PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 60/2012
ze dne 16. ledna 2012,
kterým se ukončuje částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz ferosilicia pocházejícího mimo jiné z Ruska prováděný podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 172/2008 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz ferosilicia pocházejícího mimo jiné z Ruska. Tato opatření sestávají z valorického cla ve výši 17,8 % až 22,7 %. Na šetření, jež vedlo k přijetí tohoto nařízení, bude dále odkazováno jako na „původní šetření“.
1.2 Žádost o přezkum
(2)
Dne 30. listopadu 2009 Evropská komise (dále jen „Komise“) obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „prozatímní přezkum“). Žádost o přezkum, kterou podaly společnosti Čeljabinskij elektrometalurgičeskij kombinat, a. s. jako vyvážející výrobce a Kuzneckije ferrosplavi, a. s., která je s touto společností ve spojení (obě společně dále uvedeny jako „žadatel“), byla omezena na zkoumání dumpingu ve vztahu k žadateli. Antidumpingová celní sazba platná pro tohoto žadatele na základě jeho dumpingového rozpětí je 22,7 %.
(3)
Ve své žádosti žadatel uvedl, že okolnosti, na jejichž základě byla stávající opatření zavedena, se změnily, pokud jde o výrobce, a že tyto změny jsou trvalé povahy.
(4)
Žadatel poskytl přímé důkazy o tom, že v jeho případě k vyrovnání účinků dumpingu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření. Podle informací uvedených v žádosti o přezkum ze srovnání domácích cen žadatele a jeho vývozních cen do Unie vyplynulo, že dumpingové rozpětí je zjevně podstatně nižší než současná úroveň opatření.
1.3 Zahájení přezkumu
(5)
Jelikož Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení prozatímního přezkumu, rozhodla se zahájit v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený pouze na posouzení dumpingu ve vztahu k žadateli. Oznámení o zahájení přezkumu zveřejnila Komise dne 27. října 2010 v Úředním věstníku Evropské unie (3) (dále jen „oznámení o zahájení“) a zahájila šetření.
1.4 Dotčený výrobek a obdobný výrobek
(6)
Výrobek, který je předmětem prozatímního přezkumu, je stejným výrobkem jako ten, který byl předmětem původního šetření, tj. ferosilicium pocházející z Ruska, v současné době kódů KN 7202 21 00, 7202 29 10 a 7202 29 90.
(7)
Dotčený výrobek vyráběný a prodávaný v Rusku a výrobek vyvážený do Unie mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné použití, a proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považují za obdobné.
1.5 Zúčastněné strany
(8)
Komise o zahájení prozatímního přezkumu oficiálně informovala výrobní odvětví Unie, žadatele a orgány vyvážející země. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a účastnit se slyšení.
(9)
Komise zaslala žadateli dotazník a obdržela odpověď ve lhůtě stanovené k tomuto účelu. Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k určení dumpingu, a byly provedeny inspekce na místě v těchto místech:
-
společnost Čeljabinskij elektrometalurgičeskij kombinat, a. s. (dále jen „CHEM“), Čeljabinsk, Rusko,
-
společnost Kuzneckije ferrosplavi, a. s. (dále jen „KF“), Kuzněck, Rusko,
a
-
společnost RFA International LP (dále jen „RFAI“) v Mishawaka, USA & Nieuwdorp Zld, Nizozemsko.
1.6 Období šetření
(10)
Šetření probíhalo od 1. října 2009 do 30. září 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“).
2. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
2.1 Úvod
(11)
Nejprve se podotýká, že podle judikatury soudů EU (4) mají orgány v rámci přezkumu nutnosti zachovat stávající opatření založeného na čl. 11 odst. 3 základního nařízení široký prostor pro uvážení, včetně možnosti provést budoucí hodnocení cenové politiky dotyčných vývozců. V této souvislosti musí orgány prozkoumat argumenty žadatele, proč se okolnosti jeho situace trvale změnily, což má údajně ospravedlnit snížení nebo dokonce zrušení cla.
(12)
Žadatel uvedl, že lze oprávněně říci, že změněné okolnosti jsou trvalé povahy, a tedy úroveň opatření by měla být, pokud jde o žadatele, snížena nebo by opatření měla být úplně zrušena, neboť není pravděpodobné, že by v dohledné budoucnosti došlo k opakování dumpingového dovozu vůbec nebo v podobné míře, jako byla míra zjištěná při původním šetření.
2.2 K otázce, zda žadatel ještě v období přezkumného šetření prodával na trhu EU za dumpingové ceny (5)
(13)
Dříve než bude reagováno na různé argumenty žadatele týkající se (údajné) trvalé povahy (údajných) změněných okolností, je užitečné nejprve popsat úvahy orgánů vztahující se k otázce, zda žadatel ještě v období přezkumného šetření mohl prodávat na trhu EU za dumpingové ceny.
2.2.1 Běžná hodnota
(14)
Za účelem stanovení běžné hodnoty se nejdříve stanovilo, zda celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku společností nezávislým odběratelům byl ve srovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Unie reprezentativní. Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení se domácí prodej považuje za reprezentativní, pokud celkový objem domácího prodeje dosáhne alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku do Unie. Bylo zjištěno, že celkový prodej obdobného výrobku společností na domácím trhu je reprezentativní.
(15)
U každého typu výrobku prodávaného společností na domácím trhu, který byl uznán za přímo srovnatelný s typem prodávaným za účelem vývozu do Unie, bylo stanoveno, zda je jeho prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého typu výrobku na domácím trhu je uznán za dostatečně reprezentativní, jestliže celkový objem prodeje takového typu nezávislým odběratelům na domácím trhu v období přezkumného šetření představoval nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyváženého do Unie.
(16)
Rovněž bylo zkoumáno, zda lze domácí prodej každého typu výrobku považovat v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení za uskutečněný v běžném obchodním styku. Toto zkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu pro každý vyvážený typ dotčeného výrobku během každého z období.
(17)
V případě těch typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady na jednotku a jejichž vážená průměrná výrobní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(18)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala výrobních nákladů na jednotku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného v každém z těchto období.
(19)
Pokud u některého typu výrobku prodávaného touto společností nebylo možno pro stanovení běžné hodnoty použít ceny na domácím trhu, byla běžná hodnota vypočtena v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(20)
Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení se částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoví podle úvodní věty čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které společnost skutečně zaznamenala při výrobě a prodeji obdobného výrobku v rámci běžného obchodního styku.
2.2.2 Vývozní cena
(21)
Vývoz do Unie společnost uskutečňuje prostřednictvím švýcarské pobočky společnosti RFAI, která je s ní ve spojení a jež v období přezkumného šetření plnila veškeré dovozní funkce spojené se zbožím vstupujícímu do volného oběhu v Unii, tj. funkce dovozce ve spojení.
(22)
Vývozní cena tak byla stanovena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě cen, za něž byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu, upravených s přihlédnutím k veškerým nákladům vzniklým mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i k přiměřenému rozpětí pro prodejní, režijní a správní náklady a zisky. Pro tento účel se vzhledem k neexistenci nových informací od nezávislých dovozců o obvykle dosahovaných ziscích použil shodný procentní zisk, z něhož se vycházelo v původním šetření, tedy 6 %.
(23)
Žadatel tvrdil, že k RFAI by mělo být přistupováno jako k součásti jednoho hospodářského subjektu, a že tudíž při stanovení vývozních cen by neměly být odečteny prodejní, režijní a správní náklady RFAI a zisk RFAI.
(24)
Toto tvrzení nelze přijmout, a to z následujících důvodů:
-
oba vyvážející výrobci mají své vlastní vývozní oddělení,
-
společnost RFAI je silně zapojena do mezinárodní činnosti skupiny (např. asistenční služba pro zákazníky, logistika a rozvrh dodávek, nákup investičního majetku a nejdůležitějších surovin atd.),
-
švýcarská pobočka společnosti RFAI plní veškeré funkce, které běžně plní dovozce ve spojení v EU,
-
společnost RFAI prodává ferosilicium vlastním jménem a na vlastní účet odběratelům, kteří s ní nejsou ve spojení, v EU i jinde,
-
společnost RFAI má vztahy nákupu a prodeje s oběma ruskými výrobci ve spojení, společnostmi KF a CHEM,
-
každá ze společností sestavuje vlastní finanční zprávu a neexistuje konsolidovaná finanční zpráva a
-
každá ze společností podává vlastní daňové přiznání u příslušných orgánů.
Tvrzení, že při zjišťování vývozní ceny by neměly být odečteny prodejní, režijní a správní náklady a zisk, je proto nutno odmítnout. Připomínky žadatele k této otázce obsažené v odpovědi na konečné informace budou posouzeny dále (bod 2.3).
(25)
Žadatel dále uvedl, že při výpočtu vývozní ceny by v souladu s čl. 11 odst. 10 základního nařízení nemělo být odečteno antidumpingové clo, neboť toto clo je řádně zohledněno v cenách dalšího prodeje a v pozdějších kupních cenách v Unii. V souvislosti s tímto tvrzením šetření stanovilo, že vážený průměr cen dalšího prodeje ferosilicia v Unii se oproti cenám při původním šetření zvýšil a že současné vývozní ceny jsou oproti cenám při původním šetření mnohem vyšší než o 22,7 %. Proto lze dospět k závěru, že antidumpingové clo je řádně zohledněno v žadatelových cenách dalšího prodeje. V důsledku toho by toto tvrzení žadatele mohlo být přijato a při výpočtu zjištěných vývozních cen v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení nebyl odpočet antidumpingových cel proveden.
2.2.3 Srovnání
(26)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny v oprávněných případech náležité úpravy o přepravní náklady, náklady na pojištění, náklady na terminály, manipulační náklady, náklady na úvěr a poplatky.
2.2.4 Dumpingové rozpětí
(27)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné hodnoty podle typu výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Výsledek ukázal existenci dumpingu.
(28)
Za účelem výpočtu dumpingového rozpětí orgány stejně jako v původním šetření konstatovaly, že společnosti CHEM a KF jsou v úzkém spojení. Stejně jako v původním šetření a v souladu s běžnými postupy orgánů bylo vypočteno jedno dumpingové rozpětí pro celou skupinu. Pro takový výpočet byla v konečném zjištění použita metoda, kde před určením vážené průměrné míry dumpingu pro celou skupinu byla stanovena výše dumpingu pro každého jednotlivého vyvážejícího výrobce. Je třeba poznamenat, že tato metoda byla odlišná od metody použité v původním šetření, kde byl výpočet výše dumpingu proveden redukcí všech příslušných údajů týkajících se domácího prodeje, nákladů výroby, ziskovosti a prodejů v Unii u výrobních subjektů. Žadatel tvrdil, že použití této metody by odporovalo čl. 11 odst. 9 základního nařízení. I tato otázka bude ještě dále rozvedena (bod 2.3).
2.3 Analýza reakcí na konečné zjištění týkající se dumpingového rozpětí v období přezkumného šetření
(29)
Žadatel podal několik připomínek k určitým aspektům výpočtů, jako jsou náklady výroby, prodejní, režijní a správní náklady, ziskové rozpětí, běžná hodnota a poplatky. Všechny tyto připomínky byly zváženy a případné administrativní chyby byly opraveny. Odpovídajícím způsobem byla upravena i konečná zjištění.
(30)
Žadatel dále požádal, aby Komise vyjádřila výši dumpingu na základě hodnoty CIF, kterou za účelem tohoto šetření určil sám žadatel, přičemž odkazoval na čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Tento požadavek byl zdůvodněn tím, že cena, která se oznamuje celním orgánům, je vnitropodniková cena, která by možná byla správnou cenou pro celní účely, avšak tato cena by se neměla používat při výpočtu dumpingu v antidumpingových řízeních. Toto tvrzení je nutno odmítnout, protože rozdíl mezi vývozní cenou a běžnou hodnotou, tj. výše dumpingu, by měl být vyjádřen na stejném základě, jako je základ, který následně používají celní orgány pro vyměření cla, jež má být vybíráno. A tímto základem je ve skutečnosti hodnota CIF oznámená žadatelem celním orgánům. Tato posledně zmíněná hodnota byla pak použita ve výpočtech.
(31)
Pokud jde o výpočet nákladů výroby, žadatel vyjádřil námitku vůči přístupu Komise, aby při výpočtu běžné hodnoty byla použita průměrná nákupní cena hlavní nákladové položky od dodavatele, který není ve spojení, místo skutečné ceny zaplacené dodavateli ve spojení. Toto tvrzení bylo nutno odmítnout, protože cena účtovaná dodavatelem ve spojení byla výrazně nižší než cena zaplacená za stejnou surovinu nezávislému dodavateli. Tuto cenu proto nelze považovat za běžnou cenu. Následně tento prvek nákladů musel být upraven.
(32)
Po zveřejnění konečných zjištění žadatel tvrdil, že při porovnávání vývozních cen s běžnými hodnotami nebylo stejným způsobem zohledněno balné. Tato otázka byla prošetřena a případné administrativní chyby byly opraveny.
(33)
Žadatel též vznesl připomínku k vyloučení vývozních transakcí týkajících se určitého typu výrobku. Prodej tohoto typu výrobku v Unii v období přezkumného šetření představoval méně než 5 % prodejů dotčeného výrobku v Unii. Tato námitka musela být zamítnuta vzhledem k tomu, že na domácím trhu se tento typ výrobku neprodával a nebyla ani poskytnuta konkrétní výše nákladů na jeho výrobu. Jelikož byl tento typ výrobku v období přezkumného šetření vyvážen do Unie v malém množství, bylo tudíž zváženo, že není vhodné vypočítávat běžnou hodnotu na základě výrobních nákladů jiných typů výrobků, a tedy provádět úpravy o rozdíly ve výrobcích.
(34)
Kromě toho, jak bylo již vysvětleno dříve, žadatel ve své reakci na konečné zjištění podal podrobné připomínky zejména ke dvěma důležitým aspektům výpočtu dumpingového rozpětí, a sice i) k otázce, zda společnosti CHEM, KF a RFAI tvoří jeden hospodářský subjekt (6), a ii) výpočtu individuální výše dumpingu společnosti CHEM na jedné straně a společnosti KF na straně druhé (7).
(35)
Pokud jde o první tvrzení, zejména k bodům předloženým žadatelem v reakci na zveřejnění konečných zjištění, konstatuje se následující.
(36)
Žadatel zopakoval svůj postoj, že oba vyvážející výrobci a obchodní společnost RFAI, která je s nimi ve spojení, jsou v konečném důsledku vlastněny a ovládány stejnými příjemci, a že by tudíž nemohly samostatně rozhodovat, nýbrž se musely řídit pokyny vlastníků žadatele. Uznal všechny prvky uvedené ve 24. bodě odůvodnění, avšak vyslovil nesouhlas s hodnocením orgánů, neboť tyto prvky by neměly mít žádný vliv na to, zda všechny společnosti, CHEM, KF a RFAI, jsou součástí jednoho hospodářského subjektu.
(37)
Orgány tyto připomínky žadatele zamítly. Kritéria, která již byla uvedena výše, tvoří zejména ve svém souhrnu spolehlivý základ ospravedlňující zamítnutí tvrzení žadatele. Všechny tyto prvky uvedené ve 24. bodě odůvodnění nasvědčují takové struktuře skupiny, kde všechny společnosti jsou samostatnými právními subjekty a ve které společnosti KF a CHEM plní v plném rozsahu funkci vyvážejících výrobců (funkce výroby a vývozu) a společnost RFAI působí hlavně jako obchodník/vývozce ve spojení do EU.
(38)
Pokud jde o druhé tvrzení, není nutno v souvislosti s tímto přezkumným šetřením zaujímat k této záležitosti konečný postoj. Vyplývá to z kombinace dvou důvodů. Za prvé, i kdyby toto tvrzení bylo přijato (případně spolu s přijetím tvrzení uvedených ve 29. bodě odůvodnění), závěr by byl přesto takový, že žadatel v období přezkumného šetření prodával na trhu EU za dumpingové ceny, s dumpingovým rozpětím přibližně ve výši 13 %. Za druhé, jak je vysvětleno dále, v současné době v každém případě neexistuje dostatek důkazů, jež by umožnily považovat toto dumpingové rozpětí v období přezkumného šetření za trvalé.
(39)
Výrobní odvětví Unie v reakci na konečné zjištění argumentovalo tím, že v důsledku přezkumného šetření by mělo být clo na výrobky žadatele zvýšeno, protože pokud všechna tvrzení žadatele budou odmítnuta, dumpingové rozpětí zjištěné během období přezkumného šetření je vyšší než platné clo. Protože však, jak je vysvětleno dále, neexistuje dostatek důkazů pro to, že došlo k trvalé změně okolností, neexistuje žádné odůvodnění pro změnu cla, a to ani směrem nahoru, ani směrem dolů.
2.4 Analýza otázky, zda došlo k trvalé změně okolností, jež by odůvodňovala snížení nebo zrušení cla
(40)
I přes přijetí určitých tvrzení žadatele, jak uvedeno výše, je nicméně zjištěno, že v období přezkumného šetření stále prodával na trhu EU za dumpingové ceny, s dumpingovým rozpětím nejméně ve výši 13 %. Navíc, jak bude dále vysvětleno, v každém případě není dostatek důkazů pro to, aby toto dumpingové rozpětí v období přezkumného šetření bylo možno považovat za trvalé.
(41)
Žadatel odůvodnil svou argumentaci, proč došlo k trvalé změně okolností, takto:
(42)
i)
Za prvé, žadatel poukázal na změny ve struktuře vývozu skupiny, což by spolu s průzkumem nových rostoucích trhů přispělo k vyšším vývozním cenám ferosilicia na všech vývozních trzích včetně trhu EU oproti cenám používaným během původního šetření. Žadatel však neposkytl žádné přesvědčivé důkazy, aby ukázal souvislost mezi novou firemní strukturou, zkoumáním nových rostoucích trhů a vyššími cenami na trhu EU. Existenci takové souvislosti nenaznačily ani výsledky šetření. Naopak, vývozní ceny v období přezkumného šetření byly sice zjevně vyšší oproti cenám zjištěným v období původního šetření, avšak byly mimořádně kolísavé. Například rozdíl mezi nejnižší a nejvyšší transakční cenou za tunu nejprodávanějšího typu na trhu EU v období přezkumného šetření činil více než 100 %. Podobnou kolísavost bylo možné zaznamenat na domácím trhu, avšak cenový trend na trhu EU byl nesrovnatelný s cenovým trendem na domácím trhu. To platí i pro období 12 měsíců, které předcházelo období přezkumného šetření a které bylo pozorně sledováno v rámci souběžně vedeného řízení o vrácení zaplaceného antidumpingového cla. Ceny vývozu ovšem zjevně pouze následovaly vývoj cen na světových trzích.
(43)
Po zveřejnění konečných zjištění žadatel použil obdobné argumenty. Znovu však nebyly poskytnuty dostatečné důkazy. Proto byl učiněn závěr, že v tuto chvíli neexistují dostatečné důkazy pro to, že tyto vyšší vývozní ceny žadatele v období přezkumného šetření jsou něčím jiným než důsledkem převažujících tržních cen (zejména cen na trhu EU). Jinými slovy, neexistují dostatečné důkazy pro to, že příčinou těchto vyšších cen byly změny, které provedl žadatel ve své exportní firemní struktuře, a že tudíž lze očekávat, že tyto ceny zůstanou v budoucnu na podobné (nebo vyšší) úrovni. Zejména pokud by se v rozporu s vývody žadatele připustilo, že tato nová struktura zvýší efektivitu celé skupiny, neznamená to, že jeho exportní ceny pro EU budou vysoké a nepovedou k dumpingu.
(44)
ii)
Za druhé, žadatel prohlásil, že jeho vývozní ceny na jiných trzích odpovídaly cenám, za které prodával do Unie, nebo byly ještě vyšší. Do zlepšení dodávek na jiné trhy byly vloženy značné investice. Snížení nebo zrušení antidumpingových opatření vůči žadateli by tak nevytvořilo pobídku ke zvýšení vývozu do EU a/nebo ke snížení jeho cen.
(45)
Toto tvrzení však nemůže vést ke zrušení nebo zmírnění platných opatření. Podotýká se, že i podle svého vlastního tvrzení žadatel ještě v období přezkumného šetření prodával za dumpingové ceny. Navíc sám žadatel zdůraznil, že EU zůstává jedním z jeho tradičních trhů. To potvrzuje i skutečnost, že výše prodeje žadatele do EU je stále značná; porovná-li se objem prodeje se spotřebou EU v období původního šetření (8), představoval by významný podíl na trhu (mezi 5 a 20 %, přesné údaje nelze uvést z důvodu jejich důvěrnosti).
(46)
Po zveřejnění konečných zjištění žadatel zopakoval svůj postoj, že nové tržní příležitosti budou spíše na jiných trzích (Indie, Asie a Spojené státy) než v EU. Žadatel však neposkytl žádné přesvědčivé důkazy na podporu svých tržních strategií. Existence dumpingového rozpětí ještě v období přezkumného šetření, nedostatek údajů o jiných trzích a kolísavost vývozních cen prodeje na mezinárodním trhu - všechny tyto prvky nepodporují toto tvrzení, které je tudíž nutno odmítnout.
(47)
iii)
Za třetí, jedním z nejdůležitějších trhů žadatele je podle jeho názoru ruský domácí trh se svou významnou výrobou oceli a očekává se, že poptávka po podobných výrobcích v Rusku poroste. Domácí a vývozní ceny ferosilicia také porostou mnohem rychleji než cena výroby. Je tedy pravděpodobné, že žadatel dále zvýší svůj prodej na domácím trhu, a to i proto, že podle žadatele jediný další ruský výrobce ferosilicia bude po nedávné změně vlastníka vyrábět převážně pro vlastní spotřebu.
(48)
I za předpokladu, že všechna tato tvrzení jsou pravdivá, zůstává nicméně faktem, že v období přezkumného šetření žadatel prodával za dumpingové ceny se značnou marží a za kolísání cen. Navíc, jak je vysvětleno výše, množství zboží prodaného žadatelem do EU v období přezkumného šetření nenaznačuje, že se z tohoto trhu stahuje nebo že tak v brzké budoucnosti hodlá učinit.
(49)
Ve svých připomínkách ke konečným zjištěním žadatel tvrdil, že jediným argumentem, který Komise v konečných zjištěních uvedla proti závažnosti rostoucí poptávky na domácím trhu, je význam zjištěného dumpingového rozpětí. Žadatel dále trval na tom, že Komise sice uznala mnohé zásadní aspekty týkající se ruského trhu, avšak nevyvozuje z těchto argumentů odpovídající závěr.
(50)
Tato tvrzení je nutné odmítnout. Za prvé, proti tomuto argumentu nehovoří jen zjištění o dumpingu, ale též zjištění o množství. Za druhé orgány konstatují, že Komise nic neuznala a že nebyly poskytnuty žádné průkazné nezávislé údaje na podporu tvrzení, že se očekává růst poptávky po dotčeném výrobku v Rusku a že vývozní ceny této skupiny porostou mnohem rychleji než náklady výroby.
(51)
iv)
Za čtvrté, žadatel poukázal na to, že jeho ruské závody na výrobu ferosilicia pracují již po léta na plnou kapacitu, že nemá v plánu svou celkovou kapacitu výroby ferosilicia v dohledné budoucnosti zvýšit a že neexistují žádné známky o opaku.
(52)
Po finanční krizi roku 2009 však byla zaznamenána významná obnova kapacit a žadatel oznámil rozšíření kapacit o 10-20 % (rozpětí se uvádí z důvodu důvěrnosti) ve srovnání s obdobím před finanční krizí.
(53)
Po zveřejnění konečných zjištění žadatel sdělil, že srovnávání výrobní kapacity v období následujícím po období přezkumného šetření s kapacitou během referenčního období není vhodné, neboť žadatel předpokládal finanční krizi v roce 2009, a proto svou výrobní kapacitu již snížil. Tento argument nelze přijmout; oznámené rozšíření kapacit o 10-20 % lze zaznamenat ve srovnání s rokem 2007 - a nikoli s rokem 2009, kdy kapacity byly na nejnižší úrovni. Navíc finanční krize v roce 2009 nemohla ovlivnit výrobní kapacitu žadatele v roce 2007.
2.5 Závěr: nedostatečné důkazy o trvalé povaze změněných okolností
(54)
Analýza tvrzení žadatele vztahujících se k trvalé povaze změněných okolností, jak bylo shrnuto výše, vedla k závěru, že v současné době neexistují dostatečné důkazy pro to, že nějaké změněné okolnosti jsou trvalé povahy. Zdá se, že vývozní ceny žadatele, a tedy i jeho dumpingové rozpětí, budou pravděpodobně kolísat a budou především následovat vývoj cen na světových trzích. Ačkoli žadatel poukázal na určité změněné okolnosti, nelze z nich usoudit, že chování žadatele v oblasti tvorby cen v období přezkumného šetření je trvalé povahy. Proto byl učiněn závěr, že snížit clo by v tuto chvíli bylo předčasné, a tudíž neopodstatněné.
3. ZÁVAZKY
(55)
Žadatel spolu se svým dovozcem ve spojení nabídli cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení.
(56)
Šetření ukázalo, že cena výrobku velmi kolísá. Jak již bylo uvedeno ve 42. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že prodejní ceny žadatele v Unii byly během období přezkumného šetření velmi rozdílné. Tento výrobek proto není vhodný pro závazek o pevné ceně. Přestože vývozce navrhl mechanismus indexace, nebylo možné určit srovnání mezi kolísavostí cen konečného výrobku a navrženým zdrojem pro indexaci, zejména proto, že se rovněž týká konečného výrobku a cen, které byly ovlivněny dumpingovým dovozem. Proto se dospělo k závěru, že navrhovaná indexace není vhodná.
(57)
Pokud jde o specifická rizika týkající se společnosti, bylo zjištěno, že riziko křížové kompenzace je z důvodu složité struktury společnosti velmi vysoké: jiné výrobky než dotčený výrobek by mohly být prodávány prostřednictvím obchodníka mimo Unii jiné pobočce ve spojení ve třetí zemi a poté znovu prodávány do Unie.
(58)
Kromě toho, jelikož samotný výrobek existuje v různých kvalitách a dováží se hlavně ve volně ložené formě, pro celní orgány by nebylo možné rozlišit chemickou specifikaci (na kterou se potenciálně vztahují různé minimální dovozní ceny) bez individuální analýzy každé transakce, a jakákoli kontrola by tedy byla velmi pracná až neproveditelná.
(59)
Nabídka podniku byla proto odmítnuta.
4. UKONČENÍ PŘEZKUMU
(60)
Vzhledem ke zjištěním o dumpingu, jakož i vzhledem k tomu, že nebyla prokázána trvalá povaha změněných okolností, se dochází k závěru, že na společnost Čeljabinskij elektrometalurgičeskij kombinat, a. s. a společnost Kuzneckije ferrosplavi, a. s., která je s ní ve spojení, by se i nadále mělo vztahovat clo ve výši stanovené v základním nařízení, tj. ve výši 22,7 %,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření vztahujících se k dovozu ferosilicia pocházejícího mimo jiné z Ruska, zahájený podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009, se ukončuje beze změny úrovně platných antidumpingových opatření.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. ledna 2012.
32012R0060
L 022/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 60/2012
od 16. siječnja 2012.
o prekidu parcijalne privremene revizije prema članku 11. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz ferosilicija podrijetlom, između ostalog, iz Rusije
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 3.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. Mjere na snazi
(1)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 172/2008 (2) („Izvorna uredba”) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz ferosilicija podrijetlom, između ostalog, iz Rusije. Mjere se sastoje od pristojbe ad valorem u visini od 17,8 % do 22,7 %. Na ispitni postupak koji je doveo do ove Uredbe upućuje se kao na „izvorni ispitni postupak”.
1.2. Zahtjev za reviziju
(2)
Europska komisija („Komisija”) je 30. studenoga 2009. primila zahtjev za parcijalnom privremenom revizijom prema članku 11. stavku 3. Osnovne uredbe („privremena revizija”). Zahtjev je podnio proizvođač izvoznik iz Rusije, Joint Stock Company (JSC) Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant i njegovo povezano društvo Joint Stock Company (JSC) Kuznetsk Ferroalloy Works (dalje u tekstu zajednički nazvani „podnositelj zahtjeva”), a opseg primjene mu je ograničen na ispitivanje dampinga u mjeri u kojoj se odnosi na podnositelja zahtjeva. Stopa antidampinške pristojbe primjenjiva na podnositelja zahtjeva je 22,7 %, na temelju dampinške marže podnositelja zahtjeva.
(3)
U svom je zahtjevu podnositelj zahtjeva, u mjeri u kojoj se odnosi na podnositelja zahtjeva, tvrdio da su se okolnosti koje su dovele do uvođenja mjera promijenile i da su te promjene trajne prirode.
(4)
Podnositelj zahtjeva dostavio je dokaze prima facie da daljnja primjena mjere na njezinoj trenutačnoj razini više nije potrebna kako bi se uklonio učinak dampinga. Na temelju podataka dostavljenih u zahtjevu, usporedba domaćih cijena podnositelja zahtjeva i njegovih izvoznih cijena u Uniju upućivala je na znatno nižu dampinšku maržu u odnosu na trenutačnu razinu mjere.
1.3. Pokretanje revizije
(5)
Nakon što je, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, utvrđeno da postoji dovoljno dokaza za pokretanje privremene revizije, Komisija je odlučila pokrenuti parcijalnu privremenu reviziju u skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe, po opsegu ograničenu na ispitivanje dampinga u mjeri u kojoj se odnosi na podnositelja zahtjeva. Komisija je 27. listopada 2010. objavila obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije (3) (obavijest o pokretanju postupka) te započela ispitni postupak.
1.4. Dotični proizvod i istovjetni proizvod
(6)
Dotični proizvod u sadašnjoj reviziji isti je kao i u početnom ispitnom postupku, odnosno ferosilicij, podrijetlom iz Rusije, trenutačno obuhvaćen oznakama KN 7202 21 00, 7202 29 10 i 7202 29 90.
(7)
Proizvod koji se proizvodi i prodaje u Rusiji i proizvod koji se izvozi u Uniju imaju jednaka osnovna fizička i tehnička svojstva i istu svrhu te se stoga smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
1.5. Dotične stranke
(8)
Komisija je o pokretanju privremene revizije službeno obavijestila industriju Unije, podnositelja zahtjeva i tijela zemlje izvoznice. Zainteresirane stranke imale su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu.
(9)
Komisija je podnositelju zahtjeva poslala upitnik i dobila odgovor u roku određenom u tu svrhu. Komisija je tražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje dampinga te je obavila posjete radi provjere u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
-
Joint Stock Company JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant („CHEM”), Chelyabinsk, Rusija,
-
Joint Stock Company JSC Kuznetsk Ferroalloy Works („KF”), Kuznetsk, Rusija,
i
-
RFA International LP („RFAI”) in Mishawaka, USA & Nieuwdorp Zld, Nizozemska.
1.6. Razdoblje ispitnog postupka
(10)
Ispitni postupak obuhvatio je razdoblje od 1. listopada 2009. do 30. rujna 2010. (razdoblje revizije ispitnog postupka ili „RRIP”).
2. TRAJNA PRIRODA PROMIJENJENIH OKOLNOSTI
2.1. Uvod
(11)
Kao polazište se podsjeća da, na temelju sudske prakse sudova EU-a (4), kod ocjene potrebe za nastavljanjem postojećih mjera u okviru revizije na temelju članka 11. stavka 3. Osnovne uredbe, institucije imaju veliku slobodu odlučivanja, koja uključuje mogućnost procjene politike cijena dotičnog izvoza. U tom smislu nadležne institucije moraju ispitati tvrdnje podnositelja zahtjeva u pogledu razloga zbog kojih su se dotične okolnosti trajno izmijenile te navodno opravdavaju smanjenje ili čak ukidanje pristojbe.
(12)
Podnositelj zahtjeva tvrdio je da bi izmijenjene okolnosti objektivno mogle biti trajne prirode te da bi se stoga razina mjera trebala smanjiti ili bi se mjere u cijelosti trebale staviti izvan snage u mjeri u kojoj se odnose na podnositelja zahtjeva, s obzirom da u bliskoj budućnosti nije vjerojatna ponovna pojava dampinškog uvoza, niti u omjerima usporedivima s razinama koje su utvrđene tijekom početnog ispitnog postupka.
2.2. U pogledu pitanja je li podnositelj zahtjeva još uvijek primjenjivao damping na tržištu EU-a tijekom RRIP-a (5)
(13)
Prije podnošenja odgovora na različite argumente podnositelja zahtjeva o (navodno) trajnoj prirodi (navodno) izmijenjenih okolnosti, korisno je prije svega izložiti razmatranja institucija u pogledu pitanja je li podnositelj zahtjeva još uvijek primjenjivao damping na tržištu EU-a tijekom RRIP-a.
2.2.1. Uobičajena vrijednost
(14)
Za utvrđivanje uobičajene vrijednosti najprije se utvrđivalo je li ukupan opseg domaće prodaje istovjetnog proizvoda trgovačkog društva nezavisnim kupcima reprezentativan u usporedbi s njegovim ukupnim opsegom izvoza u Uniju. U skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne Uredbe, domaća se prodaja smatra reprezentativnom kada ukupni opseg domaće prodaje iznosi najmanje 5 % ukupnog opsega prodaje dotičnog proizvoda u Uniji. Utvrđeno je da je ukupna prodaja, po društvu, istovjetnog proizvoda na domaćem tržištu bila reprezentativna.
(15)
Za svaku vrstu proizvoda koju je prodavalo dotično društvo na domaćem tržištu i za koju je utvrđeno da je izravno usporediva s vrstom proizvoda koja se prodavala za izvoz u Uniju, utvrđivalo se je li domaća prodaja bila dovoljno reprezentativna za potrebe članka 2. stavka 2. osnovne Uredbe. Domaća prodaja konkretne vrste proizvoda smatrala se dovoljno reprezentativnom kada je ukupni opseg te vrste proizvoda prodan na domaćem tržištu nezavisnim kupcima tijekom RIP-a predstavljao najmanje 5 % ukupnog opsega prodaje usporedive vrste proizvoda izvezenog u Uniju.
(16)
Također se ispitivalo može li se za domaću prodaju svake vrste proizvoda smatrati da je izvršena u uobičajenom tijeku trgovine, prema članku 2. stavku 4. osnovne Uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu za svaku izvezenu vrstu dotičnog proizvoda tijekom svakog razdoblja.
(17)
Za one vrste proizvoda kod kojih je po opsegu više od 80 % prodaje na domaćem tržištu bilo iznad troška i kod kojih je ponderirana prosječna prodajna cijena dotične vrste proizvoda bila jednaka ili veća od jediničnog troška proizvodnje, uobičajena vrijednost po vrsti proizvoda izračunana je kao ponderirani prosjek stvarnih domaćih cijena ukupne prodaje dotične vrste proizvoda, bez obzira na to jesu li te prodaje bile profitabilne ili nisu.
(18)
Kada je opseg profitabilne prodaje vrste proizvoda iznosio 80 % ili manje od ukupnog opsega prodaje navedene vrste ili kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila niža od troška proizvodnje, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni koja je izračunana kao ponderirana prosječna cijena samo profitabilne domaće prodaje navedene vrste tijekom svakog razdoblja.
(19)
Kako se domaće cijene dotične vrste proizvoda koju je prodavalo dotično društvo nisu mogle koristiti radi utvrđivanja uobičajene vrijednosti, uobičajena vrijednost određena je u skladu s člankom 2. stavkom 3. osnovne Uredbe.
(20)
Prilikom određivanja uobičajene vrijednosti prema članku 2. stavku 3. osnovne Uredbe, iznosi prodajnih, općih i administrativnih troškova i dobiti temeljili su se, prema uvodnoj rečenici članka 2. stavka 6. osnovne Uredbe, tj. na stvarnim podacima koji se odnose na proizvodnju i prodaju istovjetnog proizvoda trgovačkog društva u uobičajenom tijeku trgovine.
2.2.2. Izvozna cijena
(21)
Izvoz trgovačkog društva u Uniju vrši se putem švicarske podružnice povezanog društva RFAI koje je tijekom RRIP-a izvršilo sve uvozne radnje u vezi robe koja ulazi u slobodan promet u Uniju, odnosno radnje povezanog uvoznika.
(22)
Izvozna je cijena stoga izračunata u skladu s člankom 2. stavkom 9. osnovne Uredbe, na temelju cijena po kojima su uvezeni proizvodi najprije ponovno prodani nezavisnom kupcu, prilagođenih za sve troškove, nastale između uvoza i ponovne prodaje, kao i za razumne marže za prodajne, opće i administrativne troškove („POA”) i za dobit. U tu svrhu, u nedostatku novih podataka od nezavisnih uvoznika u pogledu nastale dobiti, korištena je stopa dobiti primijenjena tijekom početnog ispitnog postupka, odnosno 6 %.
(23)
Podnositelj zahtjeva je tvrdio da bi se RFAI trebao smatrati dijelom jedinstvenog gospodarskog subjekta te da stoga kod utvrđivanja izvoznih cijena ne smije biti odbitaka u pogledu troškova POA i dobiti društva RFAI.
(24)
Ta se tvrdnja ne može prihvatiti zbog sljedećih razloga:
-
ta dva proizvođača izvoznika imaju vlastite odjele za izvoznu prodaju,
-
RFAI je izrazito uključen u međunarodne aktivnosti dotične grupe (podrška kupcima, logistika i raspored dostava, kupnja osnovnih sredstava i ključnih sirovina itd.),
-
švicarska podružnica društva RFAI obavlja sve funkcije koje uobičajeno obavlja povezani uvoznik u EU-u,
-
RFAI prodaje ferosilicij u svoje ime i za vlastiti račun nepovezanim kupcima u EU-u i drugdje,
-
RFAI ima kupoprodajni odnos s dva povezana ruska proizvođača, društvima KF i CHEM,
-
svako trgovačko društvo izrađuje vlastito financijsko izvješće i ne postoji konsolidirano financijsko izvješće, i
-
svako trgovačko društvo podnosi vlastitu poreznu prijavu odgovarajućim nadležnim tijelima.
U skladu s time, trebalo je odbaciti tvrdnju da ne bi trebalo biti odbitaka u pogledu troškova POA i dobiti kod izračuna izvozne cijene. Komentirati podnositelja zahtjeva u pogledu tog pitanja, u odgovoru na konačnu objavu, nalaze se u nastavku teksta (točka 2.3).
(25)
Podnositelj zahtjeva također je tvrdio da ne bi trebalo biti odbijanja antidampinških pristojba u pogledu izračuna izvozne cijene u skladu s člankom 11. stavkom 10. osnovne Uredbe, s obzirom da je pristojba valjano uključena u preprodajne cijene i naknadne prodajne cijene u Uniji. S obzirom na tu tvrdnju, ispitnim postupkom je utvrđeno da se ponderirani prosjek preprodajne cijene ferosilicija u Uniji povećao u usporedbi s cijenama u početnom ispitnom postupku i da su trenutačne preprodajne izvozne cijene uglavnom za više od 22,7 % iznad takvih cijena iz početnog ispitnog postupka. Stoga se može zaključiti da je antidampinška pristojba valjano uključena u preprodajne cijene podnositelja zahtjeva. Kao rezultat toga tvrdnja podnositelja zahtjeva je prihvaćena i, kod utvrđivanja izračunane izvozne cijene u skladu s člankom 2. stavkom 9. osnovne Uredbe, nije izvršeno odbijanje antidampinških pristojba.
2.2.3. Usporedba
(26)
Uobičajena vrijednost i izvozna cijena uspoređene su s obzirom na cijene franko tvornica. Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, učinjene su odgovarajuće prilagodbe za troškove transporta, osiguranja, terminala i manipuliranja, kredita i provizija, kada je to bilo primjereno i opravdano, u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne Uredbe.
2.2.4. Dampinška marža
(27)
Kao što je predviđeno člankom 2. stavkom 11. osnovne Uredbe, ponderirana prosječna uobičajena vrijednost svake vrste uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste dotičnog proizvoda. Rezultat je ukazao na prisutnost dampinga.
(28)
Da bi se izračunala dampinška marža, institucije su, kao i u početnom ispitnom postupku naglasile da su CHEM i KF usko povezani. Kao što je to bio slučaj i u početnom ispitnom postupku, i u skladu s uobičajenom praksom institucija, izračunata je jedinstvena dampinška marža za cijelu grupaciju. Pomoću metode korištene za te potrebe u konačnoj objavi, iznos dampinga izračunan je za svakog pojedinačnog proizvođača izvoznika prije utvrđivanja ponderirane prosječne stope dampinga za cijelu grupaciju. Treba naglasiti da je ta metodologija drukčija od metodologije primijenjene u početnom ispitnom postupku, kada je izračun dampinga izvršen objedinjavanjem svih odgovarajućih podataka vezanih uz domaću prodaju, troškove proizvodnje, profitabilnost i rezultate prodaje proizvodnih subjekata u Uniji. Podnositelj zahtjeva je tvrdio da bi primjena te metodologije bila suprotna članku 11. stavku 9. osnovne Uredbe. O tom će pitanju biti više govora dolje (točka 2.3).
2.3. Analiza reakcija na konačnu objavu u pogledu dampinške marže tijekom RRIP-a.
(29)
Podnositelj zahtjeva dostavio je nekoliko komentara o određenim aspektima izračuna kao što su trošak proizvodnje, POA, profitna marža, uobičajena vrijednost i prilagodbe. Svi komentari su uzeti u obzir i administrativne pogreške su, prema potrebi, ispravljene. Konačni su nalazi odgovarajuće promijenjeni.
(30)
Osim toga, podnositelj zahtjeva zatražio je da Komisija izrazi iznos dampinga na temelju vrijednosti CIF koju su samostalno izradili za potrebe ovog ispitnog postupka, time upućujući na članak 2. stavak 9. osnovne Uredbe. Tvrdnja se stoga temeljila na pojašnjenju da je cijena prijavljena carinskim tijelima transferna cijena, koja bi možda mogla biti ispravna cijena za potrebe carine, no ne i cijena koja bi se trebala koristiti kod izračunavanja dampinga u antidampinškom postupku. Ta tvrdnja se stoga mora odbaciti, jer se razlika između izvozne cijene i uobičajene vrijednosti, tj. iznos dampinga, treba izraziti na istoj osnovi kao i ona koju naknadno koriste carinska tijela kako bi utvrdila moguću naplatu pristojba. Zapravo je to CIF vrijednost koju je podnositelj zahtjeva prijavio carinskim tijelima. Slijedom toga, u izračunima je korištena potonja vrijednost.
(31)
S obzirom na izračunavanje troškova proizvodnje, podnositelj zahtjeva doveo je u pitanje pristup Komisije vezan uz korištenje prosječne kupovne cijene glavnih troškovnih stavki od nepovezanog dobavljača, umjesto stvarno plaćene cijene povezanom dobavljaču s obzirom na istu troškovnu stavku kod izračuna uobičajene vrijednosti. Tu tvrdnju treba odbaciti, jer je cijena koju je naplatio povezani dobavljač znatno niža od cijene plaćene za istu sirovinu nezavisnom dobavljaču. Ta se cijena stoga ne može smatrati cijenom na ravnopravnoj osnovi. Slijedom toga se taj element troška mora prilagoditi.
(32)
Nakon objave, podnositelj zahtjeva tvrdio je da troškovi pakiranja nisu dosljedno uzeti u obzir pri usporedbi izvoznih cijena s uobičajenim vrijednostima. To je pitanje istraženo i administrativne pogreške su, prema potrebi, ispravljene.
(33)
Podnositelj zahtjeva ujedno je komentirao izuzimanje izvoza određene vrste proizvoda. Prodaja te vrste proizvoda u Uniji predstavljala je manje od 5 % prodaje podnositelja zahtjeva dotičnog proizvoda u Uniji tijekom RRIP-a. Ta tvrdnja se mora odbaciti s obzirom da na domaćem tržištu nije bilo nikakve prodaje te vrste proizvoda niti su dostavljeni detaljniji troškovi proizvodnje. Budući da je ta vrsta proizvoda izvezena u EU u manjem opsegu tijekom RRIP-a, nije se smatralo primjerenim osloniti se na izračunavanje uobičajene vrijednosti na temelju troškova proizvodnje ostalih vrsta proizvoda, vršeći time prilagodbe u pogledu razlika između proizvoda.
(34)
Osim toga i kako je prethodno objašnjeno, podnositelj zahtjeva je dostavio iscrpne komentare u svojoj reakciji na konačnu objavu, posebno u pogledu dvije važne točke s obzirom na izračunavanje dampinške marže, i to: i. pitanje čine li CHEM, KF i RFAI jedinstveni gospodarski subjekt (6) i ii. izračun pojedinačnog iznosa dampinga za CHEM s jedne strane i KF s druge strane (7).
(35)
S obzirom na prvu tvrdnju, a posebno s obzirom na točke koje je naglasio podnositelj zahtjeva u svojoj reakciji na konačnu objavu, uočeno je sljedeće.
(36)
Podnositelj zahtjeva ponovno je potvrdio svoj stav da su dva proizvođača izvoznika i povezani trgovac RFAI, u konačnici u vlasništvu i pod kontrolom istih korisnika te da stoga ne bi imao samostalnost i jednostavno pratio upute vlasnikâ podnositelja zahtjeva. Potvrdio je sve elemente navedene u prethodnoj uvodnoj izjavi 24., no nije se složio sa spomenutom ocjenom institucija, s obzirom da nemaju potvrdu o tome jesu li su CHEM, KF i RFAI dijelovi jedinstvenog gospodarskog subjekta.
(37)
Institucije su odbacile komentare podnositelja zahtjeva. Prethodno navedeni kriteriji su, pogotovo ako se razmatraju u cjelini, dovoljno utemeljeni da bi opravdali odbacivanje tvrdnje podnositelja zahtjeva. Svi elementi gore navedeni u uvodnoj izjavi 24., ukazuju na strukturu grupacije u kojoj su sva društva posebni pravni subjekti u kojima KF i CHEM vrše cjelovite funkcije proizvođača izvoznika (tj. funkcije proizvodnje i izvoza), dok RFAI djeluje uglavnom kao povezani trgovac/uvoznik u EU-u.
(38)
U pogledu druge tvrdnje, u kontekstu ove revizije ispitnog postupka nije neophodno zauzeti konačno stajalište o ovom pitanju. To proizlazi iz kombinacije dvaju razloga. Prije svega, kada bi se ova tvrdnja prihvatila (uz prihvaćanje, gdje je primjereno, tvrdnji iz prethodne uvodne izjave 29.), svejedno bi podnositelj zahtjeva bio odgovoran za damping na tržištu EU-a, tijekom RRIP-a, po dampinškoj marži od oko 13 %. Zatim, kako je objašnjeno u nastavku, trenutačno u svakom slučaju nema dovoljno dokaza prema kojima bi se dampinška marža tijekom RRIP-a mogla smatrati trajnom.
(39)
U svojoj reakciji na konačnu objavu, industrija Unije tvrdila je da bi se, kao rezultat revizije ispitnog postupka, pristojba na proizvode podnositelja zahtjeva trebala povećati, jer je, pod pretpostavkom da će sve tvrdnje podnositelja zahtjeva biti odbijene, dampinška marža utvrđena tijekom RRIP-a bila viša od primjenjive pristojbe. Međutim, budući da, kako je objašnjeno u nastavku, nema dovoljno dokaza o trajnoj promjeni okolnosti, nema niti opravdanja za promjenu pristojbe, odnosno niti za njezino povećanje niti smanjenje.
2.4. Analiza pitanja postoji li trajna promjena okolnosti koja opravdava smanjenje ili ukidanje pristojbe
(40)
Ipak, usprkos prihvaćanju određenih tvrdnji podnositelja zahtjeva, kako je prethodno opisano, još uvijek se utvrđuje da je odgovoran za damping na tržištu EU-a tijekom RRIP-a, po dampinškoj marži od barem 13 %. Zatim, kako će biti objašnjeno u nastavku, trenutačno u svakom slučaju nema dovoljno dokaza prema kojima bi se dampinška marža tijekom RRIP-a mogla smatrati trajnom.
(41)
Podnositelj zahtjeva je svoje prosuđivanje o tome zašto postoji trajna promjena okolnosti temeljio na sljedećim točkama:
(42)
i. Prvo, podnositelj zahtjeva je naveo promjene u strukturi izvoza grupacije, što je, uz istraživanje novih rastućih tržišta, doprinijelo višim izvoznim cijenama ferosilicija na svim izvoznim tržištima, uključujući i EU, u usporedbi s cijenama tijekom početnog ispitnog postupka. Međutim, podnositelj zahtjeva nije dostavio nikakav valjano argumentiran dokaz kako bi pokazao vezu između nove organizacijske strukture, istraživanja novih rastućih tržišta i viših cijena na tržištu EU-a. Nalazi ispitnog postupka također nisu ukazali na takvu vezu. Naprotiv, iako su cijene izvoza bile jasno više u RRIP-u u usporedbi s cijenama zabilježenima tijekom razdoblja ispitnog postupka u okviru početnog ispitnog postupka, ipak su bile iznimno promjenjive. Na primjer, tijekom RRIP-a, razlika između najniže i najviše cijene transakcije najprodavanijeg modela na tržištu EU-a bila je 100 %. Slična promjenjivost mogla se primijetiti na domaćem tržištu, no kretanje cijena na tržištu EU-a nije bilo usporedivo s kretanjem cijena na domaćem tržištu. To također vrijedi i za 12-mjesečno razdoblje koje je prethodilo RRIP-u, koje je detaljno istraženo u okviru usporednog ispitnog postupka o povratu.Čini se, međutim, da su cijene izvozne prodaje slijedile globalne tržišne cijene.
(43)
Nakon objave, podnositelj zahtjeva koristio je slične argumente. Međutim, ponovno su dostavljeni nedovoljni dokazi. Stoga se zaključuje da trenutačno nema dovoljno dokaza o tome da su navedene povišene izvozne cijene podnositelja zahtjeva bilo što drugo nego posljedica prevladavajućih cijena na tržištu (posebno onih na tržištu EU-a) tijekom RRIP-a. Drugim riječima, nema dovoljno dokaza o tome da su promjene koje je izvršio podnositelj zahtjeva u svojoj organizacijskoj izvoznoj strukturi uzrok navedenih viših cijena, te se stoga može očekivati da će se zadržati na sličnim (ili višim) razinama i ubuduće. Osobito, protivno onome što navodi podnositelj zahtjeva, čak i pretpostavljajući da je grupacija postala učinkovitija zbog nove strukture, to ne znači da će ubuduće njezine izvozne cijene u EU biti visoke i da neće rezultirati dampingom.
(44)
ii. Drugo, podnositelj zahtjeva zatim je izjavio da su njegove izvozne cijene za druga tržišta u skladu s njegovim prodajnim cijenama u Uniji ili da su čak više od njih. Izvršena su znatna ulaganja da bi se bolje opskrbila ostala tržišta. Stoga smanjenje ili ukidanje antidampinških mjera u odnosu na podnositelja zahtjeva ne bi dalo poticaj povećanju izvoza u EU i/ili smanjenje njegovih cijena.
(45)
Međutim, ta tvrdnja ne može dovesti do uklanjanja ili smanjenja mjera na snazi. Podsjeća se da je, čak i prema izjavi samog podnositelja zahtjeva, tijekom RRIP-a još uvijek primjenjivao damping. Nadalje, podnositelj zahtjeva je i sam naglasio da EU ostaje jedno od njegovih tradicionalnih tržišta. To je potvrđeno činjenicom da je opseg koji je prodao podnositelj zahtjeva u EU-u još uvijek vrlo velik; ako se usporedi opseg prodaje s potrošnjom EU-a, tijekom RIP-a u okviru početnog ispitnog postupka (8) , oni bi predstavljali znatan tržišni udio (između 5 i 20 %, točni se iznosi ne mogu objaviti zbog povjerljivosti podataka).
(46)
Nakon objave podnositelj zahtjeva ponovno je naglasio svoj stav da će se nove tržišne mogućnosti javiti na drugim tržištima (Indija, Azija i Sjedinjene Države), a ne u EU-u. Međutim, podnositelj zahtjeva nije dostavio nikakve dostatne dokaze kako bi potkrijepio svoje tržišne strategije. Dampinška marža koja je još uvijek bila prisutna tijekom RRIP-a, nedostatak podataka o drugim tržištima i promjenjivost izvozne prodajne cijene na međunarodnom tržištu su elementi koji ne podržavaju tu tvrdnju koja se, stoga, mora odbaciti.
(47)
iii. Treće, po mišljenju podnositelja zahtjeva, rusko domaće tržište, s velikom proizvodnjom čelika, ostaje jedno od njegovih najvažnijih tržišta, a očekuje se da će potražnja za istovjetnim proizvodom u Rusiji rasti. Domaće i izvozne cijene ferosilicija također će rasti puno brže od troška proizvodnje. Podnositelj zahtjeva bi na taj način vjerojatno povećao prodaju na domaćem tržištu, a i zato jer bi, po mišljenju podnositelja zahtjeva, jedini preostali ruski proizvođač ferosilicija od nedavne promjene vlasništva proizvodio uglavnom za vlastitu potrošnju.
(48)
Čak i ako se pretpostavi da su sve ove tvrdnje istinite, još uvijek ostaje činjenica da je tijekom RRIP-a podnositelj zahtjeva primjenjivao damping uz značajnu maržu i po promjenjivim cijenama. Nadalje, kako je prethodno objašnjeno, opseg koji je prodao podnositelj zahtjeva u EU-u tijekom RRIP-a ne ukazuje na to da se odmakao od tog tržišta niti da namjerava tako postupiti u bliskoj budućnosti.
(49)
U svojim komentarima na objavu, podnositelj zahtjeva potvrdio je da je jedini mogući razlog koji je Komisija predstavila u objavi za poricanje važnosti povećane potražnje na domaćem tržištu značaj utvrđene dampinške marže. Nadalje, podnositelj zahtjeva tvrdi da Komisija, iako je priznala mnoge ključne točke u pogledu ruskog tržišta, ne povlači primjerene zaključke iz tih tvrdnji.
(50)
Te se tvrdnje moraju odbaciti. Prije svega, ne samo nalazi o dampingu, već i nalazi o opsegu govore protiv te tvrdnje. Nadalje, institucije napominju da Komisija nije utvrdila, niti su dostavljeni neovisni podaci koji bi potkrijepili tvrdnju da se očekuje da će potražnja za dotičnim proizvodom u Rusiji porasti i da bi izvozne cijene grupacije trebale rasti mnogo brže od troškova proizvodnje.
(51)
iv. Četvrto, podnositelj zahtjeva je istaknuo da su njegovi proizvodni pogoni ferosilicija u Rusiji radili punim kapacitetom godinama, da nije planirao povećati svoje cjelokupne proizvodne kapacitete ferosilicija u bliskoj budućnosti te da nije bilo naznaka koje bi ukazivale na suprotno.
(52)
Međutim, zabilježen je znatan oporavak kapaciteta nakon financijske krize 2009. i podnositelj zahtjeva je izvijestio o širenju kapaciteta za 10 do 20 % (zbog povjerljivosti podataka naveden je raspon) u usporedbi s razdobljem koje je prethodilo financijskoj krizi 2009.
(53)
Nakon objave, podnositelj zahtjeva tvrdio je da usporedba proizvodnih kapaciteta nakon RRIP-a s onima tijekom razmatranog razdoblja nije primjerena s obzirom da je podnositelj zahtjeva predvidio financijsku krizu 2009. te je stoga već smanjio proizvodne kapacitete. Ta se tvrdnja ne može prihvatiti; širenje tih kapaciteta za 10 do 20 % može se primijetiti u usporedbi s 2007., no ne i 2009. kada su kapaciteti bili na najnižoj razini. Nadalje, financijska kriza 2009. nije još mogla utjecati na proizvodne kapacitete podnositelja zahtjeva 2007.
2.5. Zaključak: nedovoljni dokazi o trajnoj prirodi promijenjenih okolnosti
(54)
Analiza tvrdnji podnositelja zahtjeva u pogledu trajne prirode promijenjenih okolnosti, kako je gore sažeto, dovodi do zaključka da trenutačno nema dovoljno dokaza da su promijenjene okolnosti trajne prirode. Čini se vjerojatnim da će izvozne cijene podnositelja zahtjeva, pa stoga i dampinška marža, dalje varirati prateći, osobito, razvoj cijena na svjetskim tržištima. U mjeri u kojoj je podnositelj zahtjeva ukazao na određene promijenjene okolnosti, ne može se, stoga, smatrati da one prikazuju da je ponašanje podnositelja zahtjeva s obzirom na cijenu tijekom RRIP-a trajne prirode. Stoga se zaključuje da bi bilo preuranjeno i stoga neopravdano u ovom trenutku sniziti pristojbe.
3. PREUZIMANJE OBVEZA
(55)
Podnositelj zahtjeva je zajedno sa svojim povezanim uvoznikom ponudio preuzimanje obveze u vezi cijene u skladu s člankom 8. stavkom 1. osnovne Uredbe.
(56)
Ispitni postupak je potvrdio da je cijena proizvoda vrlo promjenjiva. Kako je već navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 42., utvrđeno je da su se prodajne cijene podnositelja zahtjeva u Uniji tijekom RRIP-a značajno mijenjale. Proizvod, stoga, nije primjeren za preuzimanje obveza u vezi fiksne cijene. Iako je izvoznik predložio mehanizam indeksacije, nije bilo moguće utvrditi korelaciju između promjene cijene konačnog proizvoda i izvora predložene indeksacije, posebno s obzirom da je ona također vezana uz gotovi proizvod i odnosi se na cijene na koje je izvršen utjecaj putem dampinškog uvoza. Stoga se predložena indeksacija nije smatrala primjerenom.
(57)
U pogledu specifičnih rizika trgovačkog društva, utvrđeno je da je zbog složenosti strukture trgovačkog društva, rizik od unakrsne kompenzacije vrlo visok: ostali proizvodi osim dotičnog proizvoda mogli bi se prodati putem trgovca izvan Unije u drugu povezanu podružnicu u trećoj zemlji te ponovno prodati u Uniju.
(58)
Konačno, budući da sam proizvod može biti različite kvalitete te se uglavnom uvozi u rasutom stanju, carinskim tijelima ne bi bilo moguće razlikovati kemijske specifikacije (koje potencijalno podliježu različitim najnižim uvoznim cijenama) bez pojedinačne analize svake transakcije, što bi otežalo ili čak onemogućilo praćenje.
(59)
Ponude u pogledu preuzimanja obveze stoga su odbačene.
4. PREKID REVIZIJE
(60)
S obzirom na nalaze o dampingu, kao i nedostatak dokazane trajne prirode promijenjenih okolnosti, zaključuje se da JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant i njegovo povezano društvo JSC Kuznetsk Ferroalloy Works i dalje trebaju podlijegati razini pristojbe navedenoj u izvornoj Uredbi, tj. 22,7 %.
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Prekida se parcijalna privremena revizija antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz ferosilicija podrijetlom, između ostalog, iz Rusije, pokrenuta prema članku 11. stavku 3. Uredbe (EZ) 1225/2009 bez izmjene razine antidampinške mjere na snazi.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 16. siječnja 2012.