tržišnog udjela od 2 % dampinškog uvoza iz Indije u istom razdoblju.
(92)
Cijene uvoza iz Indije ukupno su se smanjile za 9 % u razmatranom razdoblju, pri čemu su uvijek bile niže od uvoznih cijena iz ostatka svijeta i prodajnih cijena industrije Unije. Međutim, treba napomenuti da je utvrđeno, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (89), da su prosječne cijene nedampinškog uvoza snižavale cijene industrije Unije više od cijena dampinškog uvoza.
6.3.2. Uvoz iz ostalih trećih zemalja
Tablica 10.
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja u tonama
50 010
37 633
54 454
59 255
Indeks (2008. = 100)
100
75
109
118
Tržišni udio uvoza iz ostalih trećih zemalja
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Indeks (2008. = 100)
100
90
107
109
Prosječna cijena uvoza iz ostalih zemalja u eurima po toni
5 380
5 236
5 094
5 234
Indeks (2008. = 100)
100
97
95
97
Obujam uvoza iz Malezije (u tonama)
13 712
9 810
9 611
9 966
Tržišni udio uvoza iz Malezije
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Prosječna cijena uvoza iz Malezije u eurima po toni
4 203
2 963
3 324
3 633
Obujam uvoza s Filipina (u tonama)
7 046
5 406
15 576
18 149
Tržišni udio uvoza s Filipina
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Prosječna cijena uvoza s Filipina u eurima po toni
4 645
3 474
3 714
3 912
Obujam uvoza iz Narodne Republike Kine (u tonama)
2 332
2 452
3 217
3 288
Tržišni udio uvoza iz Narodne Republike Kine
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Prosječna cijena uvoza iz Narodne Republike Kine u eurima po toni
4 004
4 561
5 272
5 648
Obujam uvoza s Tajvana (u tonama)
4 304
3 703
6 451
6 640
Tržišni udio uvoza iz Tajvana
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Prosječna cijena uvoza s Tajvana u eurima po toni
5 092
4 719
4 755
4 943
Izvor: Eurostat
(93)
Prema podacima Eurostata, obujam uvoza SSF-a u Uniju podrijetlom iz ostalih trećih zemalja povećao se za 18 % tijekom razmatranog razdoblja. Istodobno su se prosječne uvozne cijene smanjile za oko 3 % tijekom razmatranog razdoblja, a njihov tržišni udio se povećao za otprilike 9 %.
(94)
Antidampinške mjere na snazi na uvoz SSF-a iz Narodne Republike Kine i Tajvana uvedene su 19. studenoga 2005. Unatoč mjerama se uvoz iz te dvije zemlje značajno povećao tijekom razmatranog razdoblja, iako su tržišni udjeli ostali prilično skromni, na 2,5 % odnosno 5,1 % tijekom RIP-a. Ostali glavni izvori uvoza su Filipini i Malezija. Posebno se uvoz s Filipina značajno povećao tijekom razmatranog razdoblja, povećavši svoj tržišni udio s 5,8 % 2008. na 13,8 % tijekom RIP-a.
(95)
U Maleziji se uvoz smanjivao tijekom razmatranog razdoblja, no još uvijek je imao tržišni udio od 7,6 % tijekom RIP-a. Obujam uvoza s Filipina povećao se značajno tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, kako se pokazalo tijekom ispitnog postupka, prosječna uvozna cijena s Filipina je bila puno viša, odnosno oko 20 % viša od prosječne cijene indijskog SSF-a.
(96)
U pogledu uvoznih cijena, ukupne prosječne cijene uvoza iz ostalih trećih zemalja ostale su relativno stabilne tijekom razmatranog razdoblja i uvijek su bile iznad prosječnih prodajnih cijena industrije Unije i prosječnih uvoznih cijena iz Indije.
(97)
Na temelju navedenog, zaključeno je da uvoz iz ostalih trećih zemalja nije prouzročio materijalnu štetu koju je pretrpjela industrija Unije.
6.3.3. Gospodarska kriza
(98)
Gospodarska kriza djelomično objašnjava smanjenje potrošnje Unije 2009. Međutim, treba napomenuti da unatoč smanjenju potrošnje od 16 % 2009., obujam indijskog uvoza se povećao za 30 %.
(99)
Potrošnja Unije se 2010. i tijekom RIP-a povećavala u skladu s općih gospodarskim oporavkom. Međutim, obujam prodaje industrije Unije povećao se slabo, za 3 % 2010. i 4,7 % tijekom RIP-a. To je uspoređeno s godišnjim povećanjem indijskog uvoza za 16 % odnosno 10 %.
(100)
U uobičajenim gospodarskim uvjetima te kod izostanka jačeg pritiska na cijene i povećanih razina uvoza iz Indije, industrija Unije mogla je naići na poteškoće prilikom suočavanja sa smanjenjem potrošnje i povećanjem fiksnih jediničnih troškova zbog smanjene iskorištenosti kapaciteta koju je zabilježila. Međutim, jeftini indijski uvoz, kod kojeg je utvrđeno da većina nije bila dampinška, pojačao je učinak gospodarskog pada te čak i tijekom općeg gospodarskog oporavka, industrija Unije nije se mogla oporaviti i vratiti tržišni udio izgubljen u koristi indijskog uvoza.
(101)
Stoga, iako je gospodarska kriza 2008.-2009. mogla doprinijeti slabim rezultatima industrije Unije, ne može se smatrati da imala materijalni učinak na štetno stanje industrije Unije.
6.3.4. Realizacija izvoza industrije Unije u uzorku
Tablica 12.
2008.
2009.
2010.
RIP
Izvozna prodaja u tonama
967
689
933
884
Indeks (2008. = 100)
100
71
97
91
Jedinična prodajna cijena u eurima
4 770
3 060
4 020
4 313
Indeks (2008. = 100)
100
64
84
90
Izvor: odgovori na upitnik proizvođača iz EU-a u uzorku.
(102)
Tijekom razmatranog razdoblja se obujam izvozne prodaje industrije Unije u uzorku smanjio za 9 %, a prosječna prodajna cijena za 10 %. Iako se ne može isključiti da je negativni trend realizacije izvoza mogao imati daljnji negativni učinak na industriju Unije, smatra se da, s obzirom na mali obujam izvoza u odnosu na prodaju na tržištu Unije, taj učinak nije bio materijalan u pogledu utvrđene štete.
6.4. Zaključak o uzročnosti
(103)
Gornja analiza je pokazala bitno povećanje obujma i tržišnog udjela jeftinog uvoza podrijetlom iz Indije tijekom razmatranog razdoblja. Također je utvrđeno da je taj uvoz stalno snižavao cijene koje je industrija Unije naplaćivala na tržištu Unije.
(104)
Međutim, s obzirom na nalaz da najveći indijski proizvođač izvoznik, koji je predstavljao 87 % indijskog izvoza u Uniju tijekom RIP-a nije izvozio SSF u Uniju po dampinškim cijenama, smatra se da se uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza, koji čini samo 13 % ukupne količine izvezene iz Indije, i štete koju je industrija Unije pretrpjela ne može dostatno utvrditi. Naime, ne može se tvrditi da je dampinški indijski izvoz, s obzirom na njegov ograničeni obujam i vrlo ograničeni tržišni udio (2 %) i činjenicu da su njegove cijene u prosjeku bile 12 % više od cijena nedampinškog uvoza, prouzročio štetu koju je pretrpjela industrija Unije.
(105)
Analiza ostalih poznatih čimbenika, koji su mogli prouzročiti štetu industriji Unije, uključujući nedampinški uvoz, uvoz iz ostalih trećih zemalja, gospodarsku krizu i realizaciju izvoza industrije Unije u uzorku, pokazala je da se čini kako je šteta koju je pretrpjela industrija Unije posljedica učinka nedampinškog uvoza iz Indije koji je predstavljao 87 % cjelokupnog indijskog izvoza u Uniju tijekom RIP-a i koji je ostvaren po značajno nižim cijenama od dampinškog uvoza.
7. PREKID ANTIDAMPINŠKOG POSTUPKA
(106)
Zbog izostanka materijalne uzročno-posljedične veze između dampinškog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije, smatra se da su antidampinške mjere nepotrebne i stoga bi ovaj antidampinški postupak trebalo prekinuti u skladu s člankom 9. stavkom 2. Osnovne uredbe.
(107)
Podnositelj pritužbe i sve ostale zainteresirane stranke obaviještene su na odgovarajući način i dana im je mogućnost da iznesu svoje komentare. Primljeni komentari nisu promijenili zaključak da bi ovaj antidampinški postupak trebalo prekinuti,
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Prekida se antidampinški postupak u vezi s uvozom određenih elemenata za pričvršćivanje od nehrđajućeg čelika i njihovih dijelova, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 i 7318 15 70, podrijetlom iz Indije.
Članak 2.
Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Sastavljeno u Bruxellesu 22. ožujka 2012.