NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1255/2011
ze dne 30. listopadu 2011
o zavedení programu na podporu dalšího rozvoje integrované námořní politiky
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2, čl. 91 odst. 1, čl. 100 odst. 2, čl. 173 odst. 3, článek 175, článek 188, čl. 192 odst. 1, čl. 194 odst. 2 a čl. 195 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu se sdělením Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 10. října 2007 o integrované námořní politice pro Evropskou unii (dále jen „sdělení Komise“)je hlavním cílem integrované námořní politiky Unie rozvíjet a uplatňovat integrované, koordinované, soudržné, transparentní a udržitelné rozhodování ve vztahu k oceánům, mořím, pobřežním, ostrovním a nejvzdálenějším regionům a v rámci námořních odvětví.
(2)
Akční plán připojený ke sdělení Komise stanoví řadu akcí, které Komise navrhuje uskutečnit jakožto první krok při provádění nové integrované námořní politiky Unie.
(3)
Zpráva Komise o pokroku v oblasti integrované námořní politiky EU ze dne 15. října 2009 shrnuje hlavní dosavadní výsledky integrované námořní politiky dosažené do uvedeného data a vytyčuje směr pro další fázi jejího provádění.
(4)
Rada ve svých závěrech ze dne 16. listopadu 2009 o integrované námořní politice zdůraznila význam financování pro další rozvoj a provádění integrované námořní politiky tím, že vyzvala Komisi, aby představila nezbytné návrhy na financování opatření v rámci integrované námořní politiky v rámci stávajícího finančního výhledu tak, aby vstoupily v platnost do roku 2011.
(5)
Ve svém usnesení ze dne 21. října 2010 o integrované námořní politice EU - hodnocení dosaženého pokroku a nové výzvy Evropský parlament výslovně podpořil záměr Komise „vyčlenit na financování integrované námořní politiky v příštích dvou letech částku 50 milionů EUR, aby bylo možné navázat na předešlé projekty v oblastech, politiky, správy, udržitelnosti a dohledu“.
(6)
Finanční krytí, které je v tomto nařízení pro integrovanou námořní politiku stanoveno, zohledňuje jak současný hospodářský útlum, tak i skutečnost, že se jedná o první operační program specificky zaměřený na provádění integrované námořní politiky.
(7)
Trvalé financování ze strany Unie je nutné k tomu, aby Unie mohla provádět a dále rozvíjet integrovanou námořní politiku v souladu s usnesením Evropského parlamentu ze dne 20. května 2008 o integrované námořní politice (4) a realizovat její zastřešující cíle vymezené ve sdělení Komise a potvrzené ve zprávě o pokroku z října 2009 a podpořené v závěrech Rady ze dne 16. listopadu 2009.
(8)
Jelikož jiné stávající nástroje Unie, jako je Fond soudržnosti, Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský rybářský fond, sedmý rámcový program pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace, nástroj předvstupní pomoci či evropský nástroj sousedství a partnerství, nepokrývají všechny priority a cíle integrované námořní politiky, je nezbytné zavést program na podporu jejího dalšího rozvoje (dále jen „program“).
(9)
Aniž jsou dotčena nadcházející jednání o víceletém finančním rámci na období po roce 2013, bude třeba mít k dispozici dostatečné zdroje na zajištění toho, aby bylo možné rozvíjet a dosáhnout cílů integrované námořní politiky, aniž by byly ohroženy zdroje vyčleněné pro jiné politiky, a současně aby došlo k posílení udržitelného rozvoje námořních regionů Unie, včetně ostrovů a nejvzdálenějších regionů. Považuje se proto za zásadní, aby byla integrovaná námořní politika zařazena do víceletého finančního rámce na období po roce 2013. Kromě toho by měl být v případě potřeby vypracován návrh na prodloužení platnosti programu i po roce 2013 spolu s návrhem stanovujícím odpovídající finanční krytí.
(10)
Rozvoj námořních záležitostí prostřednictvím finanční podpory opatření v rámci integrované námořní politiky bude mít významný dopad, pokud jde o ekonomickou, sociální a územní soudržnost.
(11)
Financování ze strany Unie by mělo být určeno na podporu přípravné práce týkající se akcí zaměřených na prosazování strategických cílů integrované námořní politiky, přičemž je třeba na základě ekosystémového přístupu věnovat náležitou pozornost jejich kumulativnímu dopadu, udržitelnému „modrému“ hospodářskému růstu, zaměstnanosti, inovacím a konkurenceschopnosti v pobřežních, ostrovních a nejvzdálenějších regionech a podpoře mezinárodního rozměru integrované námořní politiky.
(12)
Mezi strategické cíle integrované námořní politiky patří integrovaná námořní správa na všech úrovních; další rozvoj a provádění integrovaných strategií pro mořské oblasti, přizpůsobených zvláštním potřebám různých evropských mořských oblastí; další rozvoj průřezových nástrojů pro tvorbu integrované politiky zaměřených na zlepšení součinnosti a koordinace stávajících politik a nástrojů, a to i sdílením údajů a poznatků týkajících se námořních záležitostí:, větší zapojení zúčastněných stran do systémů integrované námořní správy; ochrana a udržitelné využívání mořských a pobřežních zdrojů; a vymezení hranic pro udržitelnost lidských činností a ochrana mořského a pobřežního prostředí a biologické rozmanitosti v kontextu rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí (5), jež představuje environmentální pilíř integrované námořní politiky, jakož i v kontextu rámcové směrnice o vodě (6).
(13)
Je důležité, aby byl program provázán s dalšími politikami Unie, jež mohou zahrnovat námořní rozměr, zejména se strukturálními fondy, transevropskou dopravní sítí, společnou rybářskou politikou, politikou v oblasti cestovního ruchu, životního prostředí a změny klimatu, rámcovým programem pro výzkum a rozvoj a s energetickou politikou.
(14)
Za účelem zajištění soudržnosti jednotlivých aspektů programu je třeba stanovit jeho obecné cíle. U každého obecného cíle by měly být vymezeny podrobnější operativní cíle. Rozdělení finančních prostředků mezi obecné cíle na období let 2011 až 2013 je rámcově uvedeno v příloze. Toto rozdělení prostředků umožňuje flexibilně zvýšit/snížit finanční prostředky obecně přidělené pro jednotlivé cíle, aniž by došlo k překročení celkového finančního krytí.
(15)
Financování ze strany Unie by mělo umožňovat podporu rozvoje integrace dohledu nad mořským prostředím v souladu s usnesením Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010 a se závěry Rady ze dne 17. listopadu 2009 o integrovaném námořním dohledu, a to při zohlednění plánu vytváření společného prostředí pro sdílení informací (CISE) v námořním prostoru EU. Vyčleněné finanční prostředky by se však měly omezovat na rozvoj decentralizovaného systému pro výměnu informací,totiž na opatření včetně softwaru,za účelem zdokonalení rozhraní mezi systémy dohledu. Program by měl zohlednit výsledky dalších projektů týkajících se decentralizovaného systému námořního dohledu.
(16)
Provádění programu ve třetích zemích by mělo přispět k plnění rozvojových cílů přijímajících zemí a být v souladu s ostatními nástroji spolupráce Unie, včetně cílů a priorit příslušných politik Unie a unijního acquis a příslušných mezinárodních úmluv.
(17)
Program by měl doplňovat stávající a budoucí finanční nástroje, které na podporu ochrany a udržitelného využívání oceánů, moří a pobřeží poskytuje Unie a členské státy na celostátní a nižší úrovni, měl by být s těmito nástroji v souladu a měl by napomáhat podpoře účinnější spolupráce mezi členskými státy a jejich pobřežními, ostrovními a nejvzdálenějšími regiony a zohledňovat priority a pokrok celostátních a místních projektů.
(18)
Akcemi stanovenými v programu by měly být doplněny další akce Unie, aby se zajistilo soudržné provádění právních aktů Unie týkajících se příslušných odvětvových politik a zároveň se zabránilo zdvojování činností.
(19)
Je také nutné stanovit pravidla upravující plánování opatření, způsobilost výdajů, úroveň finanční pomoci Unie, hlavní podmínky, za kterých by měla být poskytována, a celkový rozpočet programu.
(20)
Program by měl být prováděn v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (7) (dále jen „finanční nařízení“), a s nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (8).
(21)
Toto nařízení stanoví finanční krytí víceletého programu, které představuje pro rozpočtový orgán při ročním rozpočtovém procesu hlavní referenční hodnotou ve smyslu bodu 37 Interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (9).
(22)
Aby mohla Komise snadněji sledovat provádění tohoto nařízení, mělo by být možné financovat výdaje související se sledováním, kontrolami a hodnocením.
(23)
Roční pracovní programy sestavované pro provádění programu by měly být přijímány Komisí v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (10).
(24)
V souvislosti s akcemi financovanými v rámci tohoto nařízení je nutné zajistit ochranu finančních zájmů Unie použitím nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (11), nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (12) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (13).
(25)
Pro zajištění účelnosti financování ze strany Unie by měly být akce financované v rámci tohoto nařízení pravidelně vyhodnocovány.
(26)
Žádná z akcí stanovených v rámci programu by neměla vyžadovat použití dalšího právního základu.
(27)
Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu a účinků akcí financovaných v rámci programu lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se zavádí program na podporu opatření, která mají dále podporovat další rozvoj a provádění integrované námořní politiky Unie (dále jen „program“).
Integrovaná námořní politika Unie podporuje prostřednictvím soudržných politik v námořní oblasti a příslušné mezinárodní spolupráce koordinovaný a soudržný proces rozhodování s cílem maximalizovat udržitelný rozvoj, hospodářský růst a sociální soudržnost členských států, zejména s ohledem na pobřežní, ostrovní a nejvzdálenější regiony v Unii, jakož i nejrůznější námořní odvětví.
Program podporuje udržitelné využívání moří a oceánů a rozšiřování vědeckých poznatků.
Článek 2
Obecné cíle
Program má tyto obecné cíle:
a)
podporovat rozvoj a uplatňování integrované správy námořních a pobřežních záležitostí;
b)
přispívat k rozvoji meziodvětvových nástrojů, konkrétně územního plánování námořních prostor, společného prostředí pro sdílení informací a poznatků v námořní oblasti týkajících se oceánů, moří a pobřežních regionů v Unii a hraničících s Unií, s cílem rozvíjet součinnost a podporovat politiky týkající se moří nebo pobřeží, zejména v oblasti hospodářského rozvoje, zaměstnanosti, ochrany životního prostředí, výzkumu, námořní bezpečnosti a energetiky, a přispívat k rozvoji ekologicky šetrných námořních technologií, a to při zohlednění stávajících nástrojů a iniciativ a s jejich využitím;
c)
podporovat ochranu mořského prostředí, zejména jeho biologické rozmanitosti, a udržitelné využívání mořských a pobřežních zdrojů a dále vymezit hranice udržitelnosti lidských činností, jež mají dopad na mořské prostředí, a to zejména v kontextu směrnice 2008/56/ES (rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí);
d)
podporovat rozvoj a uplatňování strategií pro oblasti jednotlivých moří;
e)
zdokonalovat a posilovat vnější spolupráci a koordinaci ve vztahu k cílům integrované námořní politiky, a to na základě pokračování diskusí na mezinárodních fórech; v tomto ohledu je třeba naléhat na třetí země, aby ratifikovaly a prováděly Úmluvu Organizace spojených národů o mořském právu (dále jen „úmluva UNCLOS“);
f)
podporovat udržitelný hospodářský růst, zaměstnanost, inovace a nové technologie v námořních odvětvích a pobřežních, ostrovních a nejvzdálenějších regionech v Unii.
Článek 3
Operativní cíle
1. V rámci cíle stanoveného v čl. 2 písm. a) (integrovaná námořní správa) program:
a)
podporuje akce, které podněcují členské státy a regiony EU k rozvoji, zavedení nebo provádění integrované námořní správy;
b)
podporuje platformy a sítě pro meziodvětvovou spolupráci, zahrnující zástupce veřejných orgánů, místních a regionálních orgánů, průmyslu, zúčastněných stran v oblasti výzkumu, občanů, organizací občanské společnosti a sociálních partnerů;
c)
zvyšuje viditelnost integrovaného přístupu k námořním záležitostem a povědomí veřejných orgánů, soukromého sektoru a veřejnosti o tomto přístupu.
2. V rámci cíle stanoveného v čl. 2 písm. b) (meziodvětvové nástroje) program podporuje rozvoj:
a)
společného prostředí pro sdílení informací v námořní oblasti Unie, které podporuje meziodvětvovou a přeshraniční výměnu informací o dohledu propojením všech skupin uživatelů v souladu se zásadami o integrovaném dohledu nad mořským prostředím, aby se posílilo bezpečné, zabezpečené a udržitelné využívání námořního prostoru, přičemž se zohlední příslušný vývoj odvětvových politik týkajících se dohledu a případně se přispěje k jejich nezbytnému rozvoji;
b)
územního plánování námořního prostoru a integrovaného řízení pobřežních zón, což jsou dva důležité nástroje pro udržitelný rozvoj námořních a pobřežních oblastí, které přispívají k dosažení cílů řízení založeného na ekosystémovém přístupu a k rozvoji spojení mezi pevninou a mořem a usnadňují spolupráci členských států, například pokud jde o tvorbu experimentálních a jiných opatření kombinujících výrobu energie z obnovitelných zdrojů a chov ryb;
c)
komplexní, veřejně přístupné a vysoce kvalitní základny údajů a znalostí o mořích, která při využití stávajících údajů usnadňuje sdílení, opakované využívání a šíření těchto údajů a znalostí mezi různými skupinami uživatelů a zabraňuje zdvojování databází; za tímto účelem je třeba co nejlépe využít stávající programy Unie a členských států, včetně INSPIRE (14) a GMES (15).
3. V rámci cíle stanoveného v čl. 2 písm. c) (ochrana mořského prostředí) program:
a)
podporuje ochranu a zachování mořského a pobřežního prostředí a zabraňuje a omezuje znečišťování mořského prostředí, včetně odpadků v moři, s cílem postupně ukončit znečišťování;
b)
přispívá ke zdraví, biologické rozmanitosti a odolnosti mořských a pobřežních ekosystémů;
c)
usnadňuje koordinaci mezi členskými státy a dalšími aktéry při provádění ekosystémově založeného přístupu k řízení lidských činností a při uplatňování zásady předběžné opatrnosti;
d)
usnadňuje vývoj metod a standardů;
e)
podporuje akce zaměřené na zmírňování dopadů změny klimatu na mořské, pobřežní a ostrovní prostředí a na přizpůsobení se této změně, se zvláštním důrazem na oblasti, které jsou v tomto ohledu nejzranitelnější;
f)
podporuje rozvoj strategických přístupů k výzkumu za účelem posouzení současného stavu ekosystémů, a poskytuje tak základ pro ekosystémové řízení a plánování na regionální a celostátní úrovni.
4. V rámci cíle stanoveného v čl. 2 písm. d) (strategie pro mořské oblasti) program:
a)
podporuje rozvoj a provádění integrovaných strategií pro mořské oblasti, přičemž zohledňuje vyvážený přístup ve všech mořských oblastech, jakož i specifické rysy mořských a podmořských oblastí, a případně příslušných makroregionálních strategií, zejména těch, v jejichž rámci již probíhá výměna informací a zkušeností mezi jednotlivými zeměmi a již jsou zavedeny operační mezinárodní struktury;
b)
prosazuje a usnadňuje využívání součinnosti mezi vnitrostátní a regionální úrovní a úrovní Unie, sdílení informací, mimo jiné o metodách a standardech, a výměnu osvědčených postupů v oblasti námořní politiky, včetně správy této politiky a odvětvových politik, které mají dopad na regionální moře a pobřežní regiony.
5. V rámci cíle stanoveného v čl. 2 písm. e) (mezinárodní rozměr) program:
a)
podporuje pokračující úzkou spolupráci s členskými státy týkající se integrovaného přístupu uplatňovaného se třetími zeměmi a s aktéry ve třetích zemích, kteří sdílejí mořskou oblast s členskými státy Unie, jakož i činnost týkající se ratifikace a provádění úmluvy UNCLOS;
b)
podporuje dialog se třetími zeměmi s ohledem na úmluvu UNCLOS a na příslušné platné mezinárodní úmluvy, které jsou na úmluvu UNCLOS založené;
c)
podporuje výměnu osvědčených postupů, které doplňují stávající iniciativy, s ohledem na rozvoj regionálních strategií na subregionální úrovni.
Tento operativní cíl je prováděn v souladu s nástroji spolupráce Unie, přičemž se zohlední cíle vnitrostátních a regionálních rozvojových strategií.
6. V rámci cíle stanoveného v čl. 2 písm. f) (růst, zaměstnanost a inovace) program:
a)
podporuje iniciativy zaměřené na růst a zaměstnanost v námořních odvětvích a v pobřežních a ostrovních regionech;
b)
podporuje odbornou přípravu, vzdělávání a pracovní příležitosti v rámci námořních profesí;
c)
podporuje rozvoj ekologických technologií, energie z obnovitelných mořských zdrojů, ekologické námořní dopravy a námořní dopravy na krátké vzdálenosti;
d)
podporuje rozvoj pobřežního, námořního a ostrovního cestovního ruchu.
Článek 4
Způsobilé akce
V rámci programu může být v souladu s cíli uvedenými v článcích 2 a 3 poskytována finanční pomoc na následující typy akcí:
a)
projekty, včetně zkušebních projektů; studie; výzkumné a operační programy spolupráce, včetně programů vzdělávání, odborné přípravy a rekvalifikace;
b)
sdílení veřejných informací a osvědčených postupů, osvěta a související činnosti na poli komunikace a šíření informací, včetně propagačních kampaní, a akcí a tvorby a správy internetových stránek a relevantních sociálních sítí a databází;
c)
konference, semináře, pracovní setkání a fóra zúčastněných stran;
d)
sdílení, sledování a vizualizace významného množství údajů, osvědčených postupů a databází týkajících se regionálních projektů financovaných Unií a zajištění veřejného přístupu k nim, případně též prostřednictvím sekretariátu zřízeného za jedním nebo několika z uvedených účelů, což usnadní přijímání společných jednotných standardů, pokud jde o sběr a zpracovávání údajů;
e)
akce související s průřezovými nástroji, včetně zkušebních projektů.
Článek 5
Druh finančního zásahu
1. Finanční pomoc Unie může mít tyto právní formy:
a)
granty, u nichž maximální míra spolufinancování jednotlivých akcí ze strany Unie činí 80 %;
b)
smlouvy na veřejné zakázky;
c)
správní ujednání se Společným výzkumným střediskem.
2. V rámci programu mohou být poskytovány jak granty na akce, tak provozní granty. Není-li ve finančním nařízení stanoveno jinak, vyberou se příjemci grantů nebo úspěšní uchazeči o veřejné zakázky na základě výzvy k předkládání návrhů nebo nabídkového řízení.
Článek 6
Příjemci
1. Finanční pomoc v rámci programu lze prioritně poskytnout fyzickým nebo právnickým osobám, které se řídí soukromým či veřejným právem některého z členských států nebo právem Unie.
2. Příjemci programu mohou být i třetí země, zúčastněné strany v třetích zemích sdílející mořskou oblast s členskými státy Unie a mezinárodní organizace nebo subjekty, které sledují jeden nebo více obecných a operativních cílů uvedených v článcích 2 a 3. Do opatření musí být vždy zapojeni účastníci z Unie.
3. Podmínky způsobilosti k účasti v řízení se stanoví v rámci příslušné výzvy k předkládání návrhů nebo nabídkového řízení.
Článek 7
Zásady provádění
1. Akce financované v rámci programu nejsou způsobilé pro získání pomoci z jiných finančních nástrojů Unie. Usiluje se o součinnost a doplňkovost s dalšími nástroji Unie. Akce v rámci programu doplňují provádění příslušných odvětvových politik.
2. Komise zajistí, aby jí žadatelé o finanční pomoc v rámci programu a příjemci této pomoci poskytovali souhrnné informace o financování akcí. Finanční pomoc z programu bude poskytována pouze tehdy, pokud nebudou k dispozici jiné možnosti financování z Unie.
3. Činnosti podporované z programu musí odpovídat cílům a politikám Unie do roku 2020 a 2050. Využívat program mohou všechny členské státy, námořní odvětví a pobřežní, ostrovní a nejvzdálenější regiony a vytváří se skutečná evropská přidaná hodnota. Ve vztahu k financování akcí v jednotlivých oblastech moří je třeba usilovat o odpovídající regionální vyváženost.
4. Akce podporované v rámci programu musí podněcovat a posilovat dialog, spolupráci a koordinaci s členskými státy, regiony EU, zúčastněnými stranami, občany, organizacemi občanské společnosti a sociálními partnery a mezi nimi a současně zajišťovat naprostou transparentnost.
5. Akce podporované v rámci programu musí usnadňovat využívání součinnosti, sdílení informací a výměnu metod, standardů a osvědčených postupů.
6. Při provádění programu se uplatňují principy řádné správy a transparentnosti rozhodovacích procesů a program se snaží přispět k transparentnosti a řádné správě ve všech souvisejících odvětvových politikách na úrovni Unie a na vnitrostátní a regionální úrovni.
Článek 8
Prováděcí postupy
1. Komise provádí program v souladu s finančním nařízením.
2. Pro účely provádění programu v souladu s cíli uvedenými v článcích 2 a 3 přijímá Komise roční pracovní programy postupem podle čl. 14 odst. 2.
Článek 9
Rozpočtové zdroje
1. Finanční krytí pro provádění programu v období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2013 se stanoví na 40 000 000 EUR.
2. Rozpočtové zdroje přidělované na program se zaznamenávají do ročních rozpočtových prostředků souhrnného rozpočtu Unie. Roční rozpočtové položky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního rámce.
3. Rámcové rozdělení finančních prostředků mezi obecné cíle uvedené v článku 2 je uvedeno v příloze.
Článek 10
Technická pomoc
1. Až 1 % finančního krytí stanoveného v článku 9 může být použito také na úhradu nutných výdajů souvisejících s jakoukoli přípravnou akcí, sledováním, kontrolou, auditem a hodnocením, které jsou přímo nezbytné pro účelné a účinné provádění způsobilých akcí podle tohoto nařízení a pro dosažení cílů, které jsou v něm stanoveny.
2. Činnosti uvedené v odstavci 1 mohou zahrnovat zejména studie, setkání odborníků, výdaje na nástroje, systémy a sítě v oblasti informatiky a jakoukoli další technickou, vědeckou a administrativní pomoc a odborné znalosti, které bude Komise potřebovat k provádění tohoto nařízení.
Článek 11
Sledování
1. Každý příjemce finanční pomoci Komisi předkládá technické a finanční zprávy o pokroku prací financovaných programem. Do tří měsíců od dokončení každého projektu se předloží rovněž závěrečná zpráva.
2. Aniž jsou dotčeny kontroly prováděné Účetním dvorem v součinnosti s příslušnými vnitrostátními orgány kontroly účetnictví nebo s příslušnými vnitrostátními místy podle článku 287 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouvy o fungování EU“) nebo jakékoli inspekce prováděné podle čl. 322 odst. 1 písm. b) Smlouvy o fungování EU, provádějí úředníci a další zaměstnanci Komise u projektů a dalších opatření financovaných v rámci programu kontroly na místě včetně namátkových kontrol, zejména za účelem ověření souladu s cíli programu a způsobilosti akcí podle článků 2, 3 a 4 tohoto nařízení.
3. Smlouvy a dohody uzavřené na při provádění tohoto nařízení obsahují zejména ustanovení o dohledu a finanční kontrole ze strany Komise nebo jakéhokoli Komisí pověřeného zástupce a o kontrolách Účetního dvora, v případě potřeby prováděných na místě.
4. Každý příjemce finanční pomoci uchovává veškeré podklady k výdajům na daný projekt po dobu pěti let od uskutečnění poslední platby týkající se každého projektu tak, aby byly k dispozici Komisi.
5. V případě potřeby Komise na základě výsledků zpráv a namátkových kontrol uvedených v odstavcích 1 a 2 upraví rozsah nebo podmínky přidělení původně schválené finanční pomoci, jakož i časový rozvrh plateb.
6. Komise ověří, zda jsou akce financované programem prováděny řádně, zda odpovídají opatřením v rámci jiných odvětvových politik a nástrojů a zda jsou v souladu s tímto nařízením a finančním nařízením.
Článek 12
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise zajistí, aby při provádění akcí financovaných programem byly chráněny finanční zájmy Unie prostřednictvím:
a)
uplatňování preventivních opatření proti podvodům, korupci a jakémukoli jinému protiprávnímu jednání;
b)
účinných kontrol;
c)
zpětného získávání neoprávněně vyplacených částek a
d)
uplatňování účinných, přiměřených a odrazujících sankcí v případě zjištění nesrovnalostí.
2. Pro účely odstavce 1 postupuje Komise v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 2988/95, nařízením (Euratom, ES) č. 2185/96 a nařízením (ES) č. 1073/1999.
3. Komise sníží, pozastaví nebo získá zpět částku finanční pomoci poskytnutou na akci, jestliže shledá nesrovnalosti, včetně nesouladu s tímto nařízením nebo s jednotlivým rozhodnutím nebo smlouvou či dohodou, na jejichž základě byla finanční pomoc poskytnuta, nebo pokud vyjde najevo, že akce doznala změny, která je v rozporu s její povahou nebo podmínkami pro provádění, aniž by byla Komise předem požádána o schválení.
4. Pokud nebyly dodrženy lhůty nebo pokud pokrok dosažený při provádění akce opodstatňuje pouze část přidělené finanční pomoci, požádá Komise příjemce pomoci, aby ve stanovené lhůtě předložil své vyjádření. Neposkytne-li příjemce uspokojivou odpověď, může Komise zrušit zbývající část finanční pomoci a požadovat vrácení již vyplacených částek.
5. Veškeré neoprávněně vyplacené částky se vrátí Komisi. K částkám, které nejsou vráceny včas a v souladu s podmínkami stanovenými ve finančním nařízení, se přičte úrok.
6. Pro účely tohoto článku se „nesrovnalostí“ rozumí jakékoli porušení právního předpisu Unie nebo nedodržení smluvního závazku, které vyplývá z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu a v jehož důsledku je nebo by mohl být formou neoprávněného výdaje poškozen souhrnný rozpočet Unie nebo rozpočty Unií spravované.
Článek 13
Podávání zpráv, hodnocení a prodloužení
1. Komise o své práci pravidelně a bez prodlení informuje Evropský parlament a Radu.
2. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě:
a)
nejpozději 31. prosince 2012 zprávu o pokroku; tato zpráva o pokroku obsahuje hodnocení dopadu programu na další politiky Unie;
b)
nejpozději 31. prosince 2014 zprávu o hodnocení ex post.
3. Komise případně předloží legislativní návrh na prodloužení programu na období po roce 2013 spolu s odpovídajícím finančním krytím.
Článek 14
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 15
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. listopadu 2011.
32011R1255
L 321/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA (EU) br. 1255/2011 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 30. studenoga 2011.
o uspostavi Programa za potporu daljnjem razvoju integrirane pomorske politike
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 2., članak 91. stavak 1., članak 100. stavak 2. i članak 173. stavak 3., članke 175. i 188. i članak 192. stavak 1., članak 194. stavak 2. i članak 195. stavak 2.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon slanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2),
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),
budući da:
(1)
U skladu s Komunikacijom Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija od 10. listopada 2007. o integriranoj pomorskoj politici za Europsku uniju („Komunikacija Komisije”), glavni je cilj integrirane pomorske politike Unije (IPP) razviti i primijeniti integrirano, usklađeno, koherentno, transparentno i održivo donošenje odluka vezanih za oceane, mora, priobalne, otočne i najudaljenije regije i u pomorskim sektorima.
(2)
Komisija je u akcijskom planu koji prati Komunikacija Komisije utvrdila niz mjera koje predlaže kao prvi korak u provođenju nove IPP za Uniju.
(3)
U Izvješću o napretku Komisije o integriranoj pomorskoj politici EU od 15. listopada 2009. sažeta su glavna postignuća IPP-a do tog datuma i zacrtan je put za sljedeću fazu njezine provedbe.
(4)
Vijeće je u svojim zaključcima od 16. studenoga 2009. naglasilo važnost financiranja za daljnji razvoj i provedbu IPP-a, pri čemu je pozvalo Komisiju da predstavi potrebne prijedloge za financiranje mjera integrirane pomorske politike u okviru postojeće Financijske perspektive, radi stupanja na snagu do 2011.
(5)
Europski parlament je u svojoj rezoluciji od 21. listopada 2010. o integriranoj pomorskoj politici (IPP) - Ocjena postignutog napretka i novi izazovi, izričito podržao namjeru koju je izrazila Komisija da „tijekom sljedeće dvije godine financira IPP s 50 milijuna EUR kako bi nadogradila prethodne projekte na području politike, upravljanja, održivosti i nadzora.”
(6)
Financijski okvir za IPP koji je utvrđen u ovoj Uredbi uzima u obzir kako trenutačan gospodarski pad, tako i činjenicu da je ovo prvi operativni program posebno posvećen provedbi IPP-a.
(7)
Potrebno je trajno financiranje Unije kako bi se mogao provesti i dalje razvijati IPP u skladu s rezolucijom Europskog parlamenta od 20. svibnja 2008. o integriranoj pomorskoj politici za Europsku uniju (4) i kako bi se mogli slijediti njezini glavni ciljevi, utvrđeni u Komunikaciji Komisije i potvrđeni u Izvješću o napretku iz listopada 2009. te podržani u zaključcima Vijeća od 16. studenoga 2009.
(8)
S obzirom da nisu svi prioriteti i ciljevi IPP-a obuhvaćeni postojećim instrumentima Unije, kao što je Kohezijski fond, Europski fond za regionalni razvoj, Europski fond za ribarstvo, Sedmi okvirni program za istraživanje, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti, Instrument za pretpristupnu pomoć i Instrument europskog susjedstva i partnerstva, potrebno je uspostaviti Program za potporu daljnjem razvoju IPP-a („Program”).
(9)
Ne dovodeći u pitanje nadolazeće pregovore o višegodišnjem financijskom okviru nakon 2013. godine, morat će biti dostupna dostatna sredstva kako bi se omogućio razvoj i postizanje ciljeva IPP-a bez ugrožavanja sredstava koja su namijenjena za druge politike, potičući istodobno održivi razvoj pomorskih regija Unije, uključujući otoke, i najudaljenije regije. U tu svrhu smatra se neophodnim uključivanje IPP-a u višegodišnji financijski okvir nakon 2013. godine. Pored toga bi se prema potrebi trebao sastaviti prijedlog za produljenje programa u razdoblju nakon 2013. godine, uz prijedlog koji utvrđuje odgovarajući financijski okvir.
(10)
Razvoj pomorskih pitanja kroz financijsku potporu za mjere IPP-a imat će značajan učinak na gospodarsku, društvenu i teritorijalnu koheziju.
(11)
Financiranje Unije trebalo bi biti namijenjeno potpori istraživačkom radu na mjerama čiji je cilj promicanje strateških ciljeva IPP-a, pri čemu se posvećuje odgovarajuća pažnja kumulativnim učincima, na temelju pristupa ekosustava, na održivi „plavi” gospodarski razvoj, zapošljavanje, inovacije i konkurentnost u priobalnim, otočnim i najudaljenijim regijama, te na promicanje međunarodne dimenzije IPP-a.
(12)
Strateški ciljevi IPP-a uključuju integrirano pomorsko upravljanje na svim razinama; daljnji razvoj i provedbu integriranih strategija za morske bazene, koje su prilagođene posebnim potrebama različitih morskih bazena u Europi; daljnji razvoj međusektorskih alata za integrirano donošenje odluka s ciljem poboljšanja sinergija i usklađivanja između postojećih politika i instrumenata, uključujući kroz razmjenu podataka vezanih za pomorstvo i znanja; bliže sudjelovanje zainteresiranih strana u programima integriranog pomorskog upravljanja; zaštita i održivo korištenje morskih i priobalnih resursa; te utvrđivanje granica održivosti čovjekovih djelatnosti i zaštita morskog i priobalnog okoliša i biološke raznolikosti u okviru Okvirne direktive o morskoj strategiji (5), koja predstavlja okolišni temelj IPP-a, kao i Okvirne direktive o vodama (6).
(13)
Važno je da program bude usklađen s drugim politikama Unije koje mogu obuhvaćati pomorsku dimenziju, posebno sa strukturnim fondovima, transeuropskom prometnom mrežom, zajedničkom ribarskom politikom, turizmom, okolišem i klimatskim promjenama, okvirnim programom za istraživanje i razvoj i energetskom politikom.
(14)
Kako bi se osigurala usklađenost između različitih aspekata programa, treba utvrditi njegove opće ciljeve. Za svaki opći cilj potrebno je utvrditi detaljnije operativne ciljeve. Raspodjela sredstava među općim ciljevima za razdoblje 2011.-2013. navedena je u prilogu. Ta raspodjela omogućava povećanje ili smanjenje općih financijskih sredstava dodijeljenih pojedinom cilju bez prekoračenja ukupnog financijskog okvira.
(15)
Financiranje Unije trebalo bi omogućiti potporu razvoju integracije pomorskog nadzora u skladu s rezolucijom Europskog parlamenta od 21. listopada 2010. i zaključaka Vijeća od 17. studenoga 2009. o integraciji pomorskog nadzora, uzimajući u obzir nacrt za uspostavu zajedničkog okoliša za razmjenu informacija za pomorsko područje (CISE). To namjensko financiranje bi stoga trebalo biti ograničeno na razvoj decentraliziranog sustava za razmjenu informacija, odnosno mjera, uključujući programsku podršku za poboljšanje povezanosti između sustava nadzora. Program treba uzeti u obzir rezultate drugih projekata vezanih za decentralizirane sustave pomorskog nadzora.
(16)
Provedba programa u trećim zemljama trebala bi doprinositi razvoju ciljeva države korisnice i biti usklađena s drugim instrumentima za suradnju Unije, uključujući ciljeve i prioritete odgovarajućih politika Unije i pravne stečevine Unije, kao i odgovarajućih međunarodnih konvencija.
(17)
Program mora biti komplementaran i usklađen s postojećim i budućim financijskim instrumentima koje su osigurale Unija i države članice na nacionalnoj i podnacionalnoj razini za promicanje zaštite i održivog razvoja oceana, mora i priobalja, pomoć pri podupiranju učinkovitije suradnje između država članica i njihovih priobalnih, otočnih i najudaljenijih regija, uzimajući u obzir prioritete i napredak nacionalnih i lokalnih projekata.
(18)
Mjere predviđene programom trebaju biti komplementarne s drugim mjerama Unije, kako bi se osigurala usklađena provedba pravnih akata Unije u pogledu relevantnih sektorskih politika, izbjegavajući udvostručavanje.
(19)
Također je potrebno utvrditi pravila za programiranje mjera, prihvatljivost izdataka, razinu financijske pomoći Unije, glavne uvjete pod kojima ona treba biti dostupna te ukupni proračun programa.
(20)
Program se treba provoditi u skladu s Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 od 25. lipnja 2002. o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (7) („Financijska uredba”) i Uredbom Komisije (EZ, Euratom) br. 2342/2002 od 23. prosinca 2002. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (8).
(21)
Ovom se Uredbom utvrđuje financijski okvir višegodišnjeg programa koji, u smislu točke 37. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (9), čini glavni referentni okvir proračunskom tijelu tijekom godišnjeg proračunskog postupka.
(22)
Kako bi se Komisiji pomoglo u praćenju provedbe ove Uredbe, trebalo bi omogućiti financiranje izdataka vezanih za praćenje, provjere i ocjenjivanje.
(23)
Godišnje programe rada za provedbu Programa Komisija treba usvojiti u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (10).
(24)
U pogledu mjera koje se financiraju na temelju ove Uredbe, treba zaštititi financijske interese Unije primjenom Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (11), Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (12), te Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. svibnja 1999. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) (13).
(25)
Kako bi se osigurala učinkovitost financiranja Unije, mjere koje se financiraju na temelju ove Uredbe treba redovito ocjenjivati.
(26)
Podrazumijeva se da niti jedna od mjera predviđenih u sklopu programa ne zahtijeva pozivanje na dodatni pravni temelj.
(27)
S obzirom da se ciljevi ove uredbe ne mogu u dovoljnoj mjeri postignuti na razini pojedinih država članica, već se mogu zbog opsega i učinaka bolje postići na razini Unije, Unija može usvojiti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti kako je navedeno u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti, kako je navedeno u tom članku, ova uredba ne prelazi okvire onog što je nužno za postizanje tih ciljeva,
DONIJELI SU OVU UREDBU:
Članak 1.
Predmet
Ovom se uredbom uspostavlja Program za potporu mjerama namijenjenim za promicanje daljnjeg razvoja i provedbe integrirane pomorske politike Unije („Program”).
Integrirana pomorska politika Unije („IPP”) podupire usklađeno i koherentno donošenje odluka s ciljem najvećeg mogućeg održivog razvoja, gospodarskog rasta i društvene kohezije u državama članicama, posebno u pogledu priobalnih, otočnih i najudaljenijih regija Unije, kao i pomorskih sektora, kroz koherentne pomorske politike i odgovarajuću međunarodnu suradnju.
Program podupire održivo korištenje mora i oceana te širenje znanstvenih spoznaja.
Članak 2.
Opći ciljevi
Opći ciljevi programa su sljedeći:
(a)
podupirati razvoj i provedbu integriranog upravljanja pomorskim i priobalnim poslovima;
(b)
doprinositi razvoju međusektorskih alata, i to pomorskog prostornog planiranja, zajedničkog okoliša za razmjenu informacija (CISE) i morskog znanja o oceanima, morima i priobalnim regijama unutar i na granici s Unijom, kako bi se razvile sinergije i poduprle politike vezane za mora i priobalje, posebno na području gospodarskog razvoja, zapošljavanja, zaštite okoliša, istraživanja, pomorske sigurnosti, energije i razvoja zelenih pomorskih tehnologija, uzimajući u obzir i nadograđujući postojeće alate i inicijative;
(c)
promicati zaštitu morskog okoliša, posebno njegove biološke raznolikosti, i održivog korištenja morskih i priobalnih resursa, te dalje utvrditi granice održivosti čovjekovih djelatnosti koje imaju učinak na morski okoliš, posebno u okviru Direktive 2008/56/EZ (Okvirne direktive o morskoj strategiji);
(d)
podupirati razvoj i provedbu strategija za morske bazene;
(e)
poboljšati i ojačati vanjsku suradnju i usklađivanje u pogledu ciljeva IPP-a na temelju poticanja rasprave na međunarodnim forumima; u tom smislu, treće zemlje će se pozivati da ratificiraju i primijene Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravu mora (Unclos);
(f)
podupirati održivi gospodarski razvoj, zapošljavanje, inovacije i nove tehnologije u pomorskim sektorima te u priobalnim, otočnim i najudaljenijim regijama Unije.
Članak 3.
Operativni ciljevi
1. U okviru cilja iz članka 2. stavka (a) (integrirano pomorsko upravljanje), program:
(a)
promiče mjere koje potiču države članice i regije EU-a na razvoj, uvođenje ili primjenu integriranog pomorskog upravljanja;
(b)
promiče platforme i mreže za međusektorsku suradnju, uključujući predstavnike tijela javne vlasti, regionalnih i lokalnih tijela, industrije, zainteresiranih strana na području istraživanja, građane, organizacije civilnog društva i društvene partnere;
(c)
povećava vidljivost i podiže svijest tijela javne vlasti, privatnog sektora i javnosti o integriranom pristupu pomorskim poslovima.
2. U okviru cilja iz članka 2. stavka (b) (međusektorski alati), program podupire razvoj:
(a)
zajedničkog okoliša za razmjenu informacija za pomorsko područje Unije, koji promiče međusektorsku i prekograničnu razmjenu informacija o nadzoru međusobno povezujući sve zajednice korisnika, u skladu s načelima integriranog pomorskog nadzora kako bi ojačalo sigurno i održivo korištenje pomorskog prostora, pri čemu uzima u obzir relevantni razvoj sektorskih politika u pogledu nadzora i prema potrebi doprinosi njihovom daljnjem razvoju;
(b)
pomorskog prostornog planiranja i integriranog upravljanja priobalnim zonama, važnih alata za održivi razvoj morskih područja i priobalnih regija koji doprinose ciljevima upravljanja na temelju ekosustava i razvoju poveznica između kopna i mora, te olakšavaju suradnju država članica, primjerice u pogledu razvoja eksperimentalnih i ostalih mjera koje udružuju stvaranje obnovljive energije i uzgoj riba;
(c)
sveobuhvatne i javno dostupne visokokvalitetne baza podataka i znanja o moru, koja olakšava razmjenu, ponovnu uporabu i diseminaciju tih podataka i znanja među različitim skupinama korisnika koristeći postojeće podatke čime se izbjegava udvostručavanje baza podataka; u tu svrhu na najbolji će se mogući način iskoristiti postojeći programi Unije i država članica, uključujući Inspire (14) i GMES (15).
3. U okviru cilja iz članka 2. točke (c) (zaštita morskog okoliša), program:
(a)
podupire zaštitu i očuvanje morskog i priobalnog okoliša te sprečava i smanjuje učinke na morski okoliš, uključujući morske otpatke, radi postupnog smanjenja zagađenja;
(b)
doprinosi zdravlju, biološkoj raznolikosti i otpornosti morskih i priobalnih ekosustava;
(c)
olakšava usklađivanje između država članica i drugih sudionika kod primjene pristupa upravljanju čovjekovim djelatnostima koji se temelji na ekosustavu i načela opreznosti;
(d)
olakšava razvoj metoda i normi;
(e)
promiče mjere za ublažavanje učinaka klimatskih promjena na morski, priobalni i otočni okoliš te prilagodbu na te promjene, s posebnim naglaskom na najosjetljivija područja;
(f)
podupire razvoj strateških pristupa istraživanju radi ocjene trenutačnog stanja ekosustava, osiguravajući temelj za upravljanje na temelju ekosustava i planiranje na regionalnoj i lokalnoj razini.
4. U okviru cilja iz članka 2. stavka (d) (strategije za morske bazene), program:
(a)
podupire razvoj i provedbu integriranih strategija za morske bazene, uzimajući u obzir uravnoteženi pristup za sve morske bazene kao i za posebnosti morskih bazena i podmorskih bazena, te prema potrebi relevantne makroregionalne strategije, a posebno one u kojima je već uspostavljena razmjena informacija i iskustva među različitim državama te postoje operativne multinacionalne strukture;
(b)
potiče i olakšava iskorištavanje sinergija između nacionalnih i regionalnih razina i razine Unije, razmjenu informacija, uključujući o metodama i normama, te razmjenu najboljih praksi na području pomorske politike, uključujući upravljanje i sektorske politike koje imaju učinak na regionalna mora i priobalne regije.
5. U okviru cilja iz članka 2. točke (e) (međunarodna dimenzija), program:
(a)
potiče nastavak rada u uskoj suradnji s državama članicama o integriranom pristupu s trećim zemljama i sudionicima u trećim zemljama koje dijele morske bazene s državama članicama Unije, uključujući o ratifikaciji i provedbi Unclosa;
(b)
potiče dijalog s trećim zemljama, uzimajući u obzir Unclos i relevantne postojeće međunarodne konvencije temeljene na Unclosu;
(c)
potiče razmjenu najboljih praksi koje dopunjuju postojeće inicijative, uzimajući u obzir razvoj regionalnih strategija na podregionalnoj razini.
Ovaj se operativni cilj postiže u skladu s instrumentima za suradnju Unije, uzimajući u obzir nacionalne i regionalne strategije razvoja.
6. U okviru cilja iz članka 2. točke (f) (gospodarski razvoj, zapošljavanje i inovacije), program:
(a)
potiče inicijative za gospodarski razvoj i zapošljavanje u pomorskim sektorima te u priobalnim i otočnim regijama;
(b)
potiče osposobljavanje, obrazovanje i profesionalne mogućnosti u pomorskim profesijama;
(c)
potiče razvoj zelenih tehnologija, morskih obnovljivih izvora energije, zelenog pomorskog prijevoza i pomorskog prijevoza na kratke udaljenosti;
(d)
potiče razvoj priobalnog, pomorskog i otočnog turizma.
Članak 4.
Prihvatljive mjere
Programom se može osigurati financijska potpora za sljedeće vrste mjera u skladu s ciljevima iz članaka 2. i 3.:
(a)
projekti, uključujući test projekte; studije; programi suradnje na području istraživanja i operative, uključujući programe obrazovanja, profesionalnog osposobljavanja i prekvalifikacija;
(b)
obavješćivanje javnosti i razmjena najboljih praksi, podizanje svijesti i s tim povezane aktivnosti priopćavanja i diseminacije informacija, uključujući promidžbene kampanje i događaje, te razvoj i održavanje internetskih stranica i relevantnih društvenih mreža i baza podataka;
(c)
konferencije, seminari, radionice i forumi za zainteresirane strane;
(d)
prikupljanje, praćenje i vizualizacija, te osiguranje pristupa javnosti do značajne količine podataka, najboljih praksi i baza podataka o regionalnim projektima koje financira Unija, uključujući prema potrebi preko sekretarijata uspostavljenog za jednu ili više tih namjena, čime se olakšava usvajanje zajedničkih jedinstvenih normi za prikupljanje i obradu podataka;
(e)
mjere vezane za međusektorske alate, uključujući test projekte.
Članak 5.
Vrsta financijske intervencije
1. Financijska pomoć Unije može biti u sljedećim pravnim oblicima:
(a)
bespovratna sredstva, kod kojih najveći stupanj sufinanciranja Unije iznosi 80 % po mjeri;
(b)
ugovora o javnoj nabavi;
(c)
administrativnih dogovora sa Zajedničkim istraživačkim centrom.
2. U okviru programa mogu se dodjeljivati kako bespovratna sredstva za mjere, tako i bespovratna sredstva za poslovanje. Osim ako nije drukčije predviđeno u Financijskoj uredbi, korisnici bespovratnih sredstava ili ugovora o javnoj nabavi biraju se na temelju poziva za podnošenje prijedloga ili poziva za podnošenje ponuda.
Članak 6.
Korisnici
1. Financijska pomoć u okviru programa može se dodijeliti, uz prednost, fizičkim ili pravnim osobama koje uređuje privatno ili javno pravo bilo koje države članice ili pravo Unije.
2. Korisnici programa mogu biti i treće zemlje, zainteresirane strane u trećim zemljama koje dijele morski bazen s državama članicama Unije, kao i međunarodne organizacije i tijela koja se bave jednim ili više općih i operativnih ciljeva iz članaka 2. i 3. U mjerama uvijek moraju sudjelovati sudionici iz Unije.
3. Prihvatljivost za sudjelovanje u postupku utvrđuje se u odgovarajućem pozivu za podnošenje prijedloga ili pozivu za podnošenje ponuda.
Članak 7.
Načela provedbe
1. Mjere koje se financiraju u okviru programa ne mogu primati pomoć iz drugih financijskih instrumenata Unije. Teži se sinergijama i komplementarnosti s drugim instrumentima Unije. Mjere koje se financiraju u okviru programa moraju dopunjavati provedbu odgovarajućih sektorskih politika.
2. Komisija osigurava da joj kandidati za financijsku pomoć u okviru programa i korisnici te pomoći dostave sveobuhvatne podatke o financiranju mjera. Financijska pomoć u okviru programa osigurava se samo ako nisu dostupni drugi izvori financiranja Unije.
3. Mjere koje program podupire odgovaraju ciljevima i politikama Unije za 2020. i 2050. Od programa će imati korist sve države članice, pomorski sektori, priobalne, otočne i najudaljenije regije, i ostvarit će se stvarna dodatna korist na razini Europe. Kod financiranja mjera u različitim morskim bazenima nastoji se osigurati primjerena regionalna ravnoteža.
4. Mjere koje Program podupire potiču i jačaju dijalog, suradnju i usklađivanje sa i među državama članicama, regijama EU, zainteresiranim stranama, građanima, organizacijama civilnog društva i društvenim partnerima, pri čemu se jamči potpuna transparentnost.
5. Mjere koje program podupire olakšavaju iskorištavanje sinergija, razmjenu informacija, metoda, normi i najboljih praksi.
6. Pri provedbi programa primjenjuju se načela dobrog upravljanja i transparentnosti donošenja odluka, a program nastoji doprinijeti transparentnosti i dobrom upravljanju u svim povezanim sektorskim politikama na razini Unije te na nacionalnoj i regionalnoj razini.
Članak 8.
Provedbeni postupci
1. Komisija provodi program u skladu s Financijskom uredbom.
2. Za provedbu programa u skladu s njegovim ciljevima iz članaka 2. i 3. Komisija usvaja godišnji plan rada u skladu s postupkom iz članka 14. stavka 2.
Članak 9.
Proračunska sredstva
1. Financijski okvir za provedbu programa za razdoblje od 1. siječnja 2011. do 31. prosinca 2013. iznosi 40 000 000 EUR.
2. Proračunska sredstva dodijeljena programu unose se u godišnja sredstva općeg proračuna Unije. Proračunsko tijelo odobrava godišnja sredstva u rokovima financijskog okvira.
3. Raspodjela sredstava između općih ciljeva iz članka 2. navedena je u Prilogu.
Članak 10.
Tehnička pomoć
1. Do 1 % financijskog okvira utvrđenog u skladu s člankom 9. može pokrivati neophodne izdatke vezane za pripremne radnje, praćenje, nadzor, reviziju ili ocjenjivanje koji su potrebni za uspješnu i učinkovitu provedbu prihvatljivih mjera iz ove Uredbe te za postizanje njenih ciljeva.
2. Aktivnosti iz stavka 1. mogu uključivati studije, stručne sastanke, izdatke za informatičke alate, sustave i mreže ili bilo koju drugu tehničku, znanstvenu ili administrativnu pomoć i stručnost koja je Komisiji potrebna u provedbi ove uredbe.
Članak 11.
Praćenje
1. Svaki korisnik financijske pomoći Komisiji dostavlja tehničke i financijske izvještaje o napretku aktivnosti koja se financira iz programa. U roku od tri mjeseca nakon dovršetka projekta dostavlja se i konačno izvješće.
2. Ne dovodeći u pitanje revizije koje provodi Revizorski sud u suradnji s nadležnim nacionalnim tijelima ili službama za reviziju na temelju članka 287. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, ili bilo koju inspekciju u skladu s člankom 322. stavkom 1. točkom (b) Ugovora, dužnosnici i drugo osoblje Komisije provode preglede na licu mjesta, uključujući provjere uzoraka projekata i drugih mjera koje se financiraju u okviru programa, posebno radi provjere usklađenosti s ciljevima programa i prihvatljivosti mjera, kako je utvrđeno u člancima 2., 3. i 4. ove Uredbe.
3. Ugovori i sporazumi koji proizlaze iz provedbe ove uredbe posebno osiguravaju nadzor i financijsku kontrolu koju provodi Komisija ili bilo koji predstavnik kojeg ovlasti Komisija, te revizije koje provodi Revizorski sud, prema potrebi na licu mjesta.
4. Svaki korisnik financijske pomoći mora za Komisiju tijekom razdoblja od pet godina nakon zadnje isplate za projekt čuvati svu prateću dokumentaciju o izdacima vezanim za taj projekt.
5. Na temelju rezultata izvješća i provjera uzoraka iz stavaka 1. i 2., Komisija prema potrebi prilagođava razinu ili uvjete za dodjelu financijske pomoći koja je prvotno odobrena, kao i vremenskog rasporeda isplata.
6. Komisija provjerava da se mjere koje se financiraju u okviru programa provode pravilno, u skladu s mjerama u okviru drugih sektorskih politika i instrumenata, i u skladu s ovom uredbom i Financijskom uredbom.
Članak 12.
Zaštita financijskih interesa Unije
1. Komisija osigurava da su pri provođenju mjera koje se financiraju u okviru programa zaštićeni financijski interesi Unije i to:
(a)
primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i drugih nezakonitih aktivnosti;
(b)
učinkovitim pregledima;
(c)
povratom neopravdano uplaćenih sredstava; te
(d)
primjenom učinkovitih, proporcionalnih i odvraćajućih kazni ako su otkrivene nepravilnosti.
2. Za potrebe stavka 1. Komisija postupa u skladu s Uredbom (EZ, Euratom) br. 2988/95, Uredbom (Euratom, EZ) br. 2185/96 i Uredbom (EZ) br. 1073/1999.
3. Ako otkrije nepravilnosti, uključujući neusklađenost s ovom uredbom ili pojedinom odlukom, ugovorom ili sporazumom o dodjeli financijske pomoći, ili ako se otkrije da je mjera izmijenjena bez odobrenja Komisije na način koji je protivan njezinoj prirodi ili provedbenim uvjetima, Komisija smanjuje, obustavlja ili zahtijeva povrat iznosa financijske pomoći koji je dodijeljen za mjeru.
4. Ako nisu poštovani rokovi ili ako je samo dio dodijeljene financijske pomoći opravdan napretkom u provedbi mjere, Komisija od korisnika zahtijeva da u određenom roku dostavi svoja opažanja. Ako korisnik ne dostavi zadovoljavajući odgovor, Komisija može ukinuti preostalu financijsku pomoć i zahtijevati povrat već uplaćenih iznosa.
5. Bilo koje neopravdane uplate vraćaju se Komisiji. Svi iznosi koji nisu pravovremeno vraćeni uvećavaju se za iznos kamata u skladu s uvjetima iz Financijske uredbe.
6. Za potrebe ovog članka, „nepravilnost” je bilo koje kršenje odredbi prava Unije ili ugovornih obveza koje je posljedica radnje ili propusta gospodarskog subjekta, a koje neopravdanim izdatkom prouzroči ili bi prouzročilo štetni učinak za opći proračun Unije ili proračune kojima upravlja Unija.
Članak 13.
Izvješćivanje, ocjenjivanje i produljenje
1. Komisija redovito i pravodobno izvješćuje Europski parlament i Vijeće o svom radu.
2. Komisija dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću:
(a)
izvješće o napretku, najkasnije do 31. prosinca 2012.; izvješće o napretku uključuje ocjenu učinka programa na druge politike Unije;
(b)
izvješće o naknadnoj ocjeni, najkasnije do 31. prosinca 2014.
3. Komisija prema potrebi dostavlja zakonodavni prijedlog o produljenju programa nakon 2013. godine uz odgovarajući financijski okvir.
Članak 14.
Postupak odbora
1. Komisiji pomaže odbor. Taj odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.
2. Kod upućivanja na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.
Članak 15.
Stupanje na snagu
Ova Direktiva stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 30. studenoga 2011.