NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1233/2010
ze dne 15. prosince 2010,
kterým se mění nařízení (ES) č. 663/2009 o zavedení programu na podporu hospodářského oživení prostřednictvím finanční pomoci Společenství pro projekty v oblasti energetiky
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 194 odst. 1 písm. c) této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 (3) zavedlo Evropský program oživení energetiky (EEPR) na podporu hospodářského oživení poskytnutím částky 3,98 miliard EUR na roky 2009 a 2010.
(2)
Tímto nařízením by neměl být dotčen záměr přidělit do konce roku 2010 co největší díl z částky 3,98 miliard EUR na podprogramy uvedené v kapitole II nařízení (ES) č. 663/2009. Bylo nicméně zjištěno, že určitý díl z této částky nebude v rámci uvedených podprogramů přidělen.
(3)
V duchu strategie Evropa 2020 pro udržitelný růst a zaměstnanost a v souladu s klimaticko-energetickým balíčkem Unie a akčním plánem pro energetickou účinnost z roku 2006 přispěje rozvoj dalších obnovitelných zdrojů energie a podpora energetické účinnosti k ekologicky šetrnému růstu, budování konkurenčního a udržitelného hospodářství a řešení změny klimatu. Podporou těchto politik vytvoří Unie nová pracovní místa a příležitosti na „zeleném trhu“, čímž podpoří rozvoj konkurenceschopného, zajištěného a udržitelného hospodářství. V této souvislosti má zásadní význam spolupráce mezi různými úrovněmi řízení (víceúrovňová správa věcí veřejných).
(4)
Poskytnutí vyšší finanční pobídky představuje klíčový prvek při snižování překážek, které jsou tvořeny vysokými počátečními náklady, a pro stimulace zlepšení v oblasti udržitelné energetiky. Je tedy třeba vytvořit zvláštní finanční nástroj (dále jen „nástroj“), jenž by využil finanční prostředky podle kapitoly II nařízení (ES) č. 663/2009, které nelze přidělit do konce roku 2010. Vytvoření tohoto nástroje by mělo být posuzováno s ohledem na Iniciativu pro financování udržitelné energetiky navrženou Komisí. Nástroj by měl podpořit rozvoj projektů v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie a usnadnit financování investičních projektů v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie místními, regionálními a celostátními orgány veřejné moci, zejména v městském prostředí. V rámci tohoto postupu by měla být věnována pozornost součinnosti s ostatními finančními zdroji dostupnými v členských státech, jako jsou strukturální fondy a Fond soudržnosti, nástroj evropské energetické pomoci na místní úrovni (ELENA) a Evropský fond pro regionální rozvoj podle nařízení (ES) č. 397/2009 (4), aby se finanční nástroje navzájem nepřekrývaly.
(5)
Podpora investic do udržitelné energetiky je nejefektivnější a nejprospěšnější, je-li zaměřena na místní úroveň. V řádně odůvodněných případech však může být efektivnější zaměřit se na celostátní úroveň, například z důvodů spojených s dostupností či fungováním příslušných správních struktur.
(6)
Ve snaze maximalizovat v krátkodobém horizontu dopad finančních zdrojů Unie by měl být nástroj spravován jedním nebo více finančními zprostředkovateli, například mezinárodními finančními institucemi. Výběr těchto finančních zprostředkovatelů by měl být proveden na základě jejich prokázané schopnosti využít finanční prostředky co nejúčinněji a nejefektivněji s cílem dosáhnout v co nejkratším čase co nejvyšší účasti dalších veřejných a soukromých investorů a co nejvyššího pákového efektu mezi financováním Unií a celkovými investicemi v zájmu významného zvýšení objemu investic v Unii. V období finanční a hospodářské krize, která má obzvláště nepříznivý dopad na finance místních a regionálních orgánů veřejné moci, by se však mělo zajistit, aby jim obtížná rozpočtová situace nebránila v přístupu k uvedeným finančním prostředkům.
(7)
V souladu s nařízením (ES) č. 663/2009 by z nástroje měly být financovány pouze investiční projekty, které mají rychlý, měřitelný a významný dopad na oživení hospodářství v Unii, na zvýšenou energetickou bezpečnost a na snížení emisí skleníkových plynů. Investiční projekty tohoto typu přispívají k ekologicky šetrnému růstu, rozvoji konkurenčního, propojeného, udržitelného a ekologicky šetrného hospodářství a také k ochraně zaměstnanosti, tvorbě pracovních míst a řešení změny klimatu, v souladu s cíli strategie „Evropa 2020“.
(8)
Na výběr a způsobilost projektů financovaných tímto nástrojem je třeba použít kritéria stanovená v nařízení (ES) č. 663/2009. Jako podstatný prvek je třeba zvážit i zeměpisnou vyváženost projektů, aby se zajistilo, že toto nařízení bude mít vliv na hospodářské oživení v celé Unii, a jako zohlednění skutečnosti, že v některých členských státech projekty dosud nebyly financovány podle kapitoly II nařízení (ES) č. 663/2009 nebo byly takto financovány pouze zčásti.
(9)
Vzhledem k požadovanému krátkodobému hospodářskému dopadu tohoto nařízení by doba od přijetí žádosti o schválení projektu do konečného rozhodnutí o ní neměla překročit šest měsíců.
(10)
Jednotlivé právní závazky k realizaci rozpočtových závazků podle kapitoly IIa by měly být učiněny do 31. března 2011.
(11)
Nástroj by neměl předjímat využití souhrnného rozpočtu Unie a případná budoucí opatření v oblasti financování, včetně energetického sektoru, ale měl by být považován spíše za mimořádné opatření přijaté v období hospodářských obtíží.
(12)
Z důvodu naléhavé potřeby řešit hospodářskou krizi by výdaje vzniklé na základě kapitoly II nařízení (ES) č. 663/2009 měly být způsobilé od 13. července 2009, neboť mnoho žadatelů požadovalo způsobilost výdajů od podání žádosti o grant v souladu s článkem 112 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5) („finanční nařízení“). Výdaje vzniklé na základě kapitoly IIa nařízení (ES) č. 663/2009 by měly být způsobilé od 1. ledna 2011.
(13)
Z důvodu naléhavé potřeby řešit hospodářskou krizi by toto nařízení mělo vstoupit v platnost okamžikem vyhlášení,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny nařízení (ES) č. 663/2009
Nařízení (ES) č. 663/2009 se mění takto:
1)
V článku 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Toto nařízení zavádí finanční nástroj (dále jen „nástroj“) na podporu iniciativ v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie.“
2)
Článek 3 se mění takto:
a)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Jednotlivé právní závazky podle kapitoly II k realizaci rozpočtových závazků přijatých v letech 2009 a 2010 se učiní do 31. prosince 2010. Jednotlivé právní závazky podle kapitoly IIa se učiní do 31. března 2011.“;
b)
doplňuje se nový odstavec, který zní:
„3. Finanční zprostředkovatelé popsaní v příloze II se snaží přidělit veškeré finanční prostředky z příspěvku Unie dostupné v rámci nástroje na investiční projekty a na technickou pomoc pro projekty v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie do 31. března 2014. Po tomto dni nesmějí být z příspěvku Unie přiděleny žádné finanční prostředky. Veškeré finanční prostředky z příspěvku Unie nepřidělené finančními zprostředkovateli do 31. března 2014 se vrátí do souhrnného rozpočtu Unie. Finanční prostředky z příspěvku Unie přidělené na investiční projekty jsou investovány na stanovenou dobu, která nesmí překročit lhůtu 31. března 2034. Unie má právo na výnos ze své investice do nástroje po celou dobu životnosti nástroje v poměru odpovídajícím jejímu příspěvku do nástroje a v souladu se svými podílnickými právy.“
3)
Vkládá se nová kapitola, která zní:
„KAPITOLA IIa
FINANČNÍ NÁSTROJ
Článek 21a
Finanční prostředky, které nelze přidělit podle kapitoly II
1. Finanční prostředky, ke kterým podle čl. 3 odst. 2 nelze učinit jednotlivé právní závazky podle kapitoly II na částku 146 344 644,50 EUR, jsou určeny pro finanční nástroj uvedený v čl. 1 odst. 4 pro účely vytvoření vhodných finančních nástrojů ve spolupráci s finančními institucemi s cílem důrazně podnítit projekty v oblasti energetické účinnosti a projekty na využití obnovitelných zdrojů energie.
2. Nástroj se provádí v souladu s přílohou II. U stanovení čl. 23 odst. 1 se na nástroj nepoužije.
3. Úvěrová angažovanost Unie v rámci nástroje, včetně poplatků za správu a dalších způsobilých nákladů, je omezena na částku ve výši příspěvku Unie do nástroje uvedenou v odstavci 1 a souhrnný rozpočet Unie nesmí být nijak dále zatížen.“
4)
Článek 22 se zrušuje.
5)
Článek 23 se mění takto:
a)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Pomoc EEPR se vztahuje pouze na výdaje spojené s projektem a vynaložené příjemci a v případě projektů podle článku 9 i třetími stranami, kteří odpovídají za uskutečnění projektu. Výdaje vzniklé na základě kapitoly II mohou být způsobilé od 13. července 2009.“;
b)
vkládá se nový odstavec, který zní:
„2a. Finanční pomoc poskytnutá na základě kapitoly IIa se vztahuje na výdaje spojené s investičními projekty a technickou pomocí pro projekty v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie, jež vznikly příjemcům popsaným v části A bodě 3 přílohy II. Tyto výdaje mohou být způsobilé od 1. ledna 2011.“
6)
Článek 27 se mění takto:
a)
vkládá se nový odstavec, který zní:
„1a. Do 30. června 2013 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě hodnotící zprávu v polovině období o opatřeních přijatých podle kapitoly IIa a zaměří se při tom na:
a)
efektivnost nákladů, pákový efekt a adicionalitu, které nástroj prokázal;
b)
důkazy o řádném finančním řízení;
c)
míru, v jaké nástroj dosáhl cílů uvedených v tomto nařízení;
d)
rozsah, v jakém je třeba nadále z nástroje poskytovat podporu projektům v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie.
Hodnotící zprávu v polovině období podle potřeby, a zejména pokud je posouzení opatření přijatých podle kapitoly IIa provedené Komisí kladné, doprovodí legislativní návrh na prodloužení platnosti nástroje.“;
b)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů hodnotící zprávu o výsledcích dosažených EEPR a v souladu s čl. 27 odst. 4 finančního nařízení.“
7)
V článku 28 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Zpráva obsahuje informace o všech režijních nákladech spojených s vytvořením a prováděním nástroje zřízeného podle kapitoly IIa.“
8)
Příloha se nově označuje jako „Příloha I“ a doplňuje se nová příloha, která zní:
„PŘÍLOHA II
FINANČNÍ NÁSTROJ
A. Provádění finančního nástroje pro projekty udržitelné energetiky
1. Působnost nástroje
Tento finanční nástroj (dále jen ‚nástroj‘) se použije na rozvoj projektů v oblasti úspor energie, energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie a usnadní financování investic do těchto oblastí místními, regionálními a v řádně odůvodněných případech i celostátními orgány veřejné moci. Tento nástroj se provádí v souladu s ustanoveními finančního nařízení a prováděcích pravidel k němu o pověření úkoly plnění rozpočtu.
Nástroj se použije na projekty v oblasti udržitelné energetiky, zejména v městském prostředí. To zahrnuje zejména projekty zaměřené na:
a)
veřejné a soukromé budovy s použitím řešení z oblasti energetické účinnosti nebo obnovitelných zdrojů energie včetně řešení využívajících informační a komunikační technologie;
b)
investice do vysoce energeticky účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, včetně mikrokogenerace, a do sítí dálkového vytápění či chlazení, zejména z obnovitelných zdrojů energie;
c)
decentralizované zdroje obnovitelné energie vybudované v místním prostředí a jejich začlenění do elektrických rozvodných sítí;
d)
mikrogeneraci z obnovitelných zdrojů energie;
e)
čistou městskou dopravu podporující zvýšenou energetickou účinnost a integraci obnovitelných zdrojů energie s důrazem na veřejnou dopravu, dopravní prostředky na elektrický a vodíkový pohon a snížení emisí skleníkových plynů;
f)
místní infrastrukturu včetně účinného osvětlení venkovní veřejné infrastruktury (včetně pouličního osvětlení), řešení v oblasti uchovávání elektrické energie, inteligentních metod měření a inteligentních sítí, které plně využívají informačních a komunikačních technologií;
g)
technologie v oblasti energetické účinnosti a obnovitelné energie s inovačním a hospodářským potenciálem využívající nejlepší dostupné postupy.
Tento nástroj lze použít také k poskytnutí pobídek a technické pomoci a zvýšení informovanosti místních, regionálních a celostátních orgánů s cílem optimálně využít strukturální fondy a Fond soudržnosti, a zejména v oblastech, v nichž se zlepšení týkají energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie v obytných a jiných stavbách. Nástroj podpoří investiční projekty, u nichž je prokázána hospodářská a finanční životaschopnost, s cílem zajistit návratnost investic přidělených z nástroje a přilákat veřejné a soukromé investory. Nástroj tak může být mimo jiné využit k vytváření rezerv a přidělování kapitálu na financování půjček, záruk, vlastního kapitálu a dalších finančních produktů. Dále může být až 15 % finančních prostředků uvedených v článku 21a použito na poskytování technické pomoci místním, regionálním či celostátním orgánům při vytváření a úvodním zavádění technologií souvisejících s projekty v oblasti energetické účinnosti a energie z obnovitelných zdrojů.
2. Součinnost
Při poskytování finanční nebo technické pomoci je třeba dbát i na součinnost s dalšími finančními zdroji dostupnými v členských státech, jako jsou strukturální fondy a Fond soudržnosti a nástroj evropské energetické pomoci na místní úrovni (ELENA), aby se finanční nástroje vzájemně nepřekrývaly.
3. Příjemci
Příjemci nástroje jsou orgány veřejné moci, pokud možno na místní a regionální úrovni, a veřejné či soukromé subjekty jednající jménem těchto orgánů.
B. Spolupráce s finančními zprostředkovateli
1. Výběr a obecné požadavky, včetně nákladů
Nástroj se zřídí ve spolupráci s jedním nebo více finančními zprostředkovateli a je otevřen účasti vhodných investorů. Výběr finančních zprostředkovatelů se provede na základě jejich prokázané schopnosti využít financování nejúčinnějším a nejefektivnějším způsobem v souladu s pravidly a kritérii stanovenými v této příloze.
Komise zajistí, aby celková výše režijních nákladů spojených s vytvořením a prováděním nástroje včetně poplatků za vedení a dalších způsobilých nákladů fakturovaných finančními zprostředkovateli byla co nejnižší, v souladu s osvědčenými postupy pro podobné nástroje a při zachování požadované kvality nástroje.
Plnění příspěvku Unie do nástroje zajišťuje Komise v souladu s články 53 a 54 finančního nařízení.
Finanční zprostředkovatelé jsou povinni dodržovat požadavky na pověření úkoly plnění rozpočtu stanovené ve finančním nařízení a prováděcích pravidlech k němu, zejména pokud jde o pravidla o zadávání zakázek, požadavky na vnitřní kontrolu, účetnictví a externí audit. Tito finanční zprostředkovatelé neobdrží jiné platby než poplatky za vedení nebo náklady spojené se zavedením a prováděním tohoto nástroje.
Podrobné podmínky týkající se zřízení nástroje a jeho rámcové podmínky, včetně sledování a kontroly, stanoví jedna nebo více dohod mezi Komisí a finančními zprostředkovateli.
2. Dostupnost informací
V rámci nástroje se veškeré informace o řízení programu dotýkající se zúčastněných stran zveřejní on-line. Týká se to zejména postupů podávání žádostí, informací o osvědčených postupech a přehledu projektů a zpráv.
C. Podmínky financování a kritéria způsobilosti a výběru
1. Působnost financování
V souladu s touto přílohou je uplatnění nástroje omezeno na financování:
a)
investičních projektů, které mají rychlý, měřitelný a významný dopad na oživení hospodářství v Unii, zvýšenou energetickou bezpečnost a snížení emisí skleníkových plynů, a
b)
technické pomoci pro projekty v oblasti energetické účinnosti a energie z obnovitelných zdrojů.
2. Činitele, k nimž je třeba přihlédnout
Při výběru projektů je zvláštní pozornost věnována zeměpisné vyváženosti.
Při financování investičních projektů je náležitá pozornost věnována dosažení významného pákového efektu mezi celkovými investicemi a prostředky Unie s cílem významně zvýšit objem investic v Unii. Pákový efekt se však může u jednotlivých investičních projektů lišit v závislosti na řadě činitelů, jako je skutečná velikost a typ projektu, a na místních podmínkách včetně velikosti a finančních schopností příjemce.
3. Podmínky pro přístup orgánů veřejné moci k financování z nástroje
Orgány veřejné moci žádající o financování investičních projektů a technické pomoci pro projekty v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie musí splňovat tyto podmínky:
a)
učinily nebo se chystají učinit politický závazek zmírňovat změnu klimatu, případně včetně stanovení konkrétních cílů, například týkajících se zvyšování energetické účinnosti nebo využívání energie z obnovitelných zdrojů;
b)
buď usilují o vytvoření víceletých strategií pro zmírňování změny klimatu a případně pro dosažení svých cílů, nebo se účastní víceleté strategie na místní, regionální či celostátní úrovni za účelem zmírnění změny klimatu;
c)
přijaly veřejnou odpovědnost za pokrok v dosahování jimi vytyčené celkové strategie.
4. Kritéria způsobilosti a výběru investičních projektů financovaných z nástroje
Investiční projekty financované z nástroje musí splňovat tato kritéria způsobilosti a výběru:
a)
kvalitní a technicky odpovídající přístup;
b)
kvalita a efektivnost nákladů financování pro celou investiční fázi opatření;
c)
zeměpisné vyvážení všech projektů, na něž se vztahuje toto nařízení;
d)
propracovanost, definovaná jako dosažení investiční fáze, a co nejdřívější vznik podstatných kapitálových výdajů;
e)
míra, ve které je provádění opatření zdrženo nedostatečným přístupem k financování;
f)
míra, ve které budu finanční prostředky z nástroje stimulovat financování z veřejných a soukromých zdrojů;
g)
kvantifikované socioekonomické dopady;
h)
kvantifikované dopady na životní prostředí.
5. Kritéria způsobilosti a výběru projektů technické pomoci financovaných z nástroje
Projekty technické pomoci financované z nástroje musí splňovat kritéria způsobilosti a výběru uvedená v bodě 4 písm. a), c), e), f) a g).“
Článek 2
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 15. prosince 2010.
32010R1233
L 346/5
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
15.12.2010.
UREDBA (EU) br. 1233/2010 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 15. prosinca 2010.
o izmjeni Uredbe (EZ) br. 663/2009 o uspostavljanju programa za potporu gospodarskom oporavku dodjelom financijske pomoći Zajednice projektima u području energetike
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 194. stavak 1. točku (c),
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
nakon savjetovanja s Odborom regija,
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),
budući da:
(1)
Uredbom (EZ) br. 663/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (3) uspostavljen je Europski energetski program za oporavak (EEPR) radi potpore gospodarskom oporavku dodjelom financijske omotnice u iznosu od 3,98 milijardi EUR za 2009. i 2010. godinu.
(2)
Ovom se Uredbom ne bi smjelo dovoditi u pitanje cilj dodjele što je moguće većeg dijela financijske omotnice u iznosu od 3,98 milijardi EUR do kraja 2010. godine potprogramima iz poglavlja II. Uredbe (EZ) br. 663/2009. Međutim, utvrđeno je da dio navedenog iznosa neće biti izdvojen u okviru tih potprograma.
(3)
U duhu strategije Europa 2020 za održivi rast i radna mjesta te u skladu s klimatsko-energetskim paketom EU-a te Akcijskim planom za energetsku učinkovitost iz 2006. godine, razvoj dodatnih izvora obnovljive energije i promicanje energetske učinkovitosti doprinijeli bi zelenom rastu, izgradnji konkurentnog i održivoga gospodarstva te borbi protiv klimatskih promjena. Podupiranjem tih politika Unija će stvoriti nova radna mjesta i ekološki prihvatljive prilike na tržištu, time unapređujući i razvoj konkurentnog, sigurnog i održivoga gospodarstva. Suradnja među različitim razinama vlasti (višerazinsko upravljanje) nužna je u ovom kontekstu.
(4)
Pružanje većih financijskih poticaja ključan je element pri uklanjanju prepreka koje čine visoki inicijalni troškovi, kao i pri poticanju održivih energetskih poboljšanja. Zbog toga bi trebalo stvoriti zaseban financijski instrument (dalje u tekstu „instrument”), kako bi se iskoristilo financiranje na temelju poglavlja II. Uredbe (EZ) br. 663/2009 koje se ne može izdvojiti do kraja 2010. godine. Stvaranje instrumenta trebalo bi razmotriti u svjetlu inicijative za financiranje održive energije koju je predložila Komisija. Instrument bi trebao podržati razvoj projekata u području energetske učinkovitosti i obnovljive energije te olakšati financiranje investicijskih projekata povezanih s energetskom učinkovitosti i obnovljivom energijom od strane lokalnih, regionalnih i nacionalnih tijela javne vlasti, posebno u urbanim okruženjima. U tom bi postupku trebalo posvetiti pozornost sinergijama s drugim financijskim sredstvima dostupnima u državama članicama, kao što su strukturni i kohezijski fondovi, Europski instrument za lokalnu energetsku podršku (ELENA) i Europski fond za regionalni razvoj na temelju Uredbe (EZ) br. 397/2009 (4), kako bi se izbjegla preklapanja s drugim financijskim instrumentima.
(5)
Podrška ulaganjima u području održive energije može biti najučinkovitija i najkorisnija kada je usmjerena na lokalnu razinu. Međutim, u opravdanim slučajevima može biti djelotvornije usmjeriti se na nacionalnu razinu, primjerice zbog razloga povezanih s dostupnosti ili funkcioniranjem odgovarajućih upravnih struktura.
(6)
Kako bi se kratkoročno maksimalno uvećao učinak financiranja Unije, instrumentom bi trebao upravljati jedan ili više financijskih posrednika, kao što su međunarodne financijske institucije. Odabir takvih financijskih posrednika trebao bi se provoditi na temelju njihove demonstrirane sposobnosti da koriste financijska sredstva na najučinkovitiji i najdjelotvorniji način, s ciljem da se u najkraćem mogućem vremenu maksimalno uveća sudjelovanje drugih javnih i privatnih ulagača te postigne najveći učinak poluge između financijskih sredstava Unije i ukupnog ulaganja, kako bi se ostvarila značajna ulaganja u Uniji. Međutim, u vrijeme financijske i gospodarske krize koja posebno negativno utječe na financije lokalnih i regionalnih vlasti, trebalo bi osigurati da teška proračunska situacija tih vlasti ne spriječi njihov pristup financijskim sredstvima.
(7)
U skladu s Uredbom (EZ) br. 663/2009 investicijske projekte trebalo bi financirati na temelju instrumenta samo ako imaju brz, mjerljiv i značajan utjecaj na gospodarski oporavak u Uniji, veću energetsku sigurnost i smanjenje emisija stakleničkih plinova. Takvi investicijski projekti doprinose zelenom rastu, razvoju konkurentnog, povezanog, održivog i zelenoga gospodarstva, kao i zaštiti zaposlenosti, stvaranju radnih mjesta i borbi protiv klimatskih promjena, u skladu s ciljevima strategije „Europa 2020”.
(8)
Kriterije iz Uredbe (EZ) br. 663/2009 trebalo bi primijeniti na odabir i prihvatljivost projekata financiranih na temelju instrumenta. Trebalo bi voditi računa i o geografskoj uravnoteženosti projekata kao bitnom elementu, kako bi se osigurao učinak ove Uredbe na gospodarski oporavak u cijeloj Uniji, te radi činjenice da u nekim državama članicama projekti nisu ili su samo djelomično financirani na temelju poglavlja II. Uredbe (EZ) br. 663/2009.
(9)
S obzirom na zahtijevani kratkoročni gospodarski učinak ove Uredbe, razdoblje od zaprimanja prijave projekta do konačne odluke ne bi smjelo biti dulje od šest mjeseci.
(10)
Pojedinačne pravne obveze za provedbu proračunskih obveza na temelju poglavlja II.a trebalo bi preuzeti do 31. ožujka 2011.
(11)
Instrument ne bi smio predstavljati presedan u pogledu korištenja općeg proračuna Unije i mogućih budućih mjera financiranja, uključujući energetski sektor, već bi ga trebalo smatrati iznimnom mjerom usvojenom u razdoblju gospodarskih teškoća.
(12)
Zbog potrebe za hitnim rješavanjem gospodarske krize izdaci nastali na temelju poglavlja II. Uredbe (EZ) br. 663/2009 trebali bi biti prihvatljivi od 13. srpnja 2009. jer su mnogi podnositelji zahtjeva zatražili da izdaci budu prihvatljivi od podnošenja prijave za dodjelu financijske pomoći u skladu s člankom 112. Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 od 25. lipnja 2002. o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (5) (dalje u tekstu „Financijska uredba”). Izdaci nastali na temelju poglavlja II.a trebali bi biti prihvatljivi od 1. siječnja 2011.
(13)
Zbog potrebe za hitnim rješavanjem gospodarske krize ova bi Uredba trebala stupiti na snagu neposredno nakon objave,
DONIJELI SU OVU UREDBU:
Članak 1.
Izmjene Uredbe (EZ) br. 663/2009
Uredba (EZ) br. 663/2009 mijenja se kako slijedi:
1.
U članku 1. dodaje se sljedeći stavak:
„Ovom Uredbom predviđa se stvaranje financijskog instrumenta (dalje u tekstu ‚instrument’) za potporu inicijativama u području energetske učinkovitosti i obnovljive energije.”.
2.
Članak 3. mijenja se kako slijedi:
(a)
stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
„2. Pojedinačne pravne obveze na temelju poglavlja II. za provedbu proračunskih obveza preuzetih 2009. i 2010. godine preuzimaju se do 31. prosinca 2010. Pojedinačne pravne obveze na temelju poglavlja II.a preuzimaju se do 31. ožujka 2011.”;
(b)
dodaje se sljedeći stavak:
„3. Financijski posrednici koji su opisani u Prilogu II. nastoje dodijeliti sva financijska sredstva iz doprinosa Unije, koja su dostupna u okviru instrumenta, investicijskim projektima i tehničkoj podršci za projekte u području energetske učinkovitosti i obnovljive energije do 31. ožujka 2014. Nakon tog datuma više se iz doprinosa Unije ne dodjeljuju financijska sredstva. Sva financijska sredstva iz doprinosa Unije koja financijski posrednici nisu dodijelili do 31. ožujka 2014. vraćaju se u opći proračun Unije. Financijska sredstva iz doprinosa Unije koja su dodijeljena investicijskim projektima ostaju uložena u određenom razdoblju koje traje najdulje do 31. ožujka 2034. Unija ima pravo na povrat od vlastitih ulaganja u instrument za vrijeme trajanja instrumenta, razmjerno svojem doprinosu instrumentu i u skladu sa svojim dioničarskim pravima.”
3.
Umeće se sljedeće poglavlje:
„POGLAVLJE II.a
FINANCIJSKI INSTRUMENT
Članak 21.a
Financijska sredstva koja se ne mogu izdvojiti na temelju poglavlja II.
1. Financijska sredstva koja u skladu s člankom 3. stavkom 2. ne mogu podlijegati pojedinačnim pravnim obvezama na temelju poglavlja II., u iznosu od 146 344 644,50 EUR, namjenjuju se instrumentu iz članka 1. četvrtog stavka s ciljem razvijanja primjerenih instrumenata financiranja u suradnji s financijskim institucijama, kako bi se značajno potakli projekti energetske učinkovitosti i projekti za iskorištavanje obnovljivih izvora energije.
2. Instrument se provodi u skladu s Prilogom II. Članak 23. stavak 1. ne primjenjuje se na instrument.
3. Izloženost Unije instrumentu, uključujući naknade za upravljanje i druge prihvatljive troškove, ograničuje se na iznos doprinosa Unije tom instrumentu, koji je naveden u stavku 1., i nema drugih financijskih obveza za opći proračun Unije.”
4.
Članak 22. briše se.
5.
Članak 23. mijenja se kako slijedi:
(a)
stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
„2. Pomoć EEPR pokriva samo izdatke u vezi s projektom koji nastaju korisnicima i, u pogledu projekata iz članka 9., također trećim osobama odgovornima za provedbu projekta. Izdaci nastali na temelju poglavlja II. mogu biti prihvatljivi od 13. srpnja 2009.”;
(b)
umeće se sljedeći stavak:
„2.a Financijska pomoć na temelju poglavlja II.a pokriva izdatke povezane s investicijskim projektima i tehničkom podrškom za projekte u području energetske učinkovitosti i obnovljive energije, koji nastaju korisnicima opisanima u Prilogu II. dijelu A točki 3. Ti izdaci mogu biti prihvatljivi od 1. siječnja 2011.”
6.
Članak 27. mijenja se kako slijedi:
(a)
umeće se sljedeći stavak:
„1.a Komisija do 30. lipnja 2013. Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće na polovini razdoblja o evaluaciji mjera koje su poduzete na temelju poglavlja II.a, s posebnim naglaskom na:
(a)
troškovnu učinkovitost, učinak poluge i dodatnost koju je demonstrirao instrument;
(b)
dokaze o dobrom financijskom upravljanju;
(c)
mjeru u kojoj je instrument ostvario ciljeve određene u ovoj Uredbi;
(d)
mjeru u kojoj je potrebna daljnja podrška u okviru instrumenta za projekte povezane s energetskom učinkovitosti i energijom iz obnovljivih izvora.
Prema potrebi, a posebno ako Komisija pozitivno ocjenjuje mjere poduzete na temelju poglavlja II.a, izvješće na polovini razdoblja o evaluaciji popraćeno je zakonodavnim prijedlogom za nastavak instrumenta.”;
(b)
stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
„3. Komisija Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija podnosi izvješće o evaluaciji postignutih rezultata EEPR-a i u skladu s člankom 27. stavkom 4. Financijske uredbe.”
7.
U članku 28. dodaje se sljedeći stavak:
„Izvješće sadržava informacije o svim općim troškovima povezanima s uspostavljanjem i provedbom instrumenta osnovanog na temelju poglavlja II.a.”
8.
Prilogu se ime mijenja u „Prilog I.” i dodaje se sljedeći prilog:
„PRILOG II.
FINANCIJSKI INSTRUMENT
A. Provedba financijskog instrumenta za projekte u području održive energije
1. Područje primjene instrumenta
Financijski instrument (dalje u tekstu ‚instrument’) koristi se za razvoj projekata u području štednje energije, energetske učinkovitosti i obnovljive energije te olakšava financiranje ulaganja u tim područjima od strane lokalnih, regionalnih i, u opravdanim slučajevima, nacionalnih tijela javne vlasti. Instrument se provodi u skladu s odredbama o delegaciji zadaća izvršavanja proračuna, utvrđenima u Financijskoj uredbi i njezinim provedbenim pravilima.
Instrument se koristi za projekte u području održive energije, posebno u urbanim okruženjima. To posebno uključuje projekte koji se odnose na:
(a)
javne i privatne zgrade s ugrađenim rješenjima za energetsku učinkovitost i/ili obnovljivu energiju, uključujući ona koja se temelje na korištenju informacijskih i komunikacijskih tehnologija (ICT);
(b)
ulaganja u visoko energetski učinkovitu kogeneraciju (CHP), uključujući mikrokogeneraciju, te mreže daljinskoga grijanja/hlađenja, posebno iz obnovljivih izvora energije;
(c)
decentralizirane izvore obnovljive energije uključene u lokalno okruženje i njihovu integraciju u električne mreže;
(d)
mikrokogeneraciju iz obnovljivih izvora energije;
(e)
čisti gradski prijevoz kao potporu većoj energetskoj učinkovitosti i integraciji obnovljivih izvora energije, s naglaskom na javni prijevoz, vozila na električni i vodikov pogon te smanjenje emisija stakleničkih plinova;
(f)
lokalnu infrastrukturu, uključujući učinkovitu vanjsku rasvjetu javne infrastrukture, kao što je ulična rasvjeta, rješenja za skladištenje električne energije, pametna brojila i pametne mreže, u kojima se u cijelosti koristi ICT;
(g)
tehnologije koje se temelje na energetskoj učinkovitosti i obnovljivoj energiji s inovacijskim i gospodarskim potencijalom, koristeći najbolje raspoložive postupke.
Instrument se također može koristiti radi pružanja poticaja i tehničke podrške, kao i radi podizanja svijesti lokalnih, regionalnih i nacionalnih tijela, kako bi se osiguralo optimalno korištenje strukturnih i kohezijskih fondova, posebno u smislu poboljšanja u području energetske učinkovitosti i obnovljive energije u stambenim i drugim vrstama zgrada. Instrument podržava investicijske projekte koji demonstriraju gospodarsku i financijsku održivost, kako bi se vratila ulaganja dodijeljena u okviru instrumenta i kako bi se privukla javna i privatna ulaganja. Stoga instrument može, među ostalim, uključivati rezerviranje i dodjelu kapitala za zajmove, jamstva, vlasnički kapital i druge financijske proizvode. Nadalje, do 15 % financijskih sredstava iz članka 21.a može se koristiti za pružanje tehničke podrške lokalnim, regionalnim ili nacionalnim vlastima pri uspostavljanju projekata u području energetske učinkovitosti i obnovljive energije te u prvotnoj fazi uvođenja tehnologije povezane s tim projektima.
2. Sinergije
Pri dodjeli financijske ili tehničke pomoći pozornost se posvećuje i sinergijama s drugim financijskim sredstvima dostupnima u državama članicama, kao što su strukturni i kohezijski fondovi te instrument ELENA, kako bi se izbjegla preklapanja s drugim instrumentima.
3. Korisnici
Korisnici instrumenta su tijela javne vlasti, po mogućnosti na lokalnoj i regionalnoj razini, te javni ili privatni subjekti koji djeluju u ime tih tijela javne vlasti.
B. Suradnja s financijskim posrednicima
1. Odabir i opći uvjeti, uključujući troškove
Instrument se uspostavlja u suradnji s jednim ili više financijskih posrednika te je otvoren za sudjelovanje odgovarajućih ulagača. Odabir financijskih posrednika provodi se na temelju njihove demonstrirane sposobnosti da koriste financijska sredstva na najučinkovitiji i najdjelotvorniji način, u skladu s pravilima i kriterijima određenima u ovom Prilogu.
Komisija osigurava da ukupni iznos općih troškova povezanih s uspostavljanjem i provedbom instrumenta, uključujući naknade za upravljanje i druge prihvatljive troškove koje zaračunaju financijski posrednici, ostane što je moguće više ograničen, u skladu s najboljom praksom za slične instrumente, štiteći pritom potrebnu kvalitetu instrumenta.
Doprinos Unije instrumentu provodi Komisija u skladu s odredbama članaka 53. i 54. Financijske uredbe.
Financijski posrednici ispunjavaju odgovarajuće zahtjeve o delegaciji zadaća izvršavanja proračuna utvrđene u Financijskoj uredbi i njezinim provedbenim pravilima, posebno u pogledu pravila o nabavi, unutarnje kontrole, računovodstva i vanjske revizije. Tim se financijskim posrednicima pored naknada za upravljanje ili troškova povezanih s uspostavljanjem i provedbom instrumenta ne daju na raspolaganje nikakva druga financijska sredstva.
Detaljni uvjeti uspostavljanja i okvirni uvjeti instrumenta, uključujući nadzor i kontrolu, utvrđuju se u jednom ili više sporazuma između Komisije i financijskih posrednika.
2. Dostupnost informacija
Instrument stavlja na raspolaganje putem interneta sve informacije o upravljanju programom, koje su relevantne za zainteresirane strane. To posebno uključuje postupke prijave, informacije o najboljoj praksi te pregled projekata i izvješća.
C. Uvjeti financiranja te kriteriji prihvatljivosti i odabira
1. Područje primjene financiranja
U skladu s ovim Prilogom instrument je ograničen na financiranje:
(a)
investicijskih projekata koji imaju brz, mjerljiv i značajan učinak na gospodarski oporavak u Uniji, veću energetsku sigurnost i smanjenje emisija stakleničkih plinova; te
(b)
tehničke podrške za projekte u području energetske učinkovitosti i obnovljive energije.
2. Čimbenici koje treba uzeti u obzir
Što se tiče odabira projekata, posebna se pozornost posvećuje geografskoj uravnoteženosti.
Što se tiče financiranja investicijskih projekata, dužna se pozornost posvećuje postizanju značajnog učinka poluge između ukupnog ulaganja i financijskih sredstava Unije, kako bi se ostvarila značajna ulaganja u Uniji. Međutim, učinak poluge za pojedinačne investicijske projekte može biti različit, ovisno o nizu čimbenika kao što je stvarna veličina i vrsta projekta te lokalnim uvjetima, uključujući veličinu i financijske mogućnosti korisnika.
3. Uvjeti za pristup tijela javne vlasti financiranju na temelju instrumenta
Tijela javne vlasti koja traže financiranje investicijskih projekata ili tehničke podrške za projekte u području energetske učinkovitosti i obnovljive energije ispunjavaju sljedeće uvjete:
(a)
preuzela su političku obvezu, ili su u postupku preuzimanja političke obveze, ublažavanja klimatskih promjena, ako je potrebno uključujući konkretne ciljeve, primjerice u vezi s povećanjem energetske učinkovitosti i/ili korištenjem energije iz obnovljivih izvora;
(b)
rade na razvijanju višegodišnjih strategija za ublažavanje klimatskih promjena i, ako je potrebno, za ostvarivanje svojih ciljeva ili sudjeluju u višegodišnjoj strategiji na lokalnoj, regionalnoj ili nacionalnoj razini radi ublažavanja klimatskih promjena;
(c)
suglasna su da su javno odgovorna za napredak ostvaren u okviru svoje cjelokupne strategije.
4. Kriteriji prihvatljivosti i odabira za investicijske projekte financirane na temelju instrumenta
Investicijski projekti financirani na temelju instrumenta ispunjavaju sljedeće kriterije prihvatljivosti i odabira:
(a)
utemeljenost i tehnička prikladnost pristupa;
(b)
čvrstoća i troškovna učinkovitost financijskih sredstava tijekom cijele faze ulaganja mjere;
(c)
geografska uravnoteženost svih projekata obuhvaćenih ovom Uredbom;
(d)
zrelost, definirana kao dolazak do faze ulaganja, i nastali značajni kapitalni izdaci u što kraćem roku;
(e)
mjera u kojoj nedostatak pristupa financiranju odgađa provedbu mjere;
(f)
mjera u kojoj će financijska sredstva iz instrumenta potaknuti javno i privatno financiranje;
(g)
kvantificirani društveno-gospodarski učinci;
(h)
kvantificirani učinci na okoliš.
5. Kriteriji prihvatljivosti i odabira za projekte tehničke podrške financirane na temelju instrumenta
Projekti tehničke podrške financirani na temelju instrumenta ispunjavaju kriterije prihvatljivosti i odabira iz točke 4. podtočaka (a), (c), (e), (f) i (g).”
Članak 2.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Strasbourgu 15. prosinca 2010.