PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1105/2010
ze dne 29. listopadu 2010
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla z dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky a o ukončení řízení týkajícího se dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Korejské republiky a Tchaj-wanu
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Prozatímní opatření
(1)
Nařízením (EU) č. 478/2010 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Korejské republiky (dále jen „Korea“) a Tchaj-wanu nebyla uložena žádná prozatímní opatření.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který podalo dne 27. července 2009 Evropské sdružení pro umělá vlákna (European Association Man-made Fibres Association, CIRFS) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 60 %, celkové výroby vysokopevnostních nití z polyesterů v Unii.
(3)
Jak je stanoveno v 15. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, šetření ohledně dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 Následný postup
(4)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „zveřejnění předběžných zjištění“), se některé ze zúčastněných stran k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost být slyšeny. Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(5)
Pokud jde o hlediska zájmu Unie, byly provedeny dodatečné inspekce na místě v těchto společnostech:
Uživatelé v Unii
-
Continental AG,
-
Oppermann Automotive Webbing GmbH,
-
Katradis Marine Ropes Industry S.A.,
-
Mehler Texnologies GmbH,
-
E. Oppermann GmbH,
-
Oppermann Industrial Webbing spol. s r. o.,
-
Contitech Transportbandsysteme GmbH.
(6)
Jedna ze zúčastněných stran požádala o slyšení a účast úředníka pro slyšení. Tento požadavek byl vznesen po zveřejnění předběžných zjištění. Slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení bylo uděleno.
(7)
Všem stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, z nichž vycházel záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla („poskytnutí konečných informací“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(8)
Dotčeným výrobkem jsou vysokopevnostní nitě z polyesterů (jiné než šicí nitě), neupravené pro maloobchodní prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, pocházející z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN 5402 20 00.
(9)
Po zveřejnění předběžných zjištění jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že se Komise nezabývala rozdíly mezi nití používanou při výrobě pneumatik, tzv. „vysokomodulovou málosrážlivou“ (dále jen „HMLS“) nití, a jinými druhy nití, neboť tento druh vyžaduje zdlouhavé a nákladné technické zkoušky předtím, než obdrží schválení specifikace HMLS stanovené odběrateli. Tato zúčastněná strana navíc tvrdila, že není jasné, které faktory byly zohledněny při prozatímním určení existence jediného výrobku. Jiná strana tvrdila, že nitě HMLS a jiné druhy nití mají různou strukturu nákladů.
(10)
V reakci na tato tvrzení je především nutno podotknout, že dotčený výrobek má řadu rozmanitých užití, jako je například vyztužování pneumatik, výroba širokých tkanin, bezpečnostních pásů, airbagů, lan, sítí a řada průmyslových aplikací. Existuje proto velké množství různých užití, a tudíž i mnoho různých druhů a specifikací.
(11)
Při určení, že nitě HMLS a jiné druhy nití představují jediný výrobek byly hlavními kritérii základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti. Jak je vysvětleno v 19. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, šetření skutečně prokázalo, že ačkoli má nit HMLS některé odlišné charakteristiky oproti jiným druhům vysokopevnostních nití (např. modul, srážlivost, pevnost v tahu a odolnost proti únavě materiálu), má se za to, že různé druhy dotčeného výrobku mají všechny stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti. Proto jsou považovány za jeden výrobek.
(12)
Pokud jde o zmiňované rozdíly ve struktuře nákladů, je třeba poznamenat, že toto samo o sobě nepředstavuje rozhodující kritérium při určení, zda nit HMLS představuje odlišný výrobek než ostatní druhy vysokopevnostních nití. Rozdíly v nákladech, cenách a výrobním postupu nejsou samy o sobě důvodem k tomu, aby byl určitý druh výrobku, jako je například nit HMLS, považován za odlišný výrobek, pokud má tento druh stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti jako ostatní druhy dotčeného výrobku.
(13)
Proto nebylo považováno za odůvodněné vyloučit nitě HMLS z oblasti působnosti šetření, a příslušná tvrzení v tomto ohledu tudíž musela být zamítnuta.
(14)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku, potvrzuje se tímto 16. až 20. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Tchaj-wan
3.1.1 Běžná hodnota
(15)
Jeden vyvážející výrobce z Tchaj-wanu předložil doklady, které prokázaly, že ceny hlavních surovin, přečištěné kyseliny tereftalové (PTA) a monoethylenglykolu (MEG), jež nakupoval pro výrobu vysokopevnostních nití, se během období šetření měnily. Zejména se ukázalo, že nákupní ceny prudce poklesly, a to především ve 4. čtvrtletí roku 2008. Proto tvrdil, že toto je třeba vzít v úvahu při stanovení jeho běžných hodnot, aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání s vývozními cenami.
(16)
Zjištění uvedená v 18. bodu odůvodnění níže jsou výsledkem velmi podrobné analýzy údajů předložených vývozcem, která byla ověřena během inspekce na místě. Bylo tudíž konstatováno, že stanovení běžných hodnot pro určité časové úseky období šetření za účelem zohlednění změn v cenách surovin je v tomto případě oprávněné.
(17)
Nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně metody popsané v 86. a 87. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. Metodu použitou ke stanovení běžné hodnoty pro tchajwanské vyvážející výrobce lze potvrdit.
3.1.2 Vývozní cena
(18)
Šetření ukázalo, že tchajwanský výrobce uvedený v 15. bodu odůvodnění prodal vyšší objemy dotčeného výrobku na trh Unie v první polovině období šetření, kdy byly ceny surovin nižší. Tento závěr je třeba posuzovat také s ohledem na obsah 16. bodu odůvodnění.
(19)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, potvrzuje se tímto 88. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.1.3 Srovnání
(20)
Běžná hodnota a vývozní cena byly stanoveny, jak je vysvětleno výše. Běžná hodnota takto zjištěná pro dotyčného výrobce a jeho vývozní cena byly porovnány za jednotlivá období, jež byla co nejbližší, aby byly zohledněny rozdíly ovlivňující srovnatelnost cen. To je v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
(21)
Žádné další připomínky ohledně srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny tchajwanských vyvážejících výrobců nebyly obdrženy. Obsah 89. bodu odůvodnění prozatímního nařízení lze tudíž potvrdit.
3.1.4 Dumpingová rozpětí
(22)
Je třeba připomenout, že v 92. bodu odůvodnění prozatímního nařízení bylo konstatováno, že celostátní dumpingové rozpětí pro Tchaj-wan bylo nepatrné. Konečné dumpingové rozpětí stanovené pro tchajwanského výrobce uvedeného v 15. bodu odůvodnění je nyní pod hranicí nepatrného rozpětí. Proto se potvrzuje, že celostátní dumpingové rozpětí pro Tchaj-wan je nepatrné.
3.2 Čínská lidová republika
3.2.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(23)
Je třeba připomenout, že se přihlásilo 11 vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto společnosti představovaly 100 % celkového vývozu dotčeného výrobku na trh EU během období šetření. Vzorek tří vyvážejících výrobců nebo skupin společností ve spojení byl vybrán na základě nejvyššího objemu vývozu za účelem stanovení dumpingu v případě ČLR. Tři vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, avšak bylo zjištěno, že jen jeden z nich si toto zacházení zasluhuje.
(24)
Po zveřejnění zjištění ohledně zacházení jako v tržním hospodářství předložili dva vyvážející výrobci, jimž nebylo zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno, své připomínky, které jsou shrnuty níže.
(25)
První vyvážející výrobce poukázal na omezující klauzuli ve stanovení rozsahu jeho podnikatelské činnosti, na problémy se svým účetnictvím a platby za některá aktiva, jako jsou například práva k užívání pozemků.
(26)
Tento vývozce připustil existenci omezující klauzule ve svých stanovách. Tvrdil, avšak neprokázal, že tazo klauzule přestala mít právní účinky na jeho činnost. Podobně, pokud jde o účetní problémy, společnost připustila existenci nesrovnalostí mezi účetními záznamy a auditovanou účetní závěrkou, ale tvrdila, že jsou tyto nesrovnalosti nevýznamné a že byly vysvětleny v průběhu šetření. Je nutno objasnit, že problémy v účetnictví této společnosti, které vedly k zamítnutí žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, nebyly nevýznamné, nýbrž podstatné, zejména pokud jde o účtování některých aktiv a nesrovnalosti zjištěné mezi některými účetními knihami a dokumenty poskytnutými v průběhu kontroly na místě.
(27)
Druhý vyvážející výrobce vznesl připomínky, zejména pokud jde o zjištění ohledně kapitálového vkladu, omezující klauzuli ve stanovení rozsahu jeho podnikatelské činnosti a získání práv k užívání pozemků.
(28)
Pokud jde o kapitálový vklad, vývozce zopakoval stejné argumenty, které uvedl v prozatímní fázi, tzn. že kapitálový vklad byl řádně proveden. Tvrdil, že technické know-how představuje zvláštní kategorii znalostí, které nemusí být patentovány nebo zaregistrovány, a proto byl kapitálový vklad správně proveden, i když ve formě věcného plnění. S ohledem na posledně uvedené problémy zopakoval, že omezující klauzule není pro společnost závazná a že požadavky na investice spojené s pořízením pozemků nepředstavují zkreslení, nýbrž souvisejí s politikou orgánů územního rozvoje.
(29)
Tyto argumenty však již byly uplatněny a zamítnuty v prozatímní fázi. Přestože požadavky na investice souvisejí s politikou orgánů územního rozvoje, nejsou považovány za slučitelné se zacházením jako v tržním hospodářství. Nebyly poskytnuty žádné nové důkazy, které by mohly změnit předběžné závěry, jež se odrážejí v posouzení zacházení jako v tržním hospodářství v 50. a 51. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(30)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzují předběžná zjištění uvedená ve 46. až 52. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.2 Individuální zjišťování
(31)
Jak je uvedeno v 28. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, dva vyvážející výrobci, kteří nebyli zařazeni do vzorku, požádali o stanovení individuálního dumpingového rozpětí v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Žádosti o individuální zjišťování však mohly být posouzeny teprve po uložení prozatímních opatření.
(32)
Tyto společnosti odpověděly na formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovených lhůtách. Po uložení prozatímních opatření Komise vyhledala a ověřila informace uvedené ve formulářích žádostí a všechny další informace, které byly považovány za nezbytné, v prostorách dotčených společností:
-
Oriental Industries Co., Ltd.,
-
Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd.
(33)
Kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci:
1)
obchodní rozhodnutí a rozhodnutí o nákladech reagují na tržní signály, bez zásadních zásahů státu; náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě;
2)
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“) a používané ve všech oblastech;
3)
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
4)
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví;
5)
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů.
(34)
Obě společnosti mají v podkladech k zápisu do obchodního rejstříku omezující klauzuli týkající se rozdělení objemu prodeje mezi vývoz a domácí trh. U jednoho vývozce byla zjištěna řada nesrovnalostí a nedostatků v systému účetnictví žadatele, což vedlo k závěru, že účetnictví není průkazné a není vedeno a auditory prověřováno v souladu s mezinárodními účetními standardy. A konečně, byla odhalena určitá zkreslení způsobená systémem netržního hospodářství, a to zejména co se týče zakoupení práv k užívání pozemků danou společností.
(35)
Na tomto základě bylo konstatováno, že ani jedna z těchto dvou společností neprokázala, že splňuje všechna kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a tudíž jí nemůže být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
3.2.3 Individuální zacházení
(36)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod tento článek, s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení pro přiznání individuálního zacházení.
(37)
Dva vyvážející výrobci, kteří požádali o individuální zjišťování, nesplnili kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, avšak požádali o individuální zacházení pro případ, že jim zacházení jako v tržním hospodářství nebude přiznáno.
(38)
Kritéria individuálního zacházení jsou uvedena níže ve stručné podobě a pouze pro orientaci:
1)
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;
2)
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny;
3)
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích;
4)
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů a
5)
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(39)
Na základě dostupných informací bylo stanoveno, že tito dva vyvážející výrobci v ČLR nezařazení do vzorku, kteří požádali o individuální zjišťování, splňují všechny výše uvedené podmínky pro přiznání individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
3.2.4 Srovnatelná země
(40)
Jak je uvedeno v 57. až 62. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, bylo konstatováno, že USA nejsou vhodnou srovnatelnou zemí za účelem stanovení běžné hodnoty pro ČLR. Jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení byl namísto USA vybrán Tchaj-wan.
(41)
Po uložení prozatímních opatření některé strany navrhly, aby namísto Tchaj-wanu byla jako srovnatelná země použita Korea. Tvrdily, že Korea je vhodnější než Tchaj-wan, protože korejští vyvážející výrobci rovněž používají moderní jednostupňovou výrobní technologii, jejich konečné výrobky jsou ve značné míře srovnatelné s výrobky z ČLR, korejský domácí trh je velký a srovnatelný s trhem ČLR a u žádné společnosti v Koreji nebylo zjištěno, že by prováděla dumpingový vývoz.
(42)
Pokud jde o výběr srovnatelné země, byla zkoumána tato kritéria: srovnatelnost objemu výroby konečných výrobků v zemi s netržním hospodářstvím a v potenciální srovnatelné zemi, reprezentativnost domácích prodejů odběratelům, kteří nejsou ve spojení, ve srovnání s vývozem dotčeného výrobku pocházejícího z třetí země s netržním hospodářstvím, úroveň hospodářské soutěže na domácím trhu srovnatelné země, srovnatelnost přístupu k surovině a energii, připravenost vývozců v potenciální srovnatelné zemi spolupracovat při šetření.
(43)
Další analýza provedená po uložení prozatímních opatření byla provedena na základě všech informací, které byly k dispozici za účelem posouzení příslušných kritérií. Tato analýza ukázala, že skutečně existují podobnosti mezi Koreou a Tchaj-wanem, pokud jde o některá kritéria. Ukázalo se však, že po celkovém zvážení je nejvhodnější srovnatelnou zemí Tchaj-wan.
(44)
Z analýzy vyplynulo, že Korea a Tchaj-wan mají vysokou úroveň srovnatelnosti objemu vyrobených konečných výrobků s výrobci v ČLR a že velké množství výrobků prodávaných na domácím trhu v obou zemích lze srovnat s vývozy z ČLR. Toto kritérium ukázalo mírně vyšší úroveň srovnatelnosti u Koreje, jelikož její objem výroby je větší než v případě Tchaj-wanu.
(45)
Význam tohoto kritéria však nelze nadřazovat dalším kritériím, jako je například reprezentativnost domácích prodejních transakcí v porovnání s vývozem, přístup k surovině a úroveň hospodářské soutěže ve srovnatelné zemi.
(46)
Bylo zjištěno, že ve srovnání s vývozy z ČLR mají Korea i Tchaj-wan vysoký počet reprezentativních domácích prodejů, u kterých se běžná hodnota nebude stanovovat. Bylo však zjištěno, že transakce provedené tchajwanskými vývozci jsou celkově reprezentativnější než trensakce korejských vývozců. Pokud by bývala Korea vybrána jako srovnatelná země, musela by se stanovit běžná hodnota pro větší objem a pro více druhů dotčeného výrobku.
(47)
Pokud jde o úroveň hospodářské soutěže, jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že jeden tchajwanský vyvážející výrobce má na domácím trhu dominantní postavení a že by to rovněž mělo bránit použití Tchaj-wanu jako srovnatelné země.
(48)
Ukazatelem hospodářské soutěže v zemi může být vysoký počet výrobců. Je však zároveň nutno přezkoumat, zda výrobci ve srovnatelné zemi jsou, nebo nejsou vystaveni konkurenci, která umožňuje dostatečný, ale nikoli nadměrný zisk.
(49)
Bylo zjištěno, že v Koreji jsou čtyři domácí výrobci a že dovoz vysokopevnostních nití doplňuje domácí trh. Na Tchaj-wanu jsou dva výrobci a na domácím trhu se uplatňují výrobky i z vnějších zdrojů. Šetření nicméně ukázalo, že i přes nižší náklady v Koreji není úroveň domácích cen nižší než na Tchaj-wanu. U korejských výrobců vysokopevnostních nití, kteří dosahují zisku přesahujícího 20 % obratu daného výrobku, činil zisk dosahovaný na korejském trhu průměrně 18 %. To je mnohem více než na Tchaj-wanu, kde se zisk pohyboval od 5 % do 9 %.
(50)
Proto se má za to, že na Tchaj-wanu existuje vysoká úroveň hospodářské soutěže a že zisk není nadměrný.
(51)
Pokud jde o přístup k surovinám, je Korea po Thajsku jedním ze zdaleka největších výrobců a vývozců PTA na celém světě. Tato konkurenční výhoda korejských výrobců může do jisté míry vysvětlovat, proč byla cena suroviny v Koreji v průměru nižší než na Tchaj-wanu a v ČLR. Šetření ukázalo, že většina z prověřených korejských společností získává svou surovinu od společností ve spojení nebo si ji vyrábí sama. Naopak na Tchaj-wanu si žádná ze společností, na něž se šetření vztahovalo, nevyráběla svou surovinu sama a převážně si ji opatřovaly od dodavatelů ve spojení nebo od nezávislých dodavatelů, stejně jako je tomu v případě ČLR.
(52)
Dostupné informace a skutečnost, že tchajwanští vyvážející výrobci mají v ČLR výrobce vysokopevnostních nití, kteří jsou s nimi ve spojení, naznačují, že se v rámci obou těchto skupin využívají stejné zdroje dodávek suroviny za účelem dosažení úspor z rozsahu a získání lepších cen. Proto bylo konstatováno, že podmínky přístupu k surovině v ČLR jsou velmi podobné podmínkám na Tchaj-wanu.
(53)
Na tomto základě se má za to, že výběr Tchaj-wanu nebyl nerozumný a byl v tomto případě vhodnější. Tchaj-wan je proto potvrzen jako srovnatelná země.
3.2.5 Běžná hodnota
3.2.5.1 Vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(54)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně běžných hodnot určených pro společnost, jíž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, potvrzuje se 64. a 65. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.5.2 Vyvážející výrobci, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(55)
Jak je uvedeno v 15. bodu odůvodnění, jeden vývozce z Tchaj-wanu prokázal, že jeho nákupní cena hlavní suroviny používané k výrobě vysokopevnostních nití se během období šetření měnila, a požadoval, aby byla tato skutečnost zohledněna při stanovení běžné hodnoty. Tento požadavek byl považován za opodstatněný a běžné hodnoty stanovené pro Tchaj-wan jako srovnatelnou zemi v tomto případě byly odpovídajícím způsobem přezkoumány.
3.2.6 Vývozní cena
(56)
Jak je vysvětleno v 68. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, veškerý prodej dotčeného výrobku vyvážejícími výrobci, kteří byli zařazeni do vzorku, na trh Unie byl uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné. U společností, jež byly předmětem individuálního zjišťování, se vývozní prodej uskutečnil také přímo nezávislým odběratelům, a ke stanovení jejich vývozní ceny byla proto u těchto společností rovněž použita metoda popsaná v 68. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(57)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, potvrzuje se tímto 68. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.7 Srovnání
(58)
Přezkoumané běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi byly porovnány s vývozní cenou spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR. Jak je uvedeno v 63. bodu odůvodnění níže, toto vedlo ke snížení konečných dumpingových rozpětí u tří vyvážejících výrobců v ČLR.
(59)
Je třeba poznamenat, že úpravy týkající se nepřímých daní uvedené v 69. bodu odůvodnění prozatímního nařízení představují rozdíl mezi DPH, která se má zaplatit z domácího prodeje, a DPH, která se má zaplatit z vývozních prodejních transakcí s náležitým ohledem na míru vratky DPH z vývozního prodeje. Spolupracující vyvážející výrobci zpochybnili způsob, jakým byla úprava vypočtena, a tvrdili, že při posuzování výše DPH, která nebyla vrácena, je nutno vzít v úvahu režim DPH, který se vztahuje na konkrétní operace zpracování a prodeje.
(60)
Co se týče tohoto tvrzení, je třeba poznamenat, že úprava byla založena na ustanovení čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení, které stanoví úpravu na běžnou hodnotu o dovozní poplatky a nepřímé daně, což je kategorie, do které spadá DPH. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení zamítnuto.
(61)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně srovnání, které by změnily prozatímní zjištění, potvrzuje se tímto 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.8 Dumpingová rozpětí
(62)
Přezkoumané průměrné běžné hodnoty stanovené pro Tchaj-wan jakožto srovnatelnou zemi a porovnání s vývozní cenou čínských vyvážejících výrobců vedly ke snížení konečných dumpingových rozpětí.
(63)
Tato konečná dumpingová rozpětí u čínských vyvážejících výrobců jsou:
-
5,1 % u společnosti Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.,
-
0 % u společnosti Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.,
-
5,5 % u společnosti Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.,
-
5,3 % u spolupracujících společností nezařazených do vzorku.
(64)
U společností, které požádaly o individuální zjišťování, jsou konečná dumpingová rozpětí následující:
-
9,8 % u společnosti Oriental Industries (Suzhou) Ltd.,
-
0 % u společnosti Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
3.3 Korejská republika
3.3.1 Běžná hodnota
(65)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně běžné hodnoty, která je vysvětlena v 75. a 76. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, příslušná zjištění se tímto potvrzují.
3.3.2 Vývozní cena
(66)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, potvrzuje se tímto 77. a 78. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.3.3 Srovnání
(67)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně srovnání, které by změnily prozatímní zjištění, potvrzuje se tímto 79. až 81. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.3.4 Dumpingová rozpětí
(68)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně dumpingových rozpětí, které by změnily prozatímní zjištění týkající se Koreje, potvrzuje se tímto 82. až 85. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. ÚJMA
4.1 Výroba v Unii
(69)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně výroby v Unii, potvrzuje se tímto 94. až 96. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Vymezení výrobního odvětví Unie
(70)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vymezení výrobního odvětví Unie, potvrzuje se tímto 97. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3 Spotřeba v Unii
(71)
Je nutno připomenout, že spotřeba v Unii byla stanovena na základě údajů o celkovém dovozu získaných z Eurostatu a celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, včetně odhadu prodeje výrobců, kteří se nevyjádřili, založeného na údajích uvedených v podnětu.
Tabulka 1
Spotřeba unie
2005
2006
2007
2008
OŠ
Tuny
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Index 2005 = 100
100
106
120
109
93
Zdroj: Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník.
(72)
Celkově spotřeba v Unii v posuzovaném období klesla o 7 %. Vzrostla o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, načež klesla o 27 % mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Snížení spotřeby v roce 2008 a v období šetření bylo způsobeno nižší poptávkou, zejména v druhé polovině roku 2008 v důsledku hospodářské krize.
(73)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně spotřeby v Unii, potvrzuje se tímto 98. až 100. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4 Dovoz do Evropské unie z ČLR, Korejské republiky a Tchaj-wanu
4.4.1 Souhrnné posouzení vlivů dovozu
(74)
Je třeba připomenout, že dovozy z Koreje a Tchaj-wanu nebyly posuzovány společně s dumpingovým dovozem z ČLR, protože v průběhu období šetření korejské ani tchajwanské dovozy neprobíhaly za dumpingové ceny, jak je uvedeno ve 102. a 103. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(75)
Je třeba poznamenat, že za účelem posouzení, zda by měly být dovozy z dotčených zemí posuzovány souhrnně v rámci současného šetření, byl dovoz z každé země jednotlivě přezkoumán s ohledem na podmínky stanovené v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Jelikož bylo rozpětí dumpingu v souvislosti s dovozy z Koreje a Tchaj-wanu pod minimální úrovní, bylo konstatováno, že dovozy z Koreje a Tchaj-wanu by neměly být posuzovány společně s dumpingovým dovozem z ČLR. V návaznosti na toto konstatování byly tyto dovozy analyzovány odděleně ve 147. až 152. bodu odůvodnění prozatímního nařízení v souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení.
4.4.2 Dumpingový dovoz z ČLR
(76)
Je třeba připomenout, že u jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR bylo předběžně shledáno, že prodej jeho výrobků na trhu Unie nepředstavuje dumping. Tento vývoz by proto měl být vyloučen z analýzy vývoje dumpingového dovozu z ČLR na trhu Unie. V návaznosti na individuální zjišťování provedená po uložení prozatímních opatření bylo shledáno, že vývoz dalšího vyvážejícího výrobce v ČLR nepředstavuje dumping, jak je uvedeno v 64. bodu odůvodnění. Proto byl tento vývoz vyloučen z analýzy vývoje dumpingového dovozu z ČLR na trhu Unie a dopadu na výrobní odvětví Unie. Údaje o dumpingovém dovozu z ČLR byly tudíž přezkoumány.
Tabulka 2
Dumpingový dovoz z ČLR
2005
2006
2007
2008
OŠ
Dovoz (v tunách)
4 350
11 926
31 223
39 072
38 404
Index
100
274
718
898
883
Podíl na trhu
2,4 %
5,6 %
11,9 %
16,3 %
18,8 %
Průměrná cena (EUR/t)
2 783
1 705
1 524
1 574
1 532
Index
100
61
55
57
55
Zdroj: Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník.
(77)
Po přezkoumání údajů o dumpingovém dovozu z ČLR bylo shledáno, že jeho objem během posuzovaného období dramaticky vzrostl více než osmkrát, zatímco průměrné dovozní ceny v tomtéž období prudce klesly o 45 %.
4.4.3 Cenové podbízení
(78)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně cenového podbízení, potvrzuje se tímto metodika stanovení cenového podbízení popsaná ve 110. a 111. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. V návaznosti na individuální šetření přiznaná po uložení prozatímních opatření, jak je uvedeno v 31. bodu odůvodnění, bylo přehodnoceno srovnání cen podobných druhů výrobků. Toto přehodnocení potvrdilo, že cenové podbízení dumpingového dovozu z ČLR během období šetření činilo 24,1 % oproti cenám výrobního odvětví Unie.
4.5 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(79)
Je třeba připomenout, že jelikož bylo shledáno, že dovoz z Koreje, Tchaj-wanu a od dvou čínských společností nepředstavují dumping, neměly by být posuzovány společně s dumpingovým dovozem z ČLR. Byly proto vyloučeny z analýzy dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie a posouzeny odděleně.
(80)
Jak je uvedeno ve 113. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, zahrnoval přezkum účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů s významem pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie od roku 2005 do konce období šetření.
(81)
Je třeba připomenout, že stav újmy byl v prozatímní fázi jednoznačný, přičemž většina ukazatelů újmy vykazovala v průběhu posuzovaného období klesající trend: objem výroby (- 36 %), objem prodeje (- 29 %), prodejní cena (- 9 %) a podíl na trhu (- 23 %). Kromě toho se dramaticky zhoršily ukazatele újmy související s finančními výsledky výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost (- 16,3 procentního bodu) a peněžní tok (- 141 %), a zároveň významně klesly investice (- 89 %).
(82)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně výroby, výrobní kapacity a využití kapacity, objemu prodeje a podílu na trhu, cen, zásob, zaměstnanosti, mezd a produktivity a ukazatelů finančních výsledků výrobního odvětví Unie, potvrzují se tímto prozatímní závěry uvedené ve 114. až 126. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(83)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně hospodářské situace výrobního odvětví Unie, potvrzuje se tímto závěr uvedený ve 127. až 130. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu.
5. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
5.1 Předběžná poznámka
(84)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v míře, kterou lze považovat za podstatnou. Byly posuzovány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
5.2 Účinek dumpingového dovozu
(85)
Objem dumpingového dovozu z ČLR během posuzovaného období dramaticky vzrostl. Po přezkoumání údajů o dumpingovém dovozu z ČLR, jak je popsáno v 76. bodu odůvodnění, se ukázalo, že objem dumpingového dovozu z ČLR se mezi rokem 2005 a obdobím šetření zvýšil více než osmkrát, čímž vzrostl jeho podíl na trhu přibližně o 16 procentních bodů. Během téhož období spotřeba v Unii klesla o 7 %.
(86)
Výrobní odvětví Unie v období šetření čelilo značnému poklesu objemu prodeje o 29 % a jeho podíl na trhu se tudíž snížil z 51,1 % na 39,2 %, tedy téměř o 12 procentních bodů. V období mezi rokem 2008 a obdobím šetření podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesl o dva procentní body, zatímco podíl dumpingového dovozu ve stejném období navzdory klesající poptávce na trhu Unie vzrostl.
(87)
Po přezkoumání údajů popsaném v 76. bodu odůvodnění se ukázalo, že ceny dumpingového dovozu v posuzovaném období klesly o 45 % a byly výrazně nižší než ceny, které účtovalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie. Následkem toho bylo výrobnímu odvětví Unie znemožněno provést zvýšení cen, které by pokrylo zdražení surovin. V důsledku toho se ziskovost prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie snížila, jak je vysvětleno v 81. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, z 3 % zisku v roce 2005 na ztrátu ve výši 13,3 % v období šetření.
(88)
Šetřením bylo rovněž prokázáno, že rostoucí objem levného dumpingového dovozu z ČLR měl celkově nepříznivý dopad na trh kvůli tlaku na snižování cen. Pokračující tlak vyvíjený na trhu Unie neumožnil výrobnímu odvětví Unie přizpůsobit prodejní ceny zvýšeným nákladům na surovinu, zvláště v roce 2008, kdy ceny suroviny dosáhly nejvyšších hodnot. Tím se vysvětluje ztráta podílu na trhu i snížení ziskovosti dosahované výrobním odvětvím Unie.
(89)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně dopadu dumpingového dovozu, lze potvrdit, že výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR měl značně nepříznivý vliv na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
5.3 Vliv dalších činitelů
5.3.1 Nedumpingový dovoz
(90)
Pokud jde o dopad nedumpingového dovozu z ČLR, je třeba připomenout, že v případě dvou čínských vyvážejících výrobců bylo zjištěno, že jejich prodej vysokopevnostních nití na trhu Unie nepředstavuje dumping. I když nelze vyloučit, že tento dovoz mohl do určité míry přispět k újmě výrobního odvětví Unie, má se za to, že vzhledem k objemu a zejména cenám, které byly v průměru vyšší než ceny dumpingového dovozu, není dopad tohoto nedumpingového dovozu takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.3.2 Jiné činitele
(91)
Je třeba připomenout, že v rámci analýzy příčinných souvislostí byly zkoumány i další činitele, konkrétně vývoj poptávky na trhu Unie, vývoj cen surovin, výroba výrobního odvětví Unie pro vlastní spotřebu, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, dovoz z jiných zemí včetně dovozu z Koreje a Tchaj-wanu a výkonnost jiných výrobců v Unii.
(92)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že analýza příčinných souvislostí neprokázala, že újma způsobená jinými činiteli než dumpingovými dovozy není přičítána dovozu z Číny. Zejména tvrdila, že k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, přispěly takové činitele, jako je vývoj poptávky a zvýšení cen suroviny, a přitom nebyly při analýze příčinných souvislostí vzaty v úvahu.
(93)
Pokud jde o vývoj poptávky, je třeba připomenout, že v situaci, kdy spotřeba klesala, se dovozu z ČLR přesto podařilo zvýšit svůj podíl na trhu. Pokud jde o zvýšení cen surovin, uznává se, že ceny surovin v první polovině období šetření vzrostly, jak je uvedeno ve 139. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. Ve druhé polovině období šetření však ceny klesly. Tyto výkyvy cen surovin měly vliv na všechny hospodářské subjekty. Kromě toho při neexistenci cenového tlaku vyvíjeného levným dumpingovým dovozem z ČLR se dalo očekávat, že výrobní odvětví Unie bude schopno upravit své prodejní ceny v souladu s vývojem cen surovin. Proto se potvrzuje 138. až 140. bod odůvodnění prozatímního nařízení a toto tvrzení se zamítá.
(94)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně výroby výrobního odvětví Unie pro vlastní spotřebu a jeho vývozní výkonnosti, potvrzuje se tímto 141. až 143. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(95)
Některé zúčastněné strany rovněž tvrdily, že výrobci v Unii by bývali nebyli schopni zvýšit své ceny tak, aby odrážely změny v nákladech na suroviny s ohledem na levné dovozy z Koreje a Tchaj-wanu.
(96)
V této souvislosti je především třeba poznamenat, že ceny dovozu z Koreje a Tchaj-wanu zůstaly během celého posuzovaného období vyšší než průměrné dovozní ceny z ČLR. Za druhé, objem dovozu se mezi rokem 2007 a koncem období šetření významně snížil. Proto se má za to, že objem a ceny tohoto dovozu nemohly být hlavní příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, a tudíž nemohou narušit příčinnou souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z ČLR. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(97)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně dovozu ze třetích zemí včetně Koreje a Tchaj-wanu, potvrzuje se tímto 144. až 152. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(98)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně jiných výrobců v Unii, potvrzuje se tímto 153. až 154. bod odůvodnění prozatímního nařízení
(99)
Po zveřejnění předběžných zjištění jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že nižší ziskovost výrobního odvětví Unie je nutno přičíst vysokému podílu zastoupení tzv. dvoustupňového výrobního postupu ve výrobní kapacitě výrobního odvětví Unie a údajným zpožděním výrobního odvětví Unie při zavádění moderního, tzv. jednostupňového výrobního postupu.
(100)
Je třeba poznamenat, že škály druhů výrobků vyráběných a prodávaných vyvážejícími výrobci z ČLR a výrobním odvětvím Unie se do značné míry překrývají. Výrobní odvětví Unie využívá tzv. dvoustupňový výrobní postup, jelikož umožňuje vyrábět zvláštní druhy výrobků, které se na trhu obvykle prodávají za vyšší cenu. Jak je vysvětleno v 85. až 89. bodu odůvodnění, přítomnost levného dumpingového dovozu vysokopevnostních nití z ČLR nepříznivě ovlivnila celkový trh EU značným tlakem na snižování cen.
(101)
Proto se má za to, že existence dvou různých výrobních postupů nemohla mít sama o sobě podstatný dopad na zisková rozpětí, a to zejména s ohledem na cenový tlak ze strany dumpingového dovozu z ČLR. Kromě toho nebyly předloženy žádné podložené důkazy na podporu tvrzení, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu proto, že nepoužívalo novější technologii. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(102)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky, se konstatuje, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení, a 155. až 158. bod odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
6. ZÁJEM UNIE
6.1 Předběžná poznámka
(103)
Analýza zájmu Unie byla upravena tak, aby zohlednila přezkoumání dumpingových rozpětí v návaznosti na vznesené připomínky ke zveřejnění prozatímních zjištění a individuální zjišťování provedená po uložení prozatímních opatření. Proto by s ohledem na vysokou úroveň spolupráce většina dovozů z ČLR podléhala clu na úrovni kolem 5 %, jak je uvedeno v 63. bodu odůvodnění.
6.2 Výrobní odvětví Unie
(104)
Je nutno připomenout, že výrobní odvětví Unie je tvořeno čtyřmi výrobci působícími v různých členských státech, kteří v souvislosti s výrobou vysokopevnostních nití přímo zaměstnávají více než 1 300 lidí. Všechny ukazatele újmy, zejména pak ty, které se týkají finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, vykazovaly během posuzovaného období záporný trend. Zaměstnanost se také významně snížila, a to o 23 %, což odpovídá poklesu o přibližně 400 ekvivalentů plného pracovního úvazku během posuzovaného období.
(105)
Po uložení prozatímních opatření výrobní odvětví Unie uvedlo, že továrny, které byly v důsledku dumpingových dovozů nečinné, byly nedávno znovu otevřeny. To ukazuje, že již prozatímní opatření měla kladný dopad na výrobní odvětví Unie.
(106)
Předpokládá se, že uložení konečného antidumpingového cla na dovoz z ČLR by mělo další kladný dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie a umožnilo by mu získat zpět přinejmenším část ztraceného podílu na trhu.
(107)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně zájmu výrobního odvětví Unie, potvrzuje se tímto 160. až 163. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.3 Dovozci
(108)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že se analýza dopadu opatření na dovozce nezabývala obtížemi, které s sebou přináší rychlé střídání různých dodavatelů vysokopevnostních nití. V tomto ohledu je třeba uznat, že přechod z jednoho zdroje dodávek na jiný může v závislosti na konečném užití nějakou dobu trvat. Budou však k dispozici další zdroje včetně dovozu z Koreje a Tchaj-wanu a dovozu od dvou čínských vyvážejících výrobců uvedených v 63. a 64. bodu odůvodnění, na něž se nebudou antidumpingová cla vztahovat. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto a potvrzuje se předběžný závěr, že opatření nebudou mít významný nepříznivý dopad na dovozce.
(109)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se tímto 164. a 165. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.4 Uživatelé
(110)
Uživatelé vysokopevnostních nití projevili velký zájem o tento případ. Z 68 oslovených uživatelů jich 33 při šetření spolupracovalo. Šetření ukázalo, že 24 z 33 spolupracujících uživatelů nakupuje vysokopevnostní nitě v ČLR. Bylo zjištěno, že 12 % z tohoto dovozu pochází od společností, které dumping neprovádějí.
(111)
V prozatímní fázi byla analýza dopadu opatření na uživatele provedena sloučením uživatelů do čtyř různých průmyslových odvětví (výroba pneumatik, automobilový průmysl, výroba lan a průmyslové aplikace). Před uložením prozatímních opatření byli prověřeni čtyři uživatelé (dva v odvětví výroby pneumatik, jeden v automobilovém průmyslu a jeden v odvětví průmyslových aplikací). Po uložení prozatímních opatření bylo dále zkoumáno, do jaké míry bude každý sektor těmito opatřeními postižen. Za tímto účelem byly provedeny dodatečné inspekce na místě v prostorách sedmi uživatelů uvedených v 5. bodu odůvodnění. Z celkem 11 prověřených uživatelů bylo pět malých a středních podniků (MSP). Na základě ověřených údajů byl přezkoumán odhadovaný dopad opatření na zisková rozpětí uživatelů, rovněž s přihlédnutím k opravené úrovni cla a ke skutečnosti, že ještě u jednoho dalšího čínského vyvážejícího výrobce bylo zjištěno, že dumping neprovádí.
(112)
Pokud se jedná o uživatele v odvětví výroby pneumatik, byly od výrobců pneumatik obdrženy celkem čtyři odpovědi na dotazník. Z nich byly dvě ověřeny před uložením prozatímních opatření a jedna po uložení prozatímních opatření. Podle dostupných údajů za toto odvětví je podíl vysokopevnostních nití ve vztahu k jejich výrobním nákladům poměrně omezený, v průměru pod 1 %. Pouze u jediného spolupracujícího uživatele bylo zjištěno, že dotčený výrobek dováží z ČLR. Veškerý tento dovoz však pocházel od společnosti v ČLR, u které bylo zjištěno, že dumping neprovádí. Proto se konstatuje, že na základě dostupných údajů nebudou mít navrhovaná opatření na odvětví výroby pneumatik nepříznivý vliv.
(113)
Pokud jde o uživatele v automobilovém odvětví (vyrábějící hlavně bezpečnostní pásy a airbagy), kteří představovali 5 % celkového dovozu vysokopevnostních nití z ČLR během období šetření, bylo obdrženo celkem šest odpovědí na dotazník. Prověřeny byly dvě společnosti, jedna před a jedna po uložení prozatímních opatření. Podíl čínských vysokopevnostních nití používaných v automobilovém průmyslu byl po inspekcích na místě opraven na 15 %. Z inspekcí na místě rovněž vyplynulo, že podniky využívající vysokopevnostní nitě celkově představují více než 30 % celkového obratu spolupracujících společností namísto 4 %, jak bylo stanoveno v prozatímní fázi. Potvrzuje se, že průměrný zisk dosahovaný v tomto odvětví z výrobků využívajících vysokopevnostní nitě činí přibližně 3 %. Na základě výše uvedených skutečností se konstatuje, že pokud by byla uložena opatření, není pravděpodobné, že by to mělo celkově vážný dopad na automobilový průmysl, jelikož ten by byl i nadále ziskový a ČLR navíc není hlavním zdrojem dodávek.
(114)
Pokud jde o uživatele v odvětví výroby lan, byly obdrženy celkem tři odpovědi na dotazník a po uložení prozatímních opatření byla ověřena jedna společnost. Všechny spolupracující společnosti v tomto odvětví jsou malé a střední podniky a představovaly méně než 1 % celkového dovozu z ČLR během období šetření. Potvrzuje se, že podíl podnikání souvisejícího s vysokopevnostními nitěmi představuje asi 18 % jejich celkového podnikání. Průměrné ziskové rozpětí dosažené v odvětví využívajícím vysokopevnostní nitě bylo předběžně stanoveno zhruba na 8 %. Avšak po inspekci na místě a následné opravě údajů poskytnutých v odpovědích na dotazník bylo ziskové rozpětí dosažené v tomto odvětví opraveno na - 0,4 %. Šetření ukázalo, že většina dovozu (71 %) pocházela v období šetření z ČLR, zatímco 22 % pocházelo z Koreje. S ohledem na opravenou úroveň cla by však dopad na společnosti v tomto odvětví, pokud i nadále budou nakupovat vysokopevnostní nitě z ČLR, měl být omezený. Mimoto existuje řada alternativních zdrojů dodávek.
(115)
A konečně, pokud jde o uživatele v odvětví průmyslových aplikací, bylo obdrženo celkem 20 odpovědí na dotazníky od uživatelů představujících 21 % celkového dovozu z ČLR. Pět společností bylo prověřeno, jedna před uložením prozatímních opatření a čtyři po uložení prozatímních opatření. Na základě údajů dostupných pro toto odvětví po inspekcích na místě byl podíl podnikání souvisejícího s vysokopevnostními nitěmi opraven na 54 % z celkového podnikání. Šetření ukázalo, že tito uživatelé nakupovali vysokopevnostní nitě hlavně z ČLR (42 %) a z Koreje (24 %), zatímco 29 % pocházelo od dodavatelů v Unii a ve třetích zemích. Údaje shromážděné během inspekcí na místě, které se konaly po uložení prozatímních opatření, vedou k úpravě průměrného ziskového rozpětí dosaženého v tomto odvětví, které je stanoveno na 17 %. Ze shromážděných údajů však vyplývá, že průměrné ziskové rozpětí zjištěné pro celé odvětví není reprezentativní pro situaci malých a středních podniků, které měly v období šetření v průměru záporné ziskové rozpětí ve výši - 1,9 %. V nejhorším případě, tzn. pokud by tyto malé a střední podniky nakupovaly od čínských vyvážejících výrobců, kteří podléhají opatřením, a nezměnily by své zdroje dodávek, jejich ziskovost by při uložení konečných opatření klesla z - 1,9 % na - 3,3 %. To by bylo způsobeno skutečností, že nakupují vysokopevnostní nitě z ČLR ve větším podílu v porovnání s velkými společnostmi, které by zůstaly vysoce ziskové. Předpokládá se však, že tyto malé a střední podniky by mohly přesunout alespoň část svých nákupů k dodavatelům, na něž se opatření nevztahují.
(116)
Někteří uživatelé namítali, že v předběžné analýze zájmu Unie byl podceněn nepříznivý vliv antidumpingových opatření na jejich ziskovost. Tvrdili také, že by stěží přenesli zvýšení nákladů na své zákazníky a zpochybnili možnost najít alternativní zdroje dodávek. Některé zúčastněné strany rovněž zpochybnily schopnost výrobců v Unii dodávat požadované výrobky. A konečně, byly vzneseny také připomínky ohledně nepříznivého dopadu opatření na navazující odvětví a v konečném důsledku na zaměstnanost v Unii.
(117)
Pokud jde o tvrzení ohledně ziskovosti, analýza na základě údajů přezkoumaných v návaznosti na inspekce na místě po uložení prozatímních opatření skutečně ukázala, že část odvětví výroby lan a průmyslových aplikací by byla opatřeními nepříznivě ovlivněna, pokud by tito uživatelé, kteří nakupují od čínských vyvážejících výrobců, na něž se opatření vztahují, tak činili i nadále a nezměnili své zdroje dodávek. Tento dopad však bude pravděpodobně omezený s ohledem na sníženou úroveň cla a existenci alternativních zdrojů dodávek.
(118)
Pokud jde o tvrzení, že by uživatelé nemohli přenést zvýšení nákladů na své zákazníky, šetření prokázalo, že v některých odvětvích může být skutečně obtížné zvýšit ceny. Je však nutno připomenout, že s ohledem na vysokou úroveň spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců by většina dovozů z ČLR podléhala clu na úrovni kolem 5 %, jak je uvedeno ve 103. bodu odůvodnění. Proto se předpokládá, že uživatelé by mohli přenést alespoň část zvýšení nákladů na své zákazníky, a v každém případě, a to i bez zvýšení cen, se odhaduje, že dopad na jejich ziskovost je dosti omezený.
(119)
Pokud jde o tvrzení, že výrobní odvětví Unie by nebylo v případě zavedení antidumpingových opatření schopno dodávat požadované výrobky, šetření prokázalo, že u dřívějších dodávek určitým uživatelům ze strany výrobců Unie občas docházelo k určitým nesrovnalostem. Šetření však neprokázalo, že by k těmto nedostatkům docházelo průběžně. Pokud jde o udávané potíže se změnou zdroje dodávek, inspekce na místě opravdu ukázaly, že než lze začít využívat při výrobě ve velkém měřítku nové vysokopevnostní nitě, měly by projít řadou zkoušek zaměřených na ověření jednak slučitelnosti nové suroviny s výrobním zařízením a jednak požadovaných úrovní jakosti výrobků. Trvání postupu testování se liší podle použití konečného výrobku. Proto se uznává, že pro některé uživatele by změna dodavatele mohla představovat zdlouhavý a nákladný proces, i když v různé míře, která závisí na vyráběných produktech. Inspekce na místě však ukázaly, že některé společnosti se snažily uplatňovat strategii rozšiřování škály svých dodavatelů, aby nespoléhaly výhradně na jeden zdroj.
(120)
Některé zúčastněné strany rovněž upozornily na situaci malých a středních podniků, přičemž tvrdily, že malé a střední podniky mají potíže při získávání svých surovin, protože nedosáhnou na minimální objednací množství požadovaná výrobci. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že obtíže ohledně minimálního objednacího množství se zdají být běžným jevem v podnikání bez ohledu na to, zda jsou opatření uložena, nebo nikoli. Proto se má za to, že uložení cla by samo o sobě nemělo vliv na již zavedené obchodní vztahy mezi hospodářskými subjekty. Proto nebyla tato tvrzení považována za opodstatněná.
(121)
A konečně, některé zúčastněné strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie nebude představovat spolehlivý zdroj z důvodu neúplného sortimentu jeho výrobků, nižší kvality a vyšší ceny výrobků. V této souvislosti je třeba poznamenat, že i kdyby výrobci v Unii nebyli schopni dodávat celou škálu požadovaných výrobků, existují alternativní zdroje dodávek, které by měly umožnit sortiment výrobků doplnit. Kromě toho by poměrně nízká úroveň cla neměla bránit uživatelům doplnit svůj sortiment výrobků rovněž tím, že budou i nadále využívat dovoz z ČLR. Nedávné znovuotevření továren zmíněné výše by navíc mělo přispět k řešení tohoto problému, jelikož by umožnilo vyčlenit větší kapacitu pro výrobu širšího sortimentu výrobků. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(122)
Pokud jde o tvrzení ohledně účinku opatření na navazující odvětví a v konečném důsledku na zaměstnanost v Unii, má se za to, že vzhledem k výše uvedeným skutečnostem by měl být tento dopad zanedbatelný.
6.5 Závěr týkající se zájmu Unie
(123)
Na základě výše uvedených skutečností se konstatuje, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení konečného antidumpingového cla na dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR.
7. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
7.1 Úroveň pro odstranění újmy
(124)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné opodstatněné připomínky, které by změnily závěr ohledně úrovně pro odstranění újmy, potvrzuje se tímto 179. až 183. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2 Konečná opatření
(125)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se má za to, že by měla být v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení uložena konečná antidumpingová opatření ohledně dovozu vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V souladu s tímto pravidlem by měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí.
(126)
Vzhledem k tomu, že dumpingová rozpětí zjištěná u dovozu z Koreje a Tchaj-wanu byla pod minimální úrovní, není třeba na dovoz pocházející z Koreje a Tchaj-wanu uložit žádné konečné antidumpingové clo.
(127)
Navrhované sazby antidumpingového cla jsou následující:
Společnost
Rozpětí pro odstranění újmy
Dumpingové rozpětí
Antidumpingové clo
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.
57,1 %
5,1 %
5,1 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
Nepoužije se
0
0 %
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
57,6 %
5,5 %
5,5 %
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
57,3 %
5,3 %
5,3 %
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
Nepoužije se
0
0 %
Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
53,2 %
9,8 %
9,8 %
Všechny ostatní společnosti v ČLR
57,6 %
9,8 %
9,8 %
(128)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě platné pro „všechny ostatní společnosti.“
(129)
S veškerými žádostmi o použití této antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím prodejem a prodejem na vývoz, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. V případě potřeby bude poté nařízení příslušným způsobem změněno a bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(130)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečného antidumpingového cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky. Připomínky stran byly patřičně zváženy, a kde to bylo na místě, byla zjištění odpovídajícím způsobem upravena.
(131)
Aby bylo zajištěno rovné zacházení pro případné nové vývozce i spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení, mělo by být stanoveno, že vážené průměrné clo uvalené na posledně jmenované společnosti se použije pro případné nové vývozce, kteří by jinak měli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení, jelikož čl. 11 odst. 4 se nepoužije, pokud byl použit výběr vzorku.
7.3 Konečný výběr prozatímních cel
(132)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu uložených konečných cel. Pokud jsou konečná cla nižší než cla prozatímní, je třeba uvolnit částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingových cel. Jestliže je konečné antidumpingové clo vyšší než prozatímní clo, vyberou se s konečnou platností pouze zajištěné částky ve výši prozatímního cla.
8. UKONČENÍ ŘÍZENÍ
(133)
S ohledem na zjištění týkající se dovozů pocházejících z Koreje a Tchaj-wanu by mělo být řízení ohledně těchto dvou zemí ukončeno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů (jiných než šicích nití), neupravených pro maloobchodní prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, kódu KN 5402 20 00, které pocházejí z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.
5,1
A974
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
0
A976
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
5,5
A975
Společnosti uvedené v příloze
5,3
A977
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
0
A989
Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
9,8
A990
Všechny ostatní společnosti
9,8
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení celních předpisů.
Článek 2
Antidumpingové řízení týkající se dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Korejské republiky a Tchaj-wanu se ukončuje.
Článek 3
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 478/2010 na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů (jiných než šicích nití), neupravených pro maloobchodní prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, v současnosti kódu KN 5402 20 00, které pocházejí z Čínské lidové republiky, budou s konečnou platností vybrány v rozsahu konečného cla uloženého podle článku 1. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, budou uvolněny.
Článek 4
Pokud případný nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
-
nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1 během období šetření (od 1. července 2008 do 30. června 2009),
-
není ve spojení s žádným z vývozců nebo výrobců v Čínské lidové republice, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
ve skutečnosti vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, na kterém jsou založena příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie,
může Rada na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem změnit prostou většinou čl. 1 odst. 2 přidáním nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 5,3 %.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. listopadu 2010.
32010R1105
L 315/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 1105/2010
od 29. studenoga 2010.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz pređe visoke čvrstoće od poliestera podrijetlom iz Narodne Republike Kine i prekidu postupka u vezi s uvozom pređe visoke čvrstoće od poliestera podrijetlom iz Republike Koreje i Tajvana
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) (Osnovna uredba), a posebno njezin članak 9. stavak 4.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija (Komisija) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. Privremene mjere
(1)
Komisija je Uredbom (EU) br. 478/2010 (2) (Privremena uredba) uvela privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz pređe visoke čvrstoće od poliestera (PVČ) podrijetlom iz Narodne Republike Kine (NRK). Na uvoz PVČ-a podrijetlom iz Republike Koreje (Koreja) i Tajvana nisu uvedene privremene mjere.
(2)
Postupak je pokrenut na temelju pritužbe koju je 27. srpnja 2009. podnijelo udruženje CIFRS - European Man-made Fibres Association (podnositelj pritužbe) u ime proizvođača PVČ-a koji predstavljaju većinu, u ovom slučaju više od 60 % ukupne proizvodnje PVČ-a Unije.
(3)
Kako je određeno u uvodnoj izjavi 15. Privremene uredbe, ispitni postupak o dampingu i šteti obuhvatio je razdoblje od 1. srpnja 2008. do 30. lipnja 2009. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od siječnja 2005. do kraja razdoblja ispitnog postupka (razmatrano razdoblje).
1.2. Daljnji postupak
(4)
Nakon objave bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih se odlučilo uvesti privremene antidampinške mjere (privremena objava), nekoliko zainteresiranih stranaka dostavilo je pisane podneske u kojima su obznanile svoje stavove o privremenim nalazima. Strankama koje su to zatražile pružena je mogućnost rasprave. Komisija je nastavila tražiti i provjeravati sve podatke koje je smatrala potrebnima za svoje konačne nalaze. Razmotreni su pisani i usmeni komentari zainteresiranih stranaka i, prema potrebi, privremeni nalazi su na odgovarajući način promijenjeni.
(5)
Što se tiče aspekata interesa Unije, izvršena su dodatni posjeti zbog provjere u sljedećim trgovačkim društvima:
Korisnici u Uniji:
-
Continental AG,
-
Oppermann Automotive Webbing GmbH,
-
Katradis Marine Ropes Industry SA,
-
Mehler Texnologies GmbH,
-
E. Oppermann GmbH,
-
Oppermann Industrial Webbing SRO,
-
Contitech Transportbandsysteme GmbH.
(6)
Jedna je zainteresirana stranka zatražila raspravu i intervenciju službenika za raspravu. Navedeni je zahtjev uložen nakon privremene objave. Odobrena je rasprava u nazočnosti službenika za raspravu.
(7)
Sve su stranke obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti uvođenje konačne antidampinške pristojbe na uvoz PVČ-a podrijetlom iz NRK-a i konačna naplata iznosa osiguranih privremenom pristojbom (konačna objava). Nakon objave strankama je također dano razdoblje unutar kojega su mogle uložiti prigovor.
2. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
(8)
Dotični je proizvod PVČ (drukčiji od konca za šivanje), nepripremljen u pakiranja za pojedinačnu prodaju, uključujući monofilament od manje od 67 deciteksa podrijetlom iz NRK-a, Koreje i Tajvana („dotični proizvod”), koji je trenutačno obuhvaćen oznakom KN 5402 20 00.
(9)
Nakon privremene objave, jedna je stranka tvrdila da Komisija nije uzela u obzir razlike između pređe koja se koristi u proizvodnji automobilskih guma, takozvane „visokomodulne pređe s malim skupljanjem” pređe („high modulus low shrinkage”) (HMLS) i ostalih vrsta pređe, budući da ta vrsta zahtjeva dugotrajna i skupa tehnička testiranja prije dobivanja odobrenja za specifikacije HMLS-a koje su uveli kupci. Štoviše, ova je stranka tvrdila da nije jasno koji se čimbenici uzimaju u obzir za privremeno utvrđivanje postojanja jedinstvenog proizvoda. Druga je stranka tvrdila da HMLS i ostale vrste pređe imaju razlučite strukture troška.
(10)
Kao odgovor na navedene tvrdnje prvo treba napomenuti da se dotični proizvod koristi za brojne različite namjene poput ojačavanja automobilskih guma, široke tkanine, sigurnosnih pojaseva, zračnih jastuka, užadi, mreža te za brojne industrijske primjene. Stoga postoji velik broj različitih primjena i, zbog toga, mnogo različitih vrsta specifikacija.
(11)
Prilikom određivanja čine li HMLS i ostale vrste pređe jedinstveni proizvod, glavni su mjerila bila osnovna fizička, tehnička i kemijska svojstva. Doista, kako se objašnjava u uvodnoj izjavi 19. Privremene uredbe, ispitni je postupak pokazao da, iako pređa HMLS ima neka razlikovna svojstva u usporedbi s ostalim vrstama PVČ-a (npr. modul, skupljanje, čvrstoća na vlak i čvrstoća na zamor), smatra se da sve različite vrste dotičnog proizvoda dijele ista osnovna fizička i kemijska svojstva. Stoga se smatra da čine jedinstveni proizvod.
(12)
Što se tiče navedenih razlika u strukturi troška, treba napomenuti da iste same po sebi nisu presudni kriterij prilikom određivanja je li HMLS različit proizvod od ostalih vrsta PVČ-a. Razlike u troškovima, cijenama i proizvodnom postupku ne opravdavaju sami po sebi činjenicu sa de određene vrste proizvoda poput HMLS-a trebaju smatrati različitim proizvodima dokle god ova vrsta dijeli ista fizička, tehnička i kemijska svojstva kao i ostale vrste proizvoda.
(13)
Stoga se nije smatralo opravdanim isključiti HMLS iz opsega ispitnog postupka, zbog čega su tvrdnje u vezi toga morale biti odbačene.
(14)
U izostanku drugih komentara o dotičnom proizvodu i istovjetnom proizvodu, potvrđuju se uvodne izjave 16. do 20. Privremene uredbe.
3. DAMPING
3.1. Tajvan
3.1.1. Uobičajena vrijednost
(15)
Jedan je proizvođač izvoznik u Tajvanu dostavio dokaze koji dokazuju da je cijena glavnih sirovina, čiste tereftalne kiseline (PTA) i monoetilenglikola (MEG), koju je nabavljao za proizvodnju PVČ-a varirala tijekom RIP-a. Posebno se pokazalo da su nabavne cijene naglo pale posebno u četvrtom tromjesečju 2008. Stoga je isti tvrdio da navedeno treba uzeti u obzir prilikom utvrđivanja njegove uobičajene vrijednosti kako bi se osigurala primjerena usporedba s izvoznim cijenama.
(16)
Nalazi u uvodnoj izjavi 18. proizlaze iz vrlo detaljne analize podataka koje je dostavio izvoznik i koji su se provjeravali tijekom posjeta radi provjere. Stoga se smatralo da je utvrđivanje uobičajene vrijednosti za određena razdoblja RIP-a za uzimanje u obzir varijacije u cijenama sirovine u ovom slučaju opravdano.
(17)
Nije bilo drugih komentara u vezi metode opisane u Privremenoj uredbi u uvodnim izjavama 86. i 87. Može se potvrditi metoda koja se koristila za utvrđivanje uobičajene vrijednosti za tajvanske proizvođače izvoznike.
3.1.2. Izvozna cijena
(18)
Ispitni je postupak pokazao da je tajvanski proizvođač naveden u uvodnoj izjavi 15. prodavao veći obujam dotičnog proizvoda na tržište Unije u prvoj polovici RIP-a kada su cijene sirovina bile niže. Ovaj se nalaz također treba promatrati u svijetlu sadržaja uvodne izjave 16.
(19)
U nedostatku bilo kakvih komentara u pogledu izvozne cijene, potvrđuje se uvodna izjava 88. Privremene uredbe.
3.1.3. Usporedba
(20)
Uobičajena vrijednost i izvozna cijena utvrđene su kako je gore objašnjeno. Tako utvrđena uobičajena vrijednost za navedenog proizvođača i njegova izvozna cijena uspoređene su u razdobljima koja su bila što je bliže moguće kako bi se uzelo u obzir razlike koje utječu na usporedivost cijena. Navedeno je u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe.
(21)
Nisu zaprimljeni drugi komentari u vezi usporedbe uobičajene vrijednosti i izvozne cijene tajvanskih proizvođača izvoznika. Stoga se može potvrditi sadržaj uvodne izjave 89. Privremene uredbe.
3.1.4. Dampinške marže
(22)
Podsjeća se da je u uvodnoj izjavi 92. Privremene uredbe zaključeno da je dampinška marža na području cijele zemlje za Tajvan de minimis. Konačna dampinška marža utvrđena za tajvanskog proizvođača navedenog u uvodnoj izjavi 15. sada je ispod praga de minimis. Stoga se potvrđuje da je konačna dampinška marža na području cijele zemlje za Tajvan de minimis.
3.2. NRK
3.2.1. Tretman tržišnoga gospodarstva (MET)
(23)
Podsjeća se da se javilo 11 proizvođača izvoznika u NRK-u. Navedena su trgovačka društva činila 100 % ukupnog izvoza dotičnog proizvoda na tržište Unije tijekom RIP-a. Odabran je uzorak od tri proizvođača izvoznika ili grupacije povezanih trgovačkih društava na temelju najvećeg obujma izvoza za potrebe utvrđivanja dampinga za NRK. Trojica proizvođača izvoznika u uzorku zatražila su primjenu MET-a, ali je utvrđeno da samo jedan ispunjava uvjete.
(24)
Nakon objave nalaza u vezi primjene MET-a, dvojica proizvođača izvoznika kojima nije odobrena primjena MET-a dostavili su komentare sažete u nastavku.
(25)
Komentari prvog proizvođača izvoznika odnosili su se na ograničavajuću odredbu u njegovim poslovnim aktivnostima, probleme s računovodstvom i plaćanjem određene imovine poput prava korištenja zemljišta.
(26)
Ovaj je izvoznik priznao postojanje ograničavajuće odredbe u svom Društvenom ugovoru. Tvrdio je, ali nije dokazao, da takva odredba više ne proizvodi pravne učinke na njegovu aktivnost. Isto tako, što se tiče problema s računovodstvom, trgovačko je društvo priznalo postojanje nepodudarnosti između računovodstvene evidencije i revidiranih financijskih izvještaja, ali ej tvrdilo da su navedene nepodudarnosti zanemarive te da su objašnjene tijekom ispitnog postupka. Treba pojasniti da su problemi uočeni u računovodstvu navedenog trgovačkog društva koji se doveli do odbacivanja primjene MET-a nisu bili zanemarivi već značajni, posebno u vezi knjiženja određenih sredstava i nepodudarnosti utvrđenih u određenim knjigama i dokumentima predočenima tijekom posjeta na licu mjesta.
(27)
Komentari drugog proizvođača izvoznika odnosili su se posebno na nalaze u vezi kapitalnog doprinosa, ograničavajuće odredbe u njegovim poslovnim aktivnostima i stjecanju prava korištenja zemljišta.
(28)
Što se tiče kapitalnog doprinosa, izvoznik je ponovio iste argumente kao u privremenoj fazi, odnosno da je kapitalni doprinos pravilno izvršen. Tvrdi se da je tehničko praktično znanje posebna kategorija znanja koja ne zahtjeva patentiranje ili registraciju te je, stoga, kapitalni doprinos, iako u naravi, pravilno izvršen. S obzirom na potonja pitanja, ponavlja se da ograničavajuća odredba nije obvezna za trgovačko društvo te da zahtjevi za ulaganja povezani sa stjecanjem zemljišta nisu poremećaji, ali su povezani s politikom prostornog razvoja države.
(29)
Međutim, navedeni su argumenti već navedeni i odbačeni u privremenoj fazi. Čak i da su zahtjevi za ulaganja povezani s politikom prostornog razvoja države, smatra se da isti nisu u skladu s primjenom MET-a. Nisu dostavljeni nikakvi novi dokazi koji bi mogli promijeniti privremene zaključke sadržane u ocjeni primjene MET-a u uvodnim izjavama 50. i 51. Privremene uredbe.
(30)
Na temelju gore navedenog, potvrđuju se privremeni nalazi navedeni u uvodnim izjavama od 46. do 52. Privremene uredbe.
3.2.2. Individualno ispitivanje
(31)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 28. privremene uredbe, dva proizvođača izvoznika koja nisu bila uključena u uzorak, zatražila su utvrđivanje individualne dampinške marže prema članku 17. stavku 3. Osnovne uredbe. Međutim, zahtjevi za individualno ispitivanje mogli su se ispitivati isključivo nakon uvođenja privremenih mjera.
(32)
Navedena su trgovačka društva odgovorila na obrazac zahtjeva za primjenu MET-a u zadanim rokovima. Nakon uvođenja privremenih mjera Komisija je tražila i provjerila sve podatke navedene u obrascima zahtjeva i sve ostale informacije koje je smatrala potrebnima u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
-
Oriental Industries Co. Ltd,
-
Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co. Ltd.
(33)
Ukratko i isključivo za lakše upućivanje, kriteriji za primjenu MET-a navedeni su u nastavku u skraćenom obliku:
1.
poslovne odluke i troškovi donose se kao odgovor na tržišne uvjete i bez značajnog uplitanja države, troškovi glavnih ulaznih materijala značajno odražavaju tržišne vrijednosti;
2.
trgovačka društva imaju transparentan sustav osnovnih računovodstvenih podataka koje revidiraju nezavisni revizori u skladu s Međunarodnim računovodstvenim standardima (MRS), a koji se koriste za sve potrebe,
3.
ne postoje značajni poremećaji preneseni iz prijašnjeg sustava netržišnoga gospodarstva;
4.
zakoni o stečaju i imovini jamče pravnu sigurnost i stabilnost;
5.
konverzije valuta obavljaju se po tržišnoj stopi.
(34)
Oba trgovačka društva imala su u svojim osnivačkim dokumentima ograničavajuću odredbu u vezi s raspodjelom prodaje između izvoza i domaćih tržišta. Kod jednog su izvoznika utvrđene brojne nedosljednosti i nedostaci u računovodstvenom sustavu podnositelja zahtjeva koji su doveli do zaključka da financijski izvještaji nisu transparentni, pripremljeni niti revidirani u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima. Konačno, određeni su poremećaji preneseni iz sustava netržišnoga gospodarstva, posebno u vezi s nabavom prava korištenja zemljišta trgovačkog društva.
(35)
Na toj je osnovi zaključeno da ni jedno od dva trgovačka društva nije pokazalo da ispunjava sve kriterije iz članka 2. stavka 7. točke (c) Osnovne uredbe te mu se nije mogla odobriti primjena MET-a.
3.2.3. Individualni tretman (IT)
(36)
Prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe, pristojba na području cijele zemlje, ako postoji, utvrđuje se za zemlje koje su obuhvaćene tim člankom, osim u slučajevima kada trgovačka društva mogu dokazati da ispunjavaju sve kriterije određene u članku 9. stavku 5. Osnovne uredbe za odobravanje IT-a.
(37)
Dvojica proizvođača izvoznika koji su zatražili individualno ispitivanje nisu ispunili kriterije za primjenu MET-a, ali su zatražili IT u slučaju da im se ne odobri primjena MET-a.
(38)
Ukratko i isključivo za lakše upućivanje, kriteriji za IT navedeni su u nastavku:
1.
u slučaju trgovačkih društava ili zajedničkih pothvata u stranom vlasništvu, u cijelosti ili djelomično, izvoznici mogu slobodno repatrirati kapital i dobit;
2.
izvozne cijene i količine, kao i uvjeti prodaje utvrđuju se slobodno,
3.
privatne osobe su većinski vlasnici. državni dužnosnici u upravnom odboru ili koji su na ključnim upravljačkim pozicijama su u manjini ili moraju dokazati da je ipak društvo dovoljno nezavisno od uplitanja države;
4.
konverzije valuta obavljaju se po tržišnoj stopi; i
5.
uplitanje države ne omogućava izbjegavanje mjera ako se pojedinačnim izvoznicima odrede različite stope pristojbe.
(39)
Na temelju dostupnih podataka utvrđeno je da navedena dva proizvođača izvoznika u NRK-u koji nisu u uzorku, zadovoljavaju sve gore navedene kriterije za odobravanje IT-a kako je navedeno u članku 9. stavku 5. Osnovne uredbe.
3.2.4. Analogna zemlja
(40)
Kako je navedeno u uvodnim izjavama od 57. do 62. Privremene uredbe, smatralo se da SAD nije primjerena analogna zemlja za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti za NRK. Umjesto toga, Tajvan je odabran kao analogna zemlja za utvrđivanje uobičajene vrijednosti za NRK u skladu s člankom 2. stavkom 7. Osnovne uredbe.
(41)
Nakon uvođenja privremenih mjera, neke su stranke predložile da se radije koristi Koreja kao analogna zemlja. Tvrdile su da je Koreja primjerenija od Tajvana zato što korejski proizvođači izvoznici također koriste najnoviju tehnologije proizvodnje u jednom koraku, njihovi su gotovi proizvodi visoko usporedivi s kineskima, korejsko je domaće tržište veliko i usporedivo s kineskim te ni za jedno korejsko trgovačko društvo nije utvrđeno da vrši damping.
(42)
Što se tiče odabira analogne zemlje, ispitivalo se sljedeće kriterije: usporedivost obujma proizvodnje gotovih proizvoda u zemlji bez tržišnoga gospodarstva i u mogućoj analognoj zemlji, reprezentativnost domaće prodaje (transakcija) nepovezanim kupcima u usporedbi s izvozom dotičnog proizvoda podrijetlom iz zemlje bez tržišnoga gospodarstva, razinu tržišnog nadmetanja na domaćem tržištu analogne zemlje, usporedivost pristupa sirovinama i energiji, spremnost izvoznika u mogućoj analognoj zemlji na suradnju u ispitnom postupku.
(43)
Izvršena je daljnja analiza nakon uvođenja privremenih mjera na osnovi svih dostupnih podataka za analizu relevantnih kriterija. Navedena je analiza pokazala da doista postoje sličnosti između Koreje i Tajvana u smislu nekih kriterija. Međutim činilo se da je u cjelini Tajvan najprimjerenija analogna zemlja.
(44)
Analiza je pokazala da su Koreja i Tajvan imaju visoku razinu usporedivosti u pogledu obujma proizvedenih gotovih proizvoda s proizvođačima u NRK-u te se velik obujam proizvoda koji se prodaju na domaćem tržištu u obje zemlje može usporediti s izvozom iz NRK-a. Kriterij je pokazao da neznatno višu razinu obujma usporedivosti za Koreju jer je njezin obujam proizvodnje veći nego tajvanski.
(45)
Međutim, važnost ovog kriterija ne bi trebalo precijeniti s obzirom na ostale kriterije poput reprezentativnosti poslova domaće prodaje u usporedbi s izvozom, pristupa sirovinama i razine tržišnog nadmetanja u analognoj zemlji.
(46)
Utvrđeno je da Koreja i Tajvan imaju mnogo poslova domaće prodaje za koje uobičajena vrijednost ne bi bila izračunana u usporedbi s izvozom iz NRK-a. Međutim, utvrđeno je da su poslovi tajvanskih izvoznika općenito reprezentativniji od istih korejskih izvoznika. Uobičajena vrijednost za veći obujam i više vrsta dotičnog proizvoda morala bi se izračunati da je Koreja odabrana kao analogna zemlja.
(47)
Što se tiče visoke razine tržišnog nadmetanja, jedna je stranka tvrdila da jedan tajvanski proizvođač izvoznik ima vladajući položaj na domaćem tržištu te da bi i to trebalo spriječiti korištenje Tajvana kao analogne zemlje.
(48)
Velik broj proizvođača može biti pokazatelj tržišnog nadmetanja u zemlji. Ali se također treba ispitati podliježu li proizvođači u analognoj zemlji tržišnom nadmetanju koje omogućava dostatnu, ali ne prekomjernu dobit, ili ne.
(49)
Utvrđeno je da u Koreji postoje četiri domaća proizvođača te da uvoz PVČ-a nadopunjuje domaće tržište. Što se tiče Tajvana, postoje dva proizvođača, a domaće se tržište također opskrbljuje iz vanjskih izvora. Neovisno o tome, ispitni je postupak pokazao da, unatoč nižim troškovima u Koreji, razina domaćih cijena nije niža nego u Tajvanu. Dobit ostvarena na korejskom tržištu bila je u prosjeku 18 %, pri čemu su korejski proizvođači PVČ-a ostvarili dobit od preko 20 % na promet za dotični proizvod. To je znatno više nego u Tajvanu, gdje se dobit kretala između 5 % i 9 %.
(50)
Stoga se smatra da u Tajvanu postoji visoka razina tržišnog nadmetanja te da dobit nije prekomjerna.
(51)
Što se tiče pristupa sirovinama, Koreja je, nakon Tajlanda, jedan od daleko najvećih proizvođača i izvoznika PTA-a diljem svijeta. Ova konkurentska prednost korejskih proizvođača može u određenoj mjeri objasniti zašto je cijena sirovine u Koreji u prosjeku niža nego u Tajvanu i NRK-u. Ispitni je postupak pokazao da je većina provjerenih korejskih trgovačkih društava nabavljala svoju sirovinu od povezanih trgovačkih društava ili su je mogla sama proizvoditi. Suprotno tome, u Tajvanu ni jedno trgovačko društvo obuhvaćeno ispitnim postupkom nije proizvodilo sirovinu te su je uglavnom nabavljala od povezanih i nepovezanih stranaka, kao što je to slučaj i u Kini.
(52)
Dostupni podaci i činjenica da tajvanski proizvođači izvoznici imaju povezane proizvođače PVČ-a u NRK-u ukazuje na to se koriste istim izvorima opskrbe sirovinom unutar grupacije kako bi ostvarili ekonomiju razmjera i dobili bolje cijene. Stoga se smatralo da su uvjeti pristupa sirovini u NRK-u vrlo slični onima u Tajvanu.
(53)
Na navedenoj osnovi smatra se da je odabir Tajvana opravdan i primjereniji u ovom slučaju. Tajvan se stoga potvrđuje kao analogna zemlja.
3.2.5. Uobičajena vrijednost
3.2.5.1. Proizvođač izvoznik u uzorku kojem je odobrena primjena MET-a
(54)
U izostanku komentara u vezi uobičajene vrijednosti utvrđene za trgovačko društvo kojem je odobrena primjena MET-a, potvrđuju se uvodne izjave 64. i 65. Privremene uredbe.
3.2.5.2. Proizvođači izvoznici kojima nije odobrena primjena MET-a
(55)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 15., jedan je izvoznik u Tajvanu dokazao da je njegova nabavna cijena glavne sirovine koja se koristi za proizvodnju PVČ-a varirala tijekom RIP-a te je zahtijevao da se to uzme u obzir prilikom utvrđivanja uobičajene vrijednosti. Utvrđeno je da je navedeni zahtjev utemeljen te su uobičajene vrijednosti utvrđene za Tajvan, analognu zemlju u ovom slučaju, revidirane na odgovarajući način.
3.2.6. Izvozna cijena
(56)
Kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 68. Privremene uredbe, sva prodaja dotičnog proizvoda koju su ostvarili proizvođači izvoznici u uzorku na tržištu Unije ostvarena je izravno nezavisnim kupcima u Uniji. Dakle, izvozna cijena utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe na temelju izvoznih cijena koje su stvarno plaćene ili koje treba platiti. Izvozna prodaja trgovačkih društava koja se individualno ispitivalo, također je ostvarena nepovezanim kupcima te se, stoga, koristila metoda opisana u uvodnoj izjavi 68. Privremene uredbe također za navedena trgovačka društva kako bi se utvrdila njihova izvozna cijena.
(57)
U nedostatku bilo kakvih komentara u pogledu izvozne cijene, potvrđuje se uvodna izjava 68. Privremene uredbe.
3.2.7. Usporedba
(58)
Revidirane uobičajene vrijednosti utvrđene za analognu zemlju uspoređene su s izvoznom cijenom proizvođača izvoznika koji surađuju u NRK-u. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 63. u nastavku, to je dovelo do smanjenih konačnih dampinških marža za tri proizvođača izvoznika u uzorku u NRK-u.
(59)
Napominje se da prilagodba posrednog oporezivanja iz uvodne izjave 69. Privremene uredbe predstavlja razliku između PDV-a plaćenog na poslove domaće prodaje i PDV-a plaćenog na poslove izvozne prodaje, uzimajući u obzir stopu povrata PDV-a na izvoznu prodaju. Proizvođači izvoznici koji surađuju osporili su način na koji je izračunana prilagodba te su tvrdili da ne treba uzeti u obzir režim PDV-a koji se primjenjuje na posebne postupke prerade i prodaje prilikom ocjenjivanja iznosa PDV-a koji se ne vraća.
(60)
U pogledu te tvrdnje napominje se da se ta prilagodba temeljila na odredbama članka 2. stavka 10. točke (b) Osnovne uredbe kojom se utvrđuje prilagodba uobičajene vrijednosti za uvozne naknade i posredne poreze - kategoriju koja uključuje PDV. Na temelju toga tvrdnja je odbačena.
(61)
U izostanku bilo kakvih drugih komentara o usporedbi, koji bi promijenili privremene nalaze, potvrđuje se uvodna izjava 69. Privremene uredbe.
3.2.8. Dampinške marže
(62)
Revidirana prosječna uobičajena vrijednost utvrđena za Tajvan, analognu zemlju, i usporedba s izvoznom cijenom kineskih proizvođača izvoznika dovele su do nižih konačnih dampinških marža.
(63)
Konačne su dampinške marže za kineske proizvođače izvoznike kako slijedi:
-
5,1 % za Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co. Ltd,
-
0 % za Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd,
-
5,5 % za Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co. Ltd,
-
5,3 % za trgovačka društva koja surađuju koja nisu u uzorku.
(64)
Za trgovačka društva koja su zatražila individualno ispitivanje, konačne su dampinške marže kako slijedi:
-
9,8 % za Oriental Industries (Suzhou) Ltd,
-
0 % za Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co. Ltd.
3.3. Republika Koreja
3.3.1. Uobičajena vrijednost
(65)
U izostanku bilo kakvih komentara u vezi uobičajene vrijednosti objašnjene u uvodnim izjavama 75. do 76. Privremene uredbe, potvrđuju se navedeni nalazi.
3.3.2. Izvozna cijena
(66)
U izostanku bilo kakvih komentara u vezi izvozne cijene, potvrđuju se uvodne izjave 77. do 78. Privremene uredbe.
3.3.3. Usporedba
(67)
U izostanku drugih komentara o usporedbi koji bi promijenili privremene nalaze, potvrđuju se uvodne izjave 79. do 81. Privremene uredbe.
3.3.4. Dampinške marže
(68)
U izostanku drugih komentara u vezi dampinških marža koji bi promijenili privremene nalaze u vezi Koreje, potvrđuju se uvodne izjave od 82. do 85. Privremene uredbe.
4. ŠTETA
4.1. Proizvodnja Unije
(69)
U izostanku bilo kakvih komentara u pogledu proizvodnje Unije, potvrđuju se uvodne izjave od 94. do 96. Privremene uredbe.
4.2. Definicija industrije Unije
(70)
U izostanku bilo kakvih komentara o definiciji industrije Unije, potvrđuje se uvodna izjava 97. Privremene uredbe.
4.3. Potrošnja Unije
(71)
Podsjeća se da je potrošnja Unije utvrđena na temelju ukupnog uvoza, prema podacima Eurostata, te na osnovi ukupne prodaje na tržištu Unije industrije Unije, uključujući procjenu na temelju podataka u pritužbi o prodaji tihih proizvođača.
Tablica 1.
Potrošnja Unije
2005.
2006.
2007.
2008.
RIP
Tone
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Indeks: 2005.=100
100
106
120
109
93
Izvor: Eurostat, podaci iz pritužbe i odgovori na upitnik.
(72)
Ukupno se potrošnja Unije smanjila za 7 % tijekom razmatranog razdoblja. Ista se prvo povećala za 20 % između 2005. i 2007. nakon čega se smanjila za 27 % između 2007. i RIP-a. Pad potrošnje u 2008. i RIP-u bio je posljedica smanjene potražnje, posebno u drugoj polovici 2008., zbog gospodarske krize.
(73)
U izostanku bilo kakvih komentara o potrošnji Unije, potvrđuju se uvodne izjave od 98. do 100. Privremene uredbe.
4.4. Uvoz u Europsku uniju iz NRK-a, Republike Koreje i Tajvana
4.4.1. Kumulativna ocjena učinaka uvoza
(74)
Podsjeća se da se uvoz iz Koreje i Tajvana nije kumulirao s dampinškim uvozom iz NRK-a zato što su ni korejski ni tajvanski uvoz nisu izvršeni po dampinškim cijenama tijekom RIP-a, kako je navedeno u uvodnim izjavama 102. i 103. Privremene uredbe.
(75)
Napominje se da se, kako bi se ocijenilo treba li se uvoz iz dotičnih zemalja ocjenjivati kumulativno u trenutačnom ispitnom postupku, individualno ispitivao u svijetlu uvjeta određenih člankom 3. stavkom 4. Osnovne uredbe. Budući da je marža dampinga u odnosu na uvoz iz Koreje i Tajvana bila ispod razine de minimis, zaključeno je da uvoz iz Koreje i Tajvana ne treba kumulirati s dampinškim uvozom iz NRK-a. Nakon ovog zaključka navedeni se uvoz analizirao zasebno u uvodnim izjavama od 147. do 152. Privremene uredbe u skladu s člankom 3. stavkom 7. Osnovne uredbe.
4.4.2. Dampinški uvoz iz NRK-a
(76)
Podsjeća se da je privremeno utvrđeno da jedan proizvođač izvoznik u NRK-u nije vršio damping svojih proizvoda na tržištu Unije. U skladu s tim, navedeni izvoz isključen je iz analize razvoja dampinškog uvoza iz NRK-a na tržištu Unije. Nakon individualnih ispitivanja izvršenih nakon uvođenja privremenih mjera, utvrđeno je da izvoz dodatnog proizvođača izvoznika u NRK-u nije bio dampinški, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 64. Stoga je navedeni izvoz također isključen iz analize razvoja dampinškog uvoza iz NRK-a na tržištu Unije i učinka na industriju Unije. U skladu s tim revidirani su podaci o dampinškom uvozu iz NRK-a.
Tablica 2.
Dampinški uvoz iz NRK-a
2005.
2006.
2007.
2008.
RIP
Uvoz (tone)
4 350
11 926
31 223
39 072
38 404
Indeks
100
274
718
898
883
Tržišni udio
2,4 %
5,6 %
11,9 %
16,3 %
18,8 %
Prosječna cijena u EUR/tona
2 783
1 705
1 524
1 574
1 532
Indeks
100
61
55
57
55
Izvor: Eurostat, podaci iz pritužbe i odgovori na upitnik.
(77)
Nakon revizije podataka o dampinškom uvozu iz NRK-a, utvrđeno je da se njegov obujam dramatično povećao za više od 8 puta tijekom razmatranog razdoblja, dok su se u isto vrijeme prosječne cijene uvoza naglo smanjile za 45 %.
4.4.3. Sniženje cijena
(78)
U izostanku bilo kakvih komentara u vezi sniženja cijena, potvrđuje se metodologija opisana u uvodnim izjavama 110. i 111. Privremene uredbe za utvrđivanje sniženja cijene. Međutim, nakon individualnog ispitivanja odobrenog nakon uvođenja privremenih mjera, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 31., ponovno se ocjenjivala usporedba cijena sličnih vrsta proizvoda. Navedena ponovna ocjena potvrdila je da je dampinški uvoz iz NRK-a snizio cijene industrije Unije za 24,1 % tijekom RIP-a.
4.5. Gospodarsko stanje industrije Unije
(79)
Podsjeća se da zato što je utvrđeno da uvoz iz Koreje, Tajvana i dva kineska trgovačka društva nije dampinški, isti ne treba kumulirati s dampinškim uvozom iz NRK-a. Isti je stoga isključen iz analize učinka dampinškog uvoza na industriju Unije te se ocjenjivao zasebno.
(80)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 113. Privremene uredbe, ispitivanje učinka dampinškog uvoza na industriju Unije obuhvaćalo je evaluaciju svih gospodarskih pokazatelja za ocjenu stanja industrije Unije od 2005. do kraja RIP-a.
(81)
Podsjeća se da je u privremenoj fazi slika štete bila jasna jer je većina pokazatelja štete u razmatranom razdoblju pokazivala silazno kretanje: obujam proizvodnje (- 36 %), obujam prodaje (- 29 %), prodajne cijene (- 9 %) i tržišni udio (- 23 %). Nadalje, pokazatelji štete vezani za financijski rezultat industrije Unije, kao što su profitabilnost (- 16,3 postotna boda) i novčani tok (- 141 %) također su se dramatično pogoršali, dok su se ulaganja značajno smanjila (- 89 %).
(82)
U izostanku bilo kakvih komentara o proizvodnji, proizvodnom kapacitetu i iskorištenosti kapaciteta, obujmu prodaje i tržišnom udjelu, cijenama, zalihama, zapošljavanju, plaćama i produktivnosti te financijskim rezultatima industrije Unije, potvrđuju se privremeni nalazi navedeni u uvodnim izjavama od 114. do 126. Privremene uredbe.
(83)
U izostanku drugih komentara o gospodarskom stanju industrije Unije, potvrđuje se zaključak da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu, kako je određeno uvodnim izjavama od 127. do 130. Privremene uredbe.
5. UZROČNOST
5.1. Uvodna napomena
(84)
U skladu s člankom 3. stavkom 6. i stavkom 7. Osnovne uredbe, u privremenoj se fazi ispitivalo je li dampinški uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u mjeri koja se može smatrati bitnom. Poznati čimbenici, osim dampinškog uvoza, koji su u isto vrijeme mogli prouzročiti štetu industriji Unije, također su ispitani kako bi se osiguralo da se moguća šteta koju su prouzročiti ti ostali čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu.
5.2. Učinak dampinškog uvoza
(85)
Dampinški uvoz iz NRK-a dramatično se povećao tijekom razmatranog razdoblja. Nakon revizije podataka o dampinškom uvozu podrijetlom iz NRK-a, kako je opisano u uvodnoj izjavi 76., obujam dampinškog uvoza iz NRK-a povećao se više od osam puta između 2005. i RIP-a, povećavajući svoj tržišni udio za oko 16 postotnih bodova. Tijekom istog razdoblja potrošnja Unije smanjila se za 7 %.
(86)
Tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije suočila se sa značajnim padom od 29 % svojeg obujma prodaje i zbog toga je izgubila skoro 12 postotnih bodova tržišnog udjela koji se smanjio s 51,1 % na 39,2 %. U razdoblju između 2008. i RIP-a, tržišni udio industrije Unije pao je za dva postotna poda dok se tržišni udio dampinškog izvoza povećao unatoč padu potražnje na tržištu Unije.
(87)
Što se tiče cijena dampinškog uvoza, one su se, nakon revizije podataka kako je opisano u uvodnoj izjavi 76., smanjile za 45 % tijekom razmatranog razdoblja i znatno su snizile cijene koje je industrija Unije naplaćivala na tržištu Unije. Dakle, industrija Unije bila je spriječena povećati svoje cijene kako bi pokrila povećanje cijena sirovine. Zato se profitabilnost prodaje industrije Unije na tržištu Unije smanjila, kako je objašnjeno u gornjoj uvodnoj izjavi 81. Privremene uredbe, s dobiti od 3 % u 2005. na gubitak od 13,3 % u RIP-u.
(88)
Ispitni je postupak također pokazao da je obujam jeftinog dampinškog uvoza iz NRK-a imao uglavnom negativni učinak na tržište, jer je snizio cijene. Stalni pritisak na tržište Unije nije dopustio industriji Unije da prilagodi svoje prodajne cijene povećanim troškovima sirovine, posebno u 2008. kada su cijene sirovine dosegle najvišu razinu. To je objasnilo gubitak tržišnog udjela i gubitak profitabilnosti industrije Unije.
(89)
S obzirom na gore navedeno te u izostanku bilo kakvih komentara o učinku dampinškog uvoza, može se potvrditi da je val jeftinog dampinškog uvoza iz NRK-a imao značajan negativan učinak na gospodarsko stanje industrije Unije.
5.3. Učinak drugih čimbenika
5.3.1. Nedampinški uvoz
(90)
Što se tiče učinka nedampinškog uvoza iz NRK-a, podsjeća se da je utvrđeno da dva kineska proizvođača izvoznika ne vrše damping PVČ-a na tržištu Unije. I dok se ne može isključiti da je navedeni uvoz mogao u određenoj mjeri doprinijeti šteti industrije Unije, smatra se da u pogledu obujma te, posebno, cijena koje su u prosjeku bile više od cijena dampinškog uvoza, učinak navedenog nedampinškog uvoza nije takav da bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu utvrđenu između dampinškog uvoza iz NRK-a i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
5.3.2. Ostali čimbenici
(91)
Podsjeća se da su također ispitivani ostali čimbenici u analizi uzročnosti, posebno razvoj potražnje na tržištu Unije, rast cijena sirovine, proizvodnja za vlastite potrebe industrije Unije, izvozni rezultati industrije Unije, uvoz iz ostalih zemalja, uključujući uvoz iz Koreje i Tajvana te rezultate ostalih proizvođača u Uniji.
(92)
Jedna je stranka tvrdila da analiza uzročnosti nije dokazala da šteta koju su uzrokovali ostali čimbenici osim dampinškog uvoza nije pripisana kineskom uvozu. Točnije, ista je tvrdila da su čimbenici poput razvoja potražnje i povećanih cijena sirovine doprinosili šteti koju je pretrpjela industrija Unije te da isti nisu uzeti u obzir u analizi uzročnosti.
(93)
Što se tiče razvoja potrebe, podsjeća se da je u kontekstu smanjenje potrošnje, uvoz iz NRK-a ipak uspio povećati svoj tržišni udio. Što se tiče povećanja cijena sirovine, potvrđuje se da su se cijene sirovina povećale u prvoj polovici RIP-a, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 139. Privremene uredbe. Međutim, cijene su pale u drugoj polovici RIP-a. Navedene fluktuacije u cijenama sirovine utjecale su na sve gospodarske subjekte. Štoviše, u izostanku pritiska na cijene koji vrši jeftini dampinški uvoz iz NRK, moglo se očekivati da bi industrija Unije mogla prilagoditi svoje prodajne cijene u skladu s razvojem cijena sirovine. Stoga se potvrđuju uvodne izjave od 138. do 140. Privremene uredbe, a ova se tvrdnja posljedično odbacuje.
(94)
U izostanku bilo kakvih komentara u pogledu proizvodnje za vlastite potrebe ili izvoznih rezultata industrije Unije, potvrđuju se uvodne izjave od 141. do 143. Privremene uredbe.
(95)
Neke su stranke također tvrdile da proizvođači Unije ne bi mogli povećati svoje cijene da odražavaju promjene cijena sirovine zbog jeftinog uvoza iz Koreje i Tajvana.
(96)
U vezi s tim prvo se napominje da su cijene uvoza iz Koreje i Tajvana ostale više od prosječnih uvoznih cijena iz NRK-a tijekom razmatranog razdoblja. Kao drugo, obujam uvoza znatno se smanjio između 2007. i kraja RIP-a. Stoga se smatra da obujam i cijene navedenog uvoza nisu mogli biti glavni uzrok materijalne štete industriji Unije te da, stoga, ne mogu prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između štete koju je pretrpjela industrija Unije i dampinškog uvoza iz NRK-a. Stoga je ova tvrdnja odbačena.
(97)
U izostanku drugih komentara u vezi uvoza iz trećih zemalja, uključujući Koreju i Tajvan, potvrđuju se uvodne izjave od 144. do 152. Privremene uredbe.
(98)
U izostanku bilo kakvih komentara u vezi ostalih proizvođača u Uniji, potvrđuju se uvodne izjave od 153. do 154. Privremene uredbe.
(99)
Nakon privremene objave, jedna je stranka tvrdila da se niža profitabilnost industrije Unije treba pripisati visokom udjelu takozvanog proizvodnog postupka u dva koraka, zastupljenog u proizvodnom kapacitetu industrije Unije te navodnim kašnjenjima industrije Unije u primjeni modernog, takozvanog proizvodnog postupka u jednom koraku.
(100)
Treba napomenuti da se asortiman vrsta proizvoda koje proizvode i prodaju proizvođači izvoznici u NRK-u većinom preklapa s istim industrije Unije. Industrija Unije primjenjuje takozvani proizvodni postupak u dva koraka jer isti omogućuje proizvodnju posebnih vrsta proizvoda koji se obično prodaju po višoj cijeni na tržištu. Kako se objašnjava u uvodnim izjavama od 85. do 89., prisutnost jeftinog uvoza PVČ-a iz NRK-a utjecala je na cjelokupno tržište Unije s vidljivim pritiskom na sniženje cijena.
(101)
Stoga se smatra da postojanje dva različita postupka proizvodnje ne može samo po sebi imati materijalni učinak na profitne marže, posebno u pogledu pritiska na cijene koji vrši dampinški uvoz iz NRK-a. Nadalje, nisu dostavljeni nikakvi utemeljeni dokazi koji bi poduprli tvrdnju da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu zbog nedostatka suvremenije tehnologije. Stoga je ova tvrdnja odbačena.
(102)
U svijetlu gore navedenog te u izostanku drugih komentara, zaključuje se da je dampinški uvoz z NRK-a prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. Osnovne uredbe te se potvrđuju uvodne izjave od 155. do 158. Privremene uredbe.
6. INTERES UNIJE
6.1. Uvodna napomena
(103)
Analiza interesa Unije prilagođena je kako bi se uzelo u obzir revizije dampinških marža nakon komentara na privremenu objavu te individualna ispitivanja izvršena nakon uvođenja privremenih mjera. Sukladno tome, u pogledu visoke razine suradnje, većina bi uvoza iz NRK-a podlijegala razini pristojbe od oko 5 % kako je navedeno u uvodnoj izjavi 63.
6.2. Industrija Unije
(104)
Podsjeća se da se industriju Unije čine četiri proizvođača koji se nalaze u različitim državama članicama koji izravno zapošljavaju više od 1 300 ljudi u aktivnostima povezanima s PVČ-om. Svi pokazatelji štete, posebno oni koji se odnose na financijske rezultate industrije Unije, pokazivali su negativno kretanje tijekom razmatranog razdoblja. Zaposlenost se također značajno smanjila za 23 %, što odgovara smanjenju od oko 400 ekvivalenata punog radnog vremena tijekom razmatranog razdoblja.
(105)
Nakon uvođenja privremenih mjera, industrija Unije izjavila je da su tvornice koje nisu radile zbog dampinškog uvoza, nedavno opet otvorene. To pokazuje da su privremene mjere već imale pozitivan učinak na industriju Unije.
(106)
Očekuje se da će uvođenje konačnih antidampinških pristojba na uvoz podrijetlom iz NRK-a imati daljnji pozitivni učinak na gospodarsko stanje industrije Unije te da će isto omogućiti industriji Unije vraćanje barem dijela izgubljenog tržišnog udjela.
(107)
U izostanku drugih u pogledu interesa industrije Unije, potvrđuju se uvodne izjave od 160. do 163. Privremene uredbe.
6.3. Uvoznici
(108)
Neke su stranke tvrdile da analiza učinka mjera na uvoznike nije obuhvatila poteškoću brze izmjene dobavljača PVČ-a. U tom se pogledu potvrđuje da izmjena izvora opskrbe može trajati neko vrijeme ovisno o krajnjoj primjeni. Međutim, bit će drugih raspoloživih izvora, uključujući uvoz iz Koreje i Tajvana, kao i uvoz dvojice kineskog proizvođača izvoznika naveden u uvodnim izjavama 63. i 64, koji neće podlijegati antidampinškim pristojbama. Stoga je tvrdnja odbačena te se potvrđuje privremeni zaključak da mjere ne bi imale značajan negativni učinak na uvoznike.
(109)
U izostanku drugih komentara, potvrđuju se uvodne izjave 164. i 165. Privremene uredbe.
6.4. Korisnici
(110)
Korisnici PVČ-a iskazali su veliki interes u ovom slučaju. Od 68 kontaktiranih korisnika, 33 je surađivalo u ispitnom postupku. Ispitni je postupak pokazao da je 24 od 33 korisnika koji surađuju nabavljalo PVČ u NRK-u. 12 % navedenog uvoza bilo je od trgovačkih društava za koja je utvrđeno da ne vrše damping.
(111)
U privremenoj fazi izvršena je analiza o učinku mjera na korisnike grupiranjem korisnika u četiri zasebna industrijska sektora (automobilske gume, automobilski sektor, užad i industrijska primjena). Prije uvođenja privremenih mjera, četiri su korisnika provjerena (dva u sektoru automobilskih guma, jedan u automobilskom sektoru i jedan u sektoru industrijskih primjena). Nakon uvođenja privremenih mjera, dalje se ispitivalo u kojoj bi mjeri mjere utjecale na svaki sektor. U vezi s tim izvršeni su dodatni posjeti radi provjere u poslovnim prostorijama sedmero korisnika kako je navedeno u uvodnoj izjavi 5. Od ukupno 11 provjerenih korisnika, petorica su bili mala i srednja poduzeća (MSP-ovi). Na temelju provjerenih podataka revidiran je utvrđeni učinak mjera na profitne marže korisnika, također uzimajući u obzir revidiranu razinu pristojba i činjenicu da je utvrđeno da dodatni kineski proizvođač izvoznik ne vrši damping.
(112)
Što se tiče korisnika iz sektora guma, od proizvođača guma primljena su ukupno četiri odgovora na upitnik. Od navedenih, dva su provjerena prije uvođenja privremenih mjera, a jedan nakon uvođenja privremenih mjera. Prema dostupnim podacima za ovaj sektor, udio PVČ-a u odnosu na njihov trošak proizvodnje relativno je ograničen: ispod u prosjeku 1 %. Samo je za jednog korisnika koji surađuje utvrđeno da uvozi dotični proizvod iz NRK-a. Međutim, cijeli je navedeni uvoz bio od trgovačkog društva u NRK-u za koje nije utvrđeno da vrši damping. Stoga se zaključuje na temelju dostupnih podataka da predložene mjere neće utjecati na sektor guma.
(113)
U pogledu korisnika u automobilskom sektoru (koji pretežno proizvode sigurnosne pojaseve i zračne jastuke) koji čine 5 % ukupnog uvoza PVČ-a iz NRK-a u RIP-u, primljeno je ukupno šest odgovora na upitnik. Dva su trgovačka društva provjerena, jedno prije i drugo nakon uvođenja privremenih mjera. Nakon posjeta radi provjere, udio kineskog PVČ-a koji koristi automobilski sektor revidiran je na 15 %. Posjeti radi provjere također su pokazali da su općenito aktivnosti u kojima se koristi PVČ činile više od 30 % ukupnog prometa trgovačkih društava koja surađuju, umjesto 4 % kako je utvrđeno u privremenoj fazi. Potvrđuje se da prosječna dobit ostvarena u ovom sektoru od proizvoda koji koriste PVČ iznosi približno 3 %. Na temelju gore navedenog, zaključuje se da nije vjerojatno da, u slučaju uvođenja mjera, neće biti značajnog utjecaja na automobilski jer će i dalje ostvarivati dobit, pri čemu NRK nije glavni izvor opskrbe.
(114)
Što se tiče korisnika u sektoru užadi, primljena su ukupno tri odgovora na upitnik, a jedno je trgovačko društvo provjereno nakon uvođenja privremenih mjera. Sva su trgovačka društva koja surađuju u ovom sektoru MS-ovi te su činila manje od 1 % ukupnog uvoza iz NRK-a u RIP-u. Potvrđuje se da je udio aktivnosti koje uključuju PVČ približno 18 % ukupnih aktivnosti. Prosječna profitna marža ostvaren u ovom sektoru korištenjem PVČ-a privremeno je utvrđena na oko 8 %. Međutim, nakon posjeta radi provjere i naknadne ispravke podataka koji su dostavljeni u odgovorima na upitnik, profitna marža koja se ostvaruje u ovom sektoru revidirana je na - 0,4 %. Ispitni je postupak pokazao da je većina uvoza (71 %) bila iz NRK-a tijekom RIP-a, dok je 22 % bilo iz Koreje. Međutim, u vezi s revidiranom razinom pristojbe treba ograničiti učinak na trgovačka društva u ovom sektoru ako nastave nabavljati PVČ iz NRK-a. Usto, postoji izvjestan broj alternativnih izvora nabave.
(115)
Na kraju, što se tiče korisnika u sektoru industrijskih primjena, primjeno je ukupno 20 odgovora na upitnik od korisnika koji čine 21 % ukupnog uvoza iz NRK-a. Provjereno je pet trgovačkih društava, jedno prije uvođenja privremenih mjera, a četiri nakon uvođenja privremenih mjera. Na temelju podataka dostupnih za ovaj sektor nakon posjeta radi provjere, udio aktivnosti povezanih s PVČ-om revidiran je na 54 % ukupnih aktivnosti. Ispitni je postupak pokazao da su navedeni korisnici uglavnom nabavljali PVČ iz NRK-a (42 %) i iz Koreje (24 %), dok se 29 % istog nabavljalo od dobavljača u Uniji i trećim zemljama. Podaci prikupljeni tijekom posjeta radi provjere koji su izvršeni nakon uvođenja privremenih mjera doveli su do prilagodbe prosječne profitne marže ostvarene u ovom sektoru, koja je utvrđena na 17 %. Međutim, prikupljeni podaci pokazuju da utvrđena prosječna profitna marža za cjelokupni sektor nije reprezentativna za stanje MSP-ova, koji su imali u prosjeku negativnu profitnu maržu od - 1,9 tijekom RIP-a. U najgorem slučaju, odnosno ako bi navedeni MSP-ovi kupovali od kineskih proizvođača izvoznika koji podliježu mjerama i ako ne bi promijenili izvor opskrbe, njihova bi se profitabilnost smanjila s - 1,9 % na - 3,3 % uvođenjem konačnih mjera. To bi bilo zbog činjenice da nabavljaju PVČ iz NRK-a u većoj mjeri u usporedbi s velikim trgovačkim društvima, koja bi i dalje ostvarivala visoku dobit. Međutim, očekuje se da navedeni MSP-ovi mogu barem djelomično preusmjeriti svoju nabavu na dobavljače koje ne podliježu mjerama.
(116)
Neki su korisnici tvrdili da je negativni učinak antidampinških mjera na njihovu profitabilnost podcijenjen u privremenoj analizi interesa Unije. Također su tvrdili da bi imali poteškoća u prijenosu povećanja troška na kupce te su dvojili oko mogućnosti nalaženja drugih izvora opskrbe. Neke su stranke također dovele u pitanje kapacitet proizvođača iz Unije za opskrbu traženih proizvoda. Na kraju, povećao se negativni učinak mjera na industriju na kraju proizvodnog lanca, a time i zaposlenost u Uniji.
(117)
Što se tiče tvrdnje o profitabilnosti, analiza na temelju revidiranih podataka nakon posjeta radi provjere nakon uvođenja privremenih mjera doista je pokazala da bi mjere imale negativni učinak na dio sektora užadi i industrijskih primjena ako bi korisnici koji kupuju od kineskih proizvođača izvoznika koji podliježu mjerama i dalje od njih kupovali i ne bi promijenili izvor opskrbe. Međutim, vjerojatno je da bi navedeni učinak bio ograničen u pogledu smanjene razine pristojbe i postojanja drugih izvora opskrbe.
(118)
Što se tiče tvrdnje da korisnici ne bi mogli prenijeti povećanje troška na svoje kupce, ispitni je postupak pokazao da bi u nekim sektorima doista moglo biti teško povećati cijene. Međutim, podsjeća se da bi, u pogledu visoke razine suradnje kineskih proizvođača izvoznika, većina uvoza iz NRK-a podlijegala pristojbi od približno 5 %, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 103. Stoga se očekuje da bi korisnici mogli prenijeti barem dio povećanja troška na svoje kupce te se procjenjuje da bi u svakom slučaju, čak i bez povećanja cijene, učinak na njihovu profitabilnost bio prilično ograničen.
(119)
Što se tiče tvrdnje da industrija Unije ne bi mogla izvršiti opskrbu traženim proizvodima u slučaju uvođenja antidampinških mjera, ispitni je postupak pokazao da su se povremeno događale nepravilnosti u opskrbama koje su proizvođači iz Unije ranije vršili određenim korisnicima. Međutim, analiza nije ukazala ni na kakve dokaze da su navedene nepravilnosti stalne. Što se tiče navedene poteškoće u mijenjanju izvora opskrbe, posjeti radi provjere doista su pokazali da prije nego se novi PVČ može koristiti u proizvodnji u velikoj mjeri, isti treba proći brojna testiranja s ciljem potvrde sukladnosti nove sirovine sa strojevima i potrebnim normama kvalitete gotovih proizvoda. Trajanje postupka testiranja varira ovisno o primjeni gotovog proizvoda. Stoga se potvrđuje da promjena dobavljača može biti dugotrajan i skup postupak za određene korisnike, iako u različitoj mjeri ovisi o proizvedenim proizvodima. Međutim, posjeti radi provjere pokazali su da neka trgovačka društva pokušavaju uspostaviti strategiju širenja svojih dobavljača kako bi izbjegla ovisnost o samo jednom izvoru.
(120)
Neke su stranke također naglasile stanje MSP-ova, tvrdeći da isti imaju poteškoća u nabavi sirovina zato što ne mogu dosegnuti najmanju količinu narudžbi koje zahtijevaju proizvođači. U tom se pogledu napominje da se čini da su poteškoće u vezi najmanje količine narudžbi postojeći uzorak poslovanja bez obzira na uvođenje mjera. Stoga se smatra da uvođenje mjera samo po sebi ne bi utjecalo na već ustaljene uzorke poslovanja između gospodarskih subjekata. Stoga se navedene tvrdnje nisu smatrale opravdanima.
(121)
Na kraju, neke su zainteresirane stranke tvrdile da industrija Unije ne bi predstavljala pouzdan izvor zbog nepotpunosti njezina proizvodnog asortimana, niže kvalitete i viših cijena proizvoda. U tom se pogledu napominje da ako proizvođači iz Unije ne mogu isporučiti cjelokupni asortiman traženih proizvoda, postoje drugi izvori opskrbe koji bi trebali omogućiti upotpunjavanje asortimana proizvoda. Štoviše, relativno niska razina pristojbe ne bi trebala spriječiti korisnike da upotpune svoj asortiman proizvoda tako da i dalje posežu za uvozom iz NRK-a. Nadalje, nedavna ponovna otvaranja tvornica, kako je navedeno gore, trebala bi doprinijeti rješavanju ove poteškoće tako da bi omogućila veći kapacitet za proizvodnju većeg asortimana proizvoda. Stoga je ova tvrdnja odbačena.
(122)
Što se tiče tvrdnje o učinku mjera na industriju na kraju proizvodnog lanca, a time i zaposlenost u Uniji, smatra se da bi u pogledu gore navedenog učinak trebao biti zanemariv.
6.5. Zaključak o interesu Unije
(123)
Na temelju gore navedenog, zaključeno je da ne postoje utemeljeni razlozi protiv uvođenja konačnih antidampinških pristojba na uvoz PVČ-a podrijetlom iz NRK-a.
7. KONAČNE ANTIDAMPINŠKE MJERE
7.1. Razina uklanjanja štete
(124)
U izostanku bilo kakvih potkrijepljenih komentara koji bi izmijenili zaključak u vezi razine uklanjanja štete, potvrđuju se uvodne izjave od 179. do 183. Privremene uredbe.
7.2. Konačne mjere
(125)
S obzirom na gore navedeno, smatra se da, u skladu s člankom 9. stavkom 4. Osnovne uredbe, treba uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz PVČ-a podrijetlom iz NRK-a na razini nižoj od marža dampinga i štete, u skladu s pravilom niže pristojbe. Prema tome, sve stope pristojbe treba na odgovarajući način odrediti na razini utvrđenih dampinških marža.
(126)
S obzirom na to da su utvrđene dampinške marže za Koreju i Tajvan bile ispod razine de minimis, neće se uvesti konačne antidampinške pristojbe na uvoz podrijetlom iz Koreje i Tajvana.
(127)
Predložene antidampinške pristojbe iznose kako slijedi:
Trgovačko društvo
Marža uklanjanja štete
Dampinška marža
Stopa antidampinške pristojbe
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co. Ltd
57,1 %
5,1 %
5,1 %
Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd
Nije dostupno
0
0 %
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co. Ltd
57,6 %
5,5 %
5,5 %
Trgovačka društva koja surađuju koja nisu u uzorku
57,3 %
5,3 %
5,3 %
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co. Ltd
Nije dostupno
0
0 %
Oriental Industries (Suzhou) Ltd
53,2 %
9,8 %
9,8 %
Sva ostala trgovačka društva u NRK-u
57,6 %
9,8 %
9,8 %
(128)
Stope antidampinških pristojba za pojedina trgovačka društva navedena u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga iste odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih trgovačkih društava. Te stope pristojba (za razliku od pristojbe koja se primjenjuje na području cijele zemlje na „sva ostala trgovačka društva”) primjenjuju se stoga isključivo na uvoz proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine i koje proizvode ta trgovačka društva, odnosno navedeni specifični pravni subjekti. Uvezeni proizvodi koje proizvode druga trgovačka društva koja se posebno ne spominju u izvršnom dijelu ove Uredbe sa svojim nazivom i adresom, uključujući subjekte povezane s onima koje se posebno spominju, ne mogu ostvarivati pogodnosti od te stope i podliježu stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.
(129)
Svi zahtjevi kojima se traži primjena stope antidampinške pristojbe za pojedinačna trgovačka društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se bez odlaganja Komisiji (3) sa svim odgovarajućim podacima, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog tijela. Prema potrebi, Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava za koje vrijede pojedinačne stope pristojba.
(130)
Sve su stranke obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti uvođenje konačnih antidampinških pristojba. Nakon te objave također im je dano razdoblje za podnošenja prigovora. Komentari koje su stranke dostavile odgovarajuće su razmotreni te su, prema potrebi, na odgovarajući način promijenjeni nalazi.
(131)
Kako bi se osigurao jednaki tretman novim izvoznicima i trgovačkim društvima koja surađuju, a nisu uključena u uzorak, navedenima u Prilogu ovoj Uredbi, trebalo bi propisati ponderiranu prosječnu pristojbu uvedenu za potonja trgovačka društva, koju treba primijeniti na nove izvoznike koji bi u suprotnom imali pravo na reviziju u skladu s člankom 11. stavkom 4. Osnovne uredbe jer se članak 11. stavak 4. ne primjenjuje prilikom korištenja odabira uzoraka.
7.3. Konačna naplata privremenih pristojba
(132)
U pogledu visine utvrđenih dampinških marži i s obzirom na razinu štete koja je prouzročena industriji Unije, smatra se potrebnim konačno naplatiti iznose osigurane privremenom antidampinškom pristojbom, uvedenom Privremenom uredbom, u visini iznosa uvedenih konačnih pristojba. Ako su konačne pristojbe niže od privremenih pristojba, oslobađaju se iznosi privremeno osigurani više od konačne stope antidampinških pristojba. Ako su konačne pristojbe više od privremenih pristojba, konačno se naplaćuju samo iznosi osigurani na razini privremenih pristojba.
8. PREKID POSTUPKA
(133)
U pogledu nalaza o uvozu podrijetlom iz Koreje i Tajvana, prekida se postupak s obzirom na ove dvije zemlje,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se antidampinška pristojba na uvoz pređe visoke čvrstoće od poliestera (drukčija od konca za šivanje), nepripremljene u pakiranja za pojedinačnu prodaju, uključujući monofilament od manje od 67 deciteksa, trenutačno obuhvaćena oznakom KN 5402 20 00 podrijetlom iz NRK-a.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. koje proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Trgovačko društvo
Pristojba (%)
Dodatna oznaka TARIC
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co. Ltd
5,1
A974
Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd
0
A976
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co. Ltd
5,5
A975
Trgovačka društva navedena u Prilogu
5,3
A977
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co. Ltd
0
A989
Oriental Industries (Suzhou) Ltd
9,8
A990
Sva ostala trgovačka društva
9,8
A999
3. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Prekida se antidampinški postupak u vezi uvoza pređe visoke čvrstoće od poliestera podrijetlom iz Republike Koreje i Tajvana.
Članak 3.
Iznosi osigurani privremenom antidampinškom pristojbom prema Uredbi (EU) br. 478/2010 o uvozu pređe visoke čvrstoće od poliestera (drukčija od konca za šivanje), nepripremljene u pakiranja za pojedinačnu prodaju, uključujući monofilament od manje od 67 deciteksa, trenutačno obuhvaćene oznakom KN 5402 20 00 podrijetlom iz NRK-a, konačno se naplaćuju po stopi konačne pristojbe uvedene prema članku 1. Oslobađaju se iznosi osigurani iznad konačnih stopa antidampinške pristojbe.
Članak 4.
Ako novi proizvođač izvoznik iz Narodne Republike Kine Komisiji dostavi dostatni dokaz da:
-
nije uvozio u Uniju proizvod opisan u članku 1. stavku 1. tijekom razdoblja ispitnog postupka (1. srpnja 2008. do 30. lipnja 2009.),
-
nije povezan ni s jednim od izvoznika ili proizvođača u Narodnoj Republici Kini koji podliježu mjerama uvedenima ovom Uredbom,
-
je uistinu u Uniju izvozio dotični proizvod nakon razdoblja ispitnog postupka na kojem se temelje mjere ili da je sklopio neopozivu ugovornu obvezu izvoza znatne količine u Uniju,
Vijeće može, običnom većinom na prijedlog Komisije, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, izmijeniti članak 1. stavak 2. i dodati novog proizvođača izvoznika k trgovačkim društvima koja surađuju i koja nisu uključena u uzorak te stoga podliježu ponderiranoj prosječnoj stopi pristojbe od 5,3 %.
Članak 5.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 29. studenoga 2010.