NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 402/2012
ze dne 10. května 2012
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz hliníkových radiátorů pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 12. srpna 2011 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu hliníkových radiátorů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo mezinárodní sdružení výrobců hliníkových radiátorů AIRAL S.c.r.l (International Association of Aluminium Radiator Manufacturers Limited Liability Consortium, dále jen „žadatel“) představující významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby hliníkových radiátorů v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, výrobce ve srovnatelné zemi, dovozce, distributory a další strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.
(4)
Žadatel, další výrobci v Unii, vyvážející výrobci v ČLR, dovozci a distributoři předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu výrobců, dovozců a vyvážejících výrobců v Unii se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli dovozci a vyvážející výrobci požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení poskytli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem (jak je popsán v oddíle 3 níže) v období od července 2010 do června 2011.
(6)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům, kteří o to projevili zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a orgánům ČLR. Přihlásila se pouze jedna skupina společností, kam patří společnosti Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd a Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd (dále jen „skupina Sira“), která požádala o zacházení jako v tržním hospodářství. O individuální zacházení požádaly společnosti Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. a Metal Group Co., Ltd.
(7)
Pokud jde o výrobce v Unii a jak je řádně uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osm výrobců v Unii. Na základě informací poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii Komise vybrala vzorek čtyř výrobců v Unii, a to podle objemu výroby/prodeje, velikosti a zeměpisného umístění v Unii.
(8)
Jak je uvedeno ve 27. bodě odůvodnění, požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili pouze tři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Dva z těchto dovozců však dotčený výrobek nedováželi/nenakupovali. Proto se vzhledem k omezenému počtu spolupracujících dovozců výběr vzorku již nepovažoval za nutný.
(9)
Jak je uvedeno v 28. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osmnáct vyvážejících výrobců v ČLR. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek dvou vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie.
(10)
Komise zaslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem ostatním společnostem, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení, tj. vyvážejícím výrobcům v ČLR, čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, spolupracujícím dovozcům v Unii a Evropské organizaci spotřebitelů (BEUC); Komise tuto organizaci požádala, aby svým přidruženým společnostem zaslala dotazníky pro uživatele.
(11)
Odpovědi poskytli dva vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku, čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku a jeden dovozce, který není ve spojení. Na dotazník neodpověděl žádný uživatel.
(12)
Kromě toho jedna skupina vyvážejících výrobců ve spojení předložila žádost o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Přezkoumání takových žádostí v předběžné fázi by však znamenalo příliš velké zatížení. O žádosti této skupiny společností o individuální zjišťování bude proto rozhodnuto v konečné fázi.
(13)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii
-
Armatura Krakow SA, UL. Zakopianska 72, 30-418 Krakow, Polsko,
-
Fondital S.p.A., via Cerreto 40, 25079 Vobarno, Brescia, Itálie,
-
Global Srl, via Rondinera 51, 24060 Rogno, Bergamo, Itálie,
-
Radiatori 2000 S.p.A., via Francesca 54/A, 24040 Ciserano, Bergamo, Itálie.
Dovozci v Unii
-
Hydroland Chorobik Gawęda Malec Wojtycza Sp.j., Jawornik 658, 32-400 Myślenice, Polsko.
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. (Zhejiang Flyhigh), Jinyun,
-
Metal Group Co., Ltd., Wuyi.
3. Období šetření
(14)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2010 do 30. června 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(15)
Dotčeným výrobkem jsou hliníkové radiátory a jejich součásti a díly smontované do bloků nebo jednotlivě, ze kterých jsou tyto radiátory složeny, kromě radiátorů elektrického typu (dále jen „dotčený výrobek“). Dotčený výrobek v současnosti spadá pod kódy KN ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 a ex 7616 99 90.
(16)
Na základě údajných rozdílů mezi oběma existujícími postupy výroby radiátorů skupina Sira popis výrobku zpochybnila. Ve skupině Sira jsou dva čínští vyvážející výrobci, z nichž jeden používá technologii lití pod tlakem a druhý technologii průtlačného lisování. Tato skupina uvedla, že výrobky vyrobené metodou průtlačného lisování by měly být vzhledem k údajným rozdílům ve fyzikálních a technických vlastnostech, surovinách, výrobních nákladech a prodejních cenách a také vzhledem k tomu, že metoda průtlačného lisování není v EU a v ČLR běžná, vyloučeny z popisu dotčeného výrobku.
(17)
Jiná čínská zúčastněná strana, čínská obchodní komora pro dovoz a vývoz strojírenských a elektronických produktů (China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products, CCCME), požádala o objasnění tohoto bodu vzhledem k rozdílům ve výrobních nákladech a v cenách radiátorů, které jsou vyráběny za použití dvou výše uvedených technologií.
(18)
Přestože v tomto ohledu existují drobné rozdíly, je zřejmé, že radiátory vyrobené uvedenými postupy mají shodné základní fyzikální a technické vlastnosti a jsou určeny ke stejnému použití. Radiátory vyrobené oběma metodami jsou do značné míry zaměnitelné. Základními vlastnostmi jsou v prvé řadě lehkost, nízká tepelná setrvačnost a vysoká tepelná vodivost. Rozdíly v nákladech a cenách a rovněž skutečnost, že technologie průtlačného lisování může zahrnovat použití mírně odlišné slitiny hliníku, tyto základní vlastnosti nemění. Pokud jde o srovnání cen, veškeré rozdíly jsou řádně zohledněny ve struktuře systému srovnávání druhů výrobku, který byl pro toto šetření použit (dále jen „systém PCN“), což znamená, že se provádí srovnání pouze podobných výrobků.
(19)
Dále by měly být hliníkové radiátory pokládány za jediný výrobek nezávisle na výrobním postupu proto, že jsou prodávány prostřednictvím stejných distribučních cest a koneční uživatelé a spotřebitelé je vnímají jako vyrobené z hliníku (s dobře známými vlastnostmi, jež jsou uvedeny výše) a nečiní mezi nimi rozdíl podle výrobního postupu. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se toto tvrzení zamítá.
(20)
Komora CCCME rovněž zpochybnila skutečnost, že radiátory z ocelového plechu či dokonce z litiny nejsou zařazeny do popisu výrobku. Avšak přestože se takové výrobky používají k podobným účelům, mají odlišné základní fyzikální a technické vlastnosti, neboť základní surovina (hliníková slitina) se nahrazuje ocelí či železem, které mají jiné fyzikální a technické vlastnosti, pokud jde o hmotnost, tepelnou setrvačnost a vodivost. Toto tvrzení se proto zamítá.
(21)
Komora CCCME vyjádřila další připomínky k odkazům v podnětu, které se týkají prodeje prostřednictvím výzvy k předkládání nabídek. Její připomínky ukázaly, že předpokládala, že se jedná o veřejné zakázky. Výzva k předkládání nabídek, na niž se v podnětu odkazuje, se však týkala běžné obchodní praxe, v rámci níž odběratel radiátorů z EU žádá potenciální dodavatele, aby ho seznámili s cenami před tím, než objedná zboží. Veřejná zakázka nebyla součástí žádného dovozu z ČLR, který byl při výpočtech použit.
(22)
Komora CCCME také vyjádřila připomínky k odkazům v podnětu, které se týkaly „designových radiátorů“; domnívala se, že takové radiátory byly vyloučeny z popisu výrobku. Tyto připomínky však opět vyplynuly z nedorozumění, neboť popis výrobku tyto radiátory zahrnuje. Uvedené připomínky byly proto zamítnuty.
2. Obdobný výrobek
(23)
Šetřením se prokázalo, že hliníkové radiátory vyráběné v ČLR a z této země vyvážené a hliníkové radiátory vyráběné a prodávané v Unii výrobci v Unii mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití, a považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. VÝBĚR VZORKU
1. Výběr vzorku výrobců v Unii
(24)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet výrobců v Unii se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění újmy.
(25)
V oznámení o zahájení Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek tvořily čtyři společnosti vybrané z osmi výrobců v Unii, o nichž bylo před zahájením šetření známo, že vyrábějí obdobný výrobek, a to na základě objemu prodeje, velikosti a zeměpisného umístění v rámci Unie. Tyto společnosti představovaly 66 % celkové odhadované výroby v Unii v průběhu období šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se seznámily s dokumentací a vyjádřily se ke vhodnosti výběru do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení. Jedna ze zúčastněných stran požádala, aby se při výběru vzorku zohlednil též objem výroby. Bylo rozhodnuto vzorek odpovídajícím způsobem změnit. Žádná ze zúčastněných stran nevznesla námitky proti konečnému vzorku sestávajícímu ze čtyř společností.
2. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(26)
S ohledem na potenciálně velký počet dovozců zapojených do řízení se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku dovozců.
(27)
Pouze tři dovozci, kteří nejsou ve spojení, poskytli požadované informace a souhlasili se spoluprací. Vzhledem k tomu, že dva z těchto dovozců nevykázali dovoz ani nákup dotčeného výrobku, se výběr vzorku již nepovažoval za nutný.
3. Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(28)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo všech osmnáct vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto společnosti vyvezly přibližně 5 milionů součástí (3), což je o něco méně než 50 % čínského vývozu na trh EU v období šetření. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek dvou vyvážejících výrobců s největším objemem výroby, prodeje a vývozu, jež mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Na oba vyvážející výrobce, společnosti Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. a Metal Group Co., Ltd., připadalo přibližně 62 % objemu prodeje všech osmnácti vyvážejících výrobců, kteří poskytli údaje pro výběr vzorku.
(29)
Jedna skupina vyvážejících výrobců (skupina Sira) zpochybnila své nezařazení do vzorku na základě skutečnosti, že vyrábí určitý druh radiátorů (výroba technologií průtlačného lisování) a její zařazení do vzorku by proto zvýšilo reprezentativnost vzorku. Avšak zařazení jedné zvláštní skupiny nebylo nutné, neboť původně vybraný vzorek již představoval více než 60 % vývozu vykázaného spolupracujícími společnostmi. Kromě toho není nezbytné, aby ve vzorku byly obsaženy všechny typy dotčeného výrobku. Žádost skupiny Sira o zařazení byla proto zamítnuta a původně vybraný vzorek byl potvrzen.
D. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství a individuální zacházení
1.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(30)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(31)
Oba vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali však pouze o individuální zacházení. Splnění kritérií pro zacházení jako v tržním hospodářství nebylo proto zjišťováno.
1.2. Individuální zacházení
(32)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(33)
Oba vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali o individuální zacházení. Jejich žádost byla přezkoumána. Šetření prokázalo, že společnosti zařazené do vzorku splnily veškeré podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(34)
Oběma vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku bylo proto přiznáno individuální zacházení.
2. Srovnatelná země
(35)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(36)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty pro ČLR Rusko, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(37)
Ohledně Ruska jako navrhované srovnatelné země nebyly vzneseny žádné připomínky. Žádná ze zúčastněných stran nenavrhla jiné výrobce obdobného výrobku ze srovnatelné země navíc k těm, kteří byli uvedeni v podnětu v průběhu šetření.
(38)
Ze strany Ruska nebyla poskytnuta žádná spolupráce, přestože všichni známí ruští výrobci byli v průběhu šetření opakovaně kontaktováni a obdrželi dotazníky pro srovnatelnou zemi.
(39)
Komise se sama pokusila vyhledat další výrobce ze třetích zemí.
(40)
Byly proto zaslány dopisy a dotazníky všem známým výrobcům v dalších třetích zemích (tj. Turecku, Íránu, Chorvatsku, Indii, Jižní Africe a Švýcarsku). Avšak přes podniknuté kroky nakonec k žádné spolupráci nedošlo.
(41)
Jak je uvedeno v 38., 39. a 40. bodě odůvodnění, šetření neodhalilo žádnou třetí zemi s tržním hospodářstvím, která mohla být v řízení použita jakou srovnatelná země. V případě neexistence takové třetí země s tržním hospodářstvím se proto v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení předběžně došlo k závěru, že není možné určit běžnou hodnotu pro výrobce zařazené do vzorku na základě cen na domácím trhu nebo početně zjištěné běžné hodnoty v třetí zemi s tržním hospodářstvím, včetně Unie, a proto je nutné určit běžnou hodnotu na základě jiného přiměřeného základu, v tomto případě na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za obdobný výrobek v Unii. To se považovalo za vhodné vzhledem k nedostatečné spolupráci uvedené výše, ale rovněž s ohledem na velikost trhu EU, dovoz dotčeného výrobku a silnou vnitřní hospodářskou soutěž s uvedeným výrobkem na trhu EU.
3. Běžná hodnota
(42)
Vzhledem k tomu, že obě společnosti zařazené do vzorku nepožádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce určena, jak je uvedeno v 41. bodě odůvodnění, na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za obdobný výrobek v Unii. Poté, co byly za základ pro stanovení běžné hodnoty zvoleny ceny zaplacené nebo které je třeba zaplatit v Unii, byla běžná hodnota vypočtena na základě údajů ověřených v provozovnách výrobců v Unii zařazených do vzorku a uvedených v 13. bodě odůvodnění.
(43)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku v EU nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že prodej v Unii uskutečněný výrobci obdobného výrobku v Unii je reprezentativní ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.
(44)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje v EU nezávislým odběratelům. Transakce v rámci prodeje v EU byly považovány za ziskové v případě, že se jednotková cena rovnala výrobním nákladům, nebo byla vyšší. Proto byly stanoveny výrobní náklady na trhu Unie v období šetření. Uvedená analýza prokázala, že prodej v EU určitých druhů výrobku byl ziskový, to znamená, že čistá jednotková prodejní cena byla vyšší než vypočtené jednotkové výrobní náklady.
(45)
Běžná hodnota každého druhu výrobku byla založena na skutečných prodejních cenách (ze závodu), pokud jde o ziskový prodej, a na vypočtené běžné hodnotě, pokud jde o neziskový prodej.
(46)
Běžná hodnota byla stanovena tak, že se k výrobním nákladům výrobního odvětví EU přičetly prodejní, správní a režijní náklady a zisk. Podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly částky pro prodejní, správní a režijní náklady a zisk ve výši 4,43 % stanoveny na základě skutečných údajů, které výrobci v EU skutečně zaznamenali při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
4. Vývozní ceny
(47)
Jelikož vyvážející výrobci zařazení do vzorku, kterým bylo přiznáno individuální zacházení, prodávali na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen za dotčený výrobek skutečně zaplacených nebo cen, které je za něj třeba zaplatit.
5. Srovnání
(48)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité individuální úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Odpovídající úpravy nepřímých daní, nákladů na dopravu, pojištění, balení, manipulaci a úvěrových nákladů byly provedeny ve všech případech, kdy byly považovány za přiměřené, správné a podložené ověřenými podklady.
(49)
U jednoho z vyvážejících výrobců se ukázalo, že příslušná společnost nezařadila při použití dotazníkem požadovaného systému dotčený výrobek správně. Jedna z charakteristik dotčeného výrobku se týkala tepelného výkonu radiátorů. Příslušná společnost však nedisponovala důkazy, které by podpořily údaje o tepelném výkonu vyvážených modelů. Skutečně udaný tepelný výkon nebyl uveden správně a neodpovídal dalším charakteristikám, jako je hmotnost a rozměry. Proto bylo pro účely srovnání nutné použít pouze zbývající charakteristiky.
(50)
Když byl ke klasifikaci druhů výrobku použit systém PCN, byla u jednoho z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku zjištěna vysoká shoda. U druhého vyvážejícího výrobce však byla použita metoda podobnosti, neboť nebylo možné zjistit žádnou přímou shodu. V případě použití metody podobnosti byly dotčené straně sděleny podrobné informace.
6. Dumpingová rozpětí
(51)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení se dumpingové rozpětí zjišťovalo na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen a bylo vyjádřeno jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
(52)
Výpočet váženého průměru těchto dvou dumpingových rozpětí byl proveden pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku.
(53)
Vzhledem k malé spolupráci ze strany ČLR (méně než 50 %) se považovalo za vhodné, aby se celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR stanovilo na základě nejvíce dumpingové transakce s určitým odběratelem spolupracujících vývozců.
(54)
Stanovená prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením:
Tabulka č. 1
Název společnosti
Status
Dumpingové rozpětí
Zhejiang Flyhigh
Individuální zacházení
23,0 %
Metal Group Co. Ltd.
Individuální zacházení
70,8 %
Jiné spolupracující společnosti
32,5 %
Celostátní dumpingové rozpětí
76,6 %
E. ÚJMA
1. Celková výroba v Unii
(55)
K zjištění celkové výroby v Unii v posuzovaném období byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a po něm a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(56)
Hliníkové radiátory byly během období šetření vyráběny osmi výrobci v Unii. K zjištění celkové výroby v Unii během období šetření byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a po něm.
(57)
Na tomto základě byla celková výroba v Unii, posuzovaná podle množství součástí, odhadnuta na přibližně 64 milionů součástí během období šetření. Vzhledem k tomu, že výrobci v Unii, kteří podpořili podnět, tvořili celkovou výrobu v Unii, představují tito výrobci výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a budou proto nazýváni „výrobní odvětví Unie“.
2. Spotřeba v Unii
(58)
Pro šetření nemohly být použity dovozní statistiky Eurostatu, neboť kódy KN, pod nimiž jsou uvedeny hliníkové radiátory, obsahují rovněž jiné výrobky z hliníku, např. elektrické radiátory.
(59)
Spotřeba v Unii byla proto stanovena na základě údajů obsažených v podnětu, které se týkaly zejména objemu prodeje v Unii uskutečněného subjekty výrobního odvětví Unie a dovozu ze strany vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto údaje byly prověřeny obdrženými odpověďmi na výběrové dotazníky a informacemi získanými a ověřenými v prostorách výrobců v Unii zařazených do vzorku a vyvážejících výrobců v ČLR.
(60)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka č. 2
2008
2009
2010
Období šetření
Spotřeba Unie (v součástech)
46 000 000
40 500 000
39 000 000
44 246 066
Index (2009 = 100)
114
100
96
109
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(61)
Celková spotřeba na trhu EU se v průběhu posuzovaného období snížila o 3,8 %. V souladu s celosvětovými nepříznivými dopady finanční krize došlo v letech 2008-2009 k poklesu přibližně o 12 %, a poté o dalších 3,7 %. Od roku 2010 do období šetření se však spotřeba zvýšila o 13,5 %, ale nedosáhla počáteční úrovně z roku 2008. Tabulka č. 2 rovněž ukazuje, že od roku 2009 do období šetření se spotřeba zvýšila o 9 %.
3. Dovoz z dotčené země
(62)
Během posuzovaného období se dovoz z ČLR do Unie vyvíjel takto:
Tabulka č. 3
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu z ČLR (v součástech)
6 000 000
7 000 000
8 000 000
10 616 576
Index (2009 = 100)
86
100
114
152
Podíl na trhu
13,0 %
17,3 %
20,5 %
24,0 %
Index (2009 = 100)
75
100
119
139
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(63)
Bez ohledu na vývoj spotřeby objem dovozu z ČLR v posuzované období výrazně narostl o 77 %. Tento nárůst byl nepřetržitý, nejvýraznější pak byl mezi rokem 2010 a obdobím šetření (zvýšení o 33 %). Podobně i podíl čínských vyvážejících výrobců na trhu vykazuje v posuzovaném období trvale rostoucí trend, kdy během období šetření dosahuje 24 % oproti 13 % v roce 2008. Uvedený nárůst by měl být posuzován v souvislosti s celkovým snížením spotřeby o 3,8 % v témže období.
3.1. Ceny dovozu a cenové podbízení
Tabulka č. 4
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
Období šetření
Průměrná cena (v EUR/součást)
4,06
3,25
4,07
4,02
Index (2009 = 100)
125
100
125
123
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(64)
Tabulka č. 4 ukazuje, že průměrná dovozní cena z ČLR se během posuzovaného období mírně snížila. Nejprve se mezi lety 2008 a 2009 značně snížila o 20 %, poté se mezi lety 2009 a 2010 zvýšila o 25 %. Ke konci posuzovaného období pak opět poklesla.
(65)
Z šetření rovněž vyplynulo, že dovozní ceny z ČLR byly setrvale nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie v posuzovaném období. Propad cen v roce 2009 se kryl s výrazným nárůstem čínského podílu na trhu EU, který stoupl z 13 % na 17,3 %, a trvající cenové podbízení vysvětluje nepřetržitý nárůst podílu čínských vyvážejících výrobců na trhu zejména mezi rokem 2009 a obdobím šetření.
(66)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu spolupracujících čínských výrobců prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(67)
Toto cenové srovnání bylo provedeno podle druhu u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentuální část obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na vážené průměrné rozpětí cenového podbízení 6,1 % ze strany čínských vyvážejících výrobců.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1. Předběžné poznámky
(68)
Jak je uvedeno v 24. a 25. bodě odůvodnění, byl za účelem posouzení možné podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie proveden výběr vzorku. Je třeba uvést, že jeden z výrobců v Unii zařazených do vzorku zahájil výrobu hliníkových radiátorů teprve v roce 2009. Za účelem konzistentní analýzy tendencí v posuzovaném období se považovalo za vhodné stanovit rok 2009 jako referenční rok pro přezkum újmy, tj. jako index 100. Pro úplnost byl na základě dostupných údajů stanoven rovněž index pro rok 2008.
(69)
Za účelem stanovení mikroukazatelů, jako jsou jednotkové ceny, jednotkové výrobní náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získávat kapitál a zásoby, byly čtyřmi výrobci v EU zařazenými do vzorku poskytnuty a ověřeny potřebné údaje. Index pro rok 2008 byl stanoven na základě údajů, které byly k dispozici pro tři výrobce působící v roce 2008 a byly srovnány s údaji o těchto třech výrobcích z roku 2009 (index 100).
(70)
Ke stanovení makroukazatelů, jako jsou výroba výrobního odvětví Unie, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu a zaměstnanost, byly použity údaje poskytnuté osmi výrobci hliníkových radiátorů v EU. Index pro rok 2008 byl stanoven na základě údajů, které byly k dispozici pro sedm výrobců působících v roce 2008 a byly srovnány s údaji o těchto sedmi výrobcích z roku 2009 (index 100).
(71)
V souvislosti s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnuje hodnocení hospodářské situace výrobního odvětví Unie během posuzovaného období posouzení všech hospodářských činitelů uvedených ve zmíněném článku.
4.2. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka č. 5
2008
2009
2010
Období šetření
Objem výroby (součásti)
55 533 555
60 057 377
64 100 484
Index (2009 = 100)
116
100
108
115
Objem výroby (součásti)
93 426 855
95 762 788
107 218 125
100
103
115
Index využití kapacity
70 %
59 %
63 %
60 %
Index (2009 = 100)
119
100
106
101
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(72)
K zjištění celkové výroby v Unii v posuzovaném období byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(73)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že v posuzovaném období výroba klesla. Zároveň se snížením poptávky v roce 2009 výroba prudce poklesla, načež vzrostla v roce 2010 během období šetření. I při nárůstu spotřeby o 9 % byla výroba mezi rokem 2009 a obdobím šetření poměrně stabilní. Výroba je rovněž závislá na vývozní činnosti výrobního odvětví EU, a ta byla během posuzovaného období významná.
(74)
Přestože spotřeba poklesla pouze mírně, využití kapacity se ze 70 % v roce 2008 snížilo na 60 % během období šetření. Mezi rokem 2009 a obdobím šetření bylo poměrně stálé.
4.3. Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka č. 6
2008
2009
2010
Období šetření
Objem prodeje (součásti)
40 000 000
33 500 000
31 000 000
33 629 490
Index (2009 = 100)
119
100
93
100
Podíl na trhu
87 %
82,7 %
79,5 %
76 %
Index (2009 = 100)
105
100
96
92
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(75)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížil o 16 % a jeho podíl na trhu setrvale klesal z 87 % v roce 2008 na 76 % v průběhu období šetření. V roce 2009 se objem prodeje výrobního odvětví Unie snížil o 16 % a to ztratilo tedy více než čtyři procentní body podílu na trhu. V roce 2010 se objem prodeje propadl o dalších 7 % a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se zmenšil z 82,7 % na 79,5 %. V období šetření, za zvyšující se spotřeby (nárůst o 13,5 %), došlo k dalšímu zmenšení podílu na trhu výrobního odvětví Unie na 76 %. Toto odvětví nemohlo tedy využít rostoucí spotřebu a získat zpět část podílu na trhu, který ztratilo.
4.4. Růst
(76)
V průběhu posuzovaného období se ukázalo, že spotřeba v Unii mírně poklesla o 3,8 %, přičemž se ve stejném období objem prodeje výrazně snížil o 15,9 % a podíl výrobního odvětví Unie na trhu o 12,6 %. Zároveň se v posuzovaném období značně zvýšil dovoz z ČLR, a to o 76,9 %. V důsledku toho se během téhož období zmenšil podíl výrobního odvětví Unie na trhu, a to o 11 procentních bodů.
4.5. Zaměstnanost
Tabulka č. 7
2008
2009
2010
Období šetření
Počet zaměstnanců
1 598
1 642
1 641
Index (2009 = 100)
102
100
103
103
Produktivita (v jednotkách/zaměstnanec)
Index (2009 = 100)
114
100
105
112
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(77)
Počet zaměstnanců v posuzovaném období mírně vzrostl, což však vedlo k poklesu výroby. Je však třeba poznamenat, že vzrůstající tendence, pokud jde o zaměstnanost, je výhradně důsledkem toho, že jedna ze společností zařazených do vzorku, konkrétně nejmenší ze společností ve vzorku, zahájila výrobu v roce 2009. V opačném případě by zaměstnanost vykazovala negativní vývoj.
(78)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výkon na osobu a na rok, v posuzovaném období mírně klesla. Své nejnižší hodnoty dosáhla v roce 2009, načež se až do období šetření zvyšovala, nedosáhla však své počáteční úrovně. Mezi rokem 2009 a obdobím šetření produktivita vzrostla o 12 %.
4.6. Průměrné jednotkové ceny v Unii a výrobní náklady
Tabulka č. 8
2008
2009
2010
Období šetření
Cena jednotky v EU pro nezávislé odběratele
(EUR/součást)
5,31
5,47
5,62
Index (2009 = 100)
113
100
103
106
Jednotkové výrobní náklady (EUR/součást)
4,92
5,34
5,61
Index (2009 = 100)
113
100
109
114
Zdroj: odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(79)
Vývoj průměrných prodejních cen zaznamenal v posuzovaném období výrazný pokles o 6 %. Od roku 2009 do období šetření se ceny zvedly o 6 %, zároveň se zvýšením spotřeby a zlepšením situace na trhu, nedosáhly však výše z roku 2008.
(80)
Současně se v posuzovaném období mírně snížily poměrné výrobní a prodejní náklady na obdobný výrobek, výrobní odvětví Unie však v roce 2010 a v období šetření nadále nebylo ziskové. V roce 2009 se náklady snížily o 11,5 %, což ovlivnilo snížení prodejních cen o 11,5 % v roce 2010 a v období šetření, poté výrobní odvětví Unie zaznamenalo strmý růst nákladů a mohlo pouze mírně zvýšit ceny k pokrytí mimořádných nákladů. Tento vývoj vedl k dalšímu snížení ziskovosti a ke zmenšení podílu na trhu, neboť ceny účtované výrobním odvětvím Unie byly setrvale vyšší než čínské dovozní ceny.
4.7. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
Tabulka č. 9
2008
2009
2010
Období šetření
Ziskovost prodeje EU (v % čistého prodeje)
7,4 %
7,5 %
2,4 %
0,2 %
Index (2009 = 100)
99
100
32
2
Peněžní tok
27 712 871
14 228 145
843 570
Index (2009 = 100)
112
100
51
3
Investice (EUR)
25 404 161
15 476 164
12 072 057
8 945 470
Index (2009 = 100)
165
100
78
58
Návratnost investic
36 %
49 %
21 %
2 %
Index (2009 = 100)
73
100
43
4
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(81)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V posuzovaném období a rovněž od roku 2009 do období šetření se ziskovost výrobního odvětví Unie výrazně snížila, a to téměř až na samou svou hranici.
(82)
Trend zaznamenaný u peněžního toku, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, odrážel do velké míry negativní vývoj ziskovosti. Nejnižší úrovně bylo dosaženo v období šetření. Obdobně i návratnost investic klesla z 36 % v roce 2008 na 2 % v období šetření.
(83)
Uvedený vývoj ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic v posuzovaném období snížil schopnost výrobního odvětví Unie investovat do svých činností a ohrozil jeho rozvoj. Na počátku posuzovaného období se výrobnímu odvětví Unie dařilo významně investovat a modernizovat strojní zařízení, a tak vyrábět efektivněji, poté se však investice trvale snižovaly, až ve zbytku posuzovaného období snížení dosáhlo 64,7 %.
4.8. Zásoby
Tabulka č. 10
2008
2009
2010
Období šetření
Konečný stav zásob ve výrobním odvětví Unie Index (2009 = 100)
137
100
131
299
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(84)
Stav zásob výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku během posuzovaného období značně vzrostl V roce 2009 se úroveň konečného stavu zásob snížila o 27 %; následně se v roce 2010 zvýšila o 30,8 % a v období šetření o 128,4 %.
5. Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(85)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho cenám není možné považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh EU za zanedbatelný.
6. Závěr ohledně újmy
(86)
Šetřením bylo prokázáno, že se většina ukazatelů újmy pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie během posuzovaného odvětví zhoršila, nebo se nevyvíjela v souladu se spotřebou. To se týká především období od roku 2009 do konce období šetření.
(87)
V posuzovaném období v souvislosti s klesající spotřebou nepřetržitě a výrazně rostl dovoz z ČLR. Zároveň klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie celkem o 16 % a jeho podíl na trhu se z 87 % v roce 2008 propadl na 76 % v období šetření. Přestože se spotřeba od roku 2009 do období šetření zvýšila o 9 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se i nadále zmenšoval. Vzhledem k expanzi dumpingového dovozu z ČLR na trh EU se výrobnímu odvětví Unie nezdařilo opět nabýt podílu na trhu, který ztratilo. Levný dumpingový dovoz v posuzovaném období nepřetržitě rostl, doprovázen setrvalým podbízením ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie.
(88)
Dále byly významně dotčeny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál a investovat.
(89)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(90)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Dále byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby se zajistilo, že jakákoli újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připisována dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(91)
Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii během posuzovaného období snížila o 3,8 % a objem dumpingového dovozu z ČLR výrazně vzrostl o přibližně 77 %, přičemž podíl tohoto dovozu na trhu rovněž vzrostl, a to z 13 % v roce 2008 na 24 % v období šetření. Zároveň klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 16 % a zmenšil se jeho podíl na trhu, a to z 87 % v roce 2008 na 76 % v období šetření.
(92)
Od roku 2009 do období šetření se spotřeba v Unii zvýšila o 9 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se však opět zmenšil, a to na rozdíl od ročního nárůstu dumpingového dovozu z ČLR o 52 % v uvedeném období.
(93)
S ohledem na silný tlak na ceny je třeba zdůraznit, že v roce 2009 klesly průměrné dovozní ceny z ČLR o 20 %, což přinutilo výrobní odvětví Unie výrazně snížit své prodejní ceny o přibližně 11,5 %. V roce 2010 a během období šetření se z důvodu zvýšení nákladů výrobní odvětví Unie pokusilo zvýšit své ceny. Tento vývoj vedl k další ztrátě podílu na trhu, neboť ceny účtované výrobním odvětvím Unie byly setrvale vyšší než ceny dumpingového dovozu z ČLR. Tento stav vedl zejména k výraznému zhoršení, pokud jde o ziskovost, objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu.
(94)
V posuzovaném období se ceny dumpingového dovozu z ČLR snížily. Přestože se ceny dovozu z ČLR od roku 2009 do období šetření zvýšily o 23 %, zůstávaly během posuzovaného období a zejména v průběhu období šetření setrvale nižší než prodejní ceny účtované výrobním odvětvím Unie, a tak se na trhu Unie udržovaly na stejné úrovni.
(95)
Z výše uvedeného vyplývá, že výrazný nárůst dumpingového dovozu z ČLR, a to při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie neustále vykazovaly cenové podbízení, byl určující pro podstatnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie, což se odráží zejména v jeho špatné finanční situaci, poklesu objemu prodeje a podílu na trhu a zhoršení většiny ukazatelů újmy.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dovoz ze třetích zemí
(96)
Jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, pro šetření nemohly být použity dovozní statistiky Eurostatu, neboť kódy KN, pod nimiž jsou uvedeny hliníkové radiátory, jejich součásti a díly, obsahují všechny druhy výrobků z hliníku. Jelikož nebyly k dispozici žádné další spolehlivé informace, byl na základě podnětu vyvozen závěr, že kromě ČLR neexistuje žádná další země, která není členem Evropské unie, která během posuzovaného období vyráběla a vyvážela hliníkové radiátory do EU.
3.2. Hospodářská krize
(97)
Hospodářská krize částečně vysvětluje snížení spotřeby v Unii zejména v roce 2009 a 2010. Je však třeba uvést, že v situaci, kdy se snižovala spotřeba v posuzovaném období, a v situaci, kdy se mezi rokem 2009 a obdobím šetření spotřeba zvyšovala, objem dumpingového dovozu z ČLR za ceny, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie vykazovaly cenové podbízení, na trhu Unie stále rostl.
(98)
Výsledky levného dumpingového dovozu kontrastují s výsledky výrobního odvětví Unie. Šetření skutečně ukázalo, že přestože se spotřeba v Unii od roku 2009 do období šetření zvýšila v souvislosti s všeobecným hospodářským oživením, podíl výrobního odvětví Unie na trhu nadále klesal. Přestože objem produkce se spíše zvyšoval, část nadvýroby bylo nutné ponechat jako zásoby.
(99)
Za běžných hospodářských podmínek a v případě neexistence silného cenového tlaku a prudkého nárůstu dovozu dumpingových výrobků by se výrobní odvětví Unie mohlo potýkat s určitými problémy při vyrovnávání se s poklesem spotřeby a zvýšením fixních nákladů na jednotku kvůli nižšímu využití kapacity. Výsledky šetření však jednoznačně ukazují, že dumpingový dovoz z ČLR prohloubil účinky hospodářského propadu. Výrobní odvětví Unie se nevzpamatovalo ani v období všeobecného hospodářského oživení a nemohlo vykázat svůj původní objem prodeje a získat zpět podíl na trhu, který ztratilo během posuzovaného období.
(100)
Přestože tedy není vyloučeno, že hospodářská krize mohla celkově přispět ke zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie, nelze její dopad považovat za takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla tomuto výrobnímu odvětví způsobena.
3.3. Vývoj výrobních nákladů výrobního odvětví Unie
(101)
Šetřením se prokázalo, že náklady na výrobu hliníkových radiátorů jsou v přímé souvislosti s vývojem cen hliníku, což je hlavní surovina pro výrobu tohoto výrobku. Přestože se, jak ukazuje tabulka č. 8 výše, výrobní náklady v roce 2009 výrazně snížily, prodejní ceny se snižovaly stejným tempem. V roce 2010 a v období šetření náklady stouply více než prodejní ceny, a proto ve výrobním odvětví Unie nedošlo k oživení, zejména pokud jde o ziskovost. K tomu došlo v době, kdy dovozní ceny výrobku dováženého z ČLR v porovnání s cenami účtovanými výrobním odvětvím Unie setrvale vykazovaly podbízení.
(102)
V tržním hospodářství by bylo možné očekávat, že se ceny na trhu budou pravidelně přizpůsobovat tak, aby zohledňovaly vývoj různých složek výrobních nákladů. K tomu však nedošlo. Šetření potvrdilo, že dumpingový dovoz z ČLR, podbízivý ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie, nadále stlačoval ceny na trhu Unie, a tak zabránil tomuto výrobnímu odvětví, aby si udrželo svůj podíl na trhu a upravovalo ceny tak, aby mohlo pokrývat své náklady a dosahovat přiměřené úrovně zisku, a to zejména v období šetření.
(103)
Nárůst cen surovin proto nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie zejména v období šetření.
3.4. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku
Tabulka č. 11
2008
2009
2010
Období šetření
Objem vývozu v součástech
18 280 847
20 245 515
17 242 607
Index (2009 = 100)
126
100
111
94
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(104)
Vývozní činnost výrobního odvětví Unie představovala v posuzovaném období významný podíl jeho obchodních činností. Hlavním cílem vývozu výrobního odvětví Unie byly zejména trhy v Rusku a dalších zemích východní Evropy, kde měly prodávané výrobky poměrně nižší kvalitu, a proto byly levnější než radiátory prodávané na trhu Unie.
(105)
Výše uvedená tabulka ukazuje, že vývozní obrat výrobního odvětví Unie v posuzovaném období poklesl. Jak naznačují dostupné informace, lze tuto situaci částečně vysvětlit tak, že na těchto vývozních trzích byl rovněž přítomen rostoucí objem vývozu hliníkových radiátorů z ČLR.
(106)
Je nicméně zřejmé, že uvedená vývozní činnost umožnila výrobnímu odvětví Unie dosáhnout úspor z rozsahu a tím snížit celkové výrobní náklady. Lze proto oprávněně uvažovat o tom, že vývozní činnost výrobního odvětví Unie nemohla být potenciální příčinou podstatné újmy, která byla tomuto odvětví způsobena zejména v období šetření. Ať měl pokles vývozního prodeje na výrobní odvětví Unie jakkoli negativní dopad, nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi uvedenou újmou a levným dumpingovým dovozem z ČLR.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(107)
Z výše uvedené analýzy vyplývá, že v posuzovaném období a od roku 2009 do období šetření došlo k podstatnému nárůstu objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu. Bylo zjištěno, že ceny v rámci tohoto dovozu byly trvale podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, zejména v období šetření.
(108)
Uvedený růst objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu byl setrvalý a probíhal současně s negativním vývojem hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Tato situace se zhoršila v období šetření, kdy výrobní odvětví Unie nemohlo opět získat ztracený podíl na trhu a být znovu ziskové a kdy ostatní finanční ukazatele, jako peněžní tok a návratnost investic, dosáhly nejnižších hodnot.
(109)
Analýza ostatních známých činitelů, včetně hospodářské krize, ukazuje, že negativní dopad těchto činitelů není natolik významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
(110)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového vývozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že vývoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
G. ZÁJEM UNIE
1. Předběžné poznámky
(111)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(112)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že většina ukazatelů újmy vykazovala během posuzovaného období záporný trend. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení situace výrobního odvětví Unie jako nevyhnutelné.
(113)
Očekává se, že uložení prozatímních antidumpingových cel obnoví účinné obchodní podmínky na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny výrobku, který je předmětem šetření, tak, aby zohledňovaly náklady různých složek a podmínky na trhu. Lze rovněž očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít další kladný dopad na jeho ziskovost a celkovou finanční situaci.
(114)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že by došlo k další ztrátě podílu na trhu a že by výrobní odvětví Unie zůstalo i nadále ztrátové. To by bylo ze střednědobého a dlouhodobého hlediska neudržitelné. Vzhledem k vzniklým ztrátám a k vysoké úrovni investic do výroby na začátku posuzovaného období se dá očekávat, že by v případě neuložení opatření většina výrobců v Unii nemohla své investice získat zpět.
(115)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení vyrovnávacích cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem uživatelů a dovozců
(116)
Uživatelé v rámci tohoto šetření nespolupracovali.
(117)
Pokud jde o dovozce, v rámci tohoto šetření spolupracoval pouze jediný dovozce, působící v Polsku, který vyplnil dotazník a umožnil inspekci na místě. Tento dovozce utrpěl v souvislosti s dotčeným výrobkem v období šetření drobné ztráty. Činnosti spojené s dotčeným výrobkem jsou však poměrně skromné ve srovnání s veškerými činnostmi této společnosti. Je proto pravděpodobné, že uložení opatření by nemělo závažný dopad na její celkový zisk.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(118)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
H. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(119)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
(120)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, aniž by přitom byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(121)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by bylo možné dosáhnout, pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu, by měl vycházet z průměrného ziskového rozpětí před zdaněním dosahovaného výrobci v Unii v roce 2008. Má se tedy za to, že ziskové rozpětí 7,4 % z obratu lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(122)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. K ceně nepůsobící újmu se dospělo úpravou prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku o skutečné zisky/ztráty dosažené v průběhu období šetření a připočtením zmíněného ziskového rozpětí.
(123)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s cenou výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento průměrné celkové hodnoty CIF dovozu.
2. Prozatímní opatření
(124)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižších z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(125)
Na základě výše uvedených skutečností byly sazby antidumpingového cla stanoveny porovnáním rozpětí pro odstranění újmy a dumpingového rozpětí. Navrhované antidumpingové clo se proto stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní clo
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd
23,0 %
12,6 %
12,6 %
Metal Group Co. Ltd.
70,8 %
56,2 %
56,2 %
Jiné spolupracující společnosti
32,5 %
21,2 %
21,2 %
Celostátní dumpingové rozpětí
76,6 %
61,4 %
61,4 %
(126)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(127)
Všechny stížnosti požadující použití těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu právnické osoby nebo po zřízení nových výrobních nebo prodejních subjektů) musí být adresovány Komisi (4) bezodkladně se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakoukoli změnu činností společnosti spojených s výrobou, tuzemským obchodem a vývozem související např. se změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
I. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(128)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz hliníkových radiátorů a součástí a dílů smontovaných do bloků nebo jednotlivě, ze kterých jsou tyto radiátory složeny, kromě radiátorů elektrického typu a jejich součástí a dílů, v současnosti kódů KN ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 a ex 7616 99 90 (doplňkové kódy TARIC 7615101010, 7615109010, 7616991091, 7616999001 a 7616999091), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd
12,6
B272
Metal Group Co. Ltd.
56,2
B273
Jinyun Shengda Industry Co., Ltd..
21,2
B274
Ningbo Ephriam Radiator Equipment Co.,Ltd
21,2
B275
Ningbo Everfamily Radiator Co., Ltd
21,2
B276
Ningbo Ningshing Kinhil Industrial Co. Ltd.
21,2
B277
Ningbo Ninhshing Kinhil International Co., Ltd.
21,2
B278
Sira (Tianjin) Aluminium Products Co., Ltd
21,2
B279
Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co., Ltd.
21,2
B280
Yongkang Jinbiao Machine Electric Co., Ltd
21,2
B281
Yongkang Sanghe Radiator Co., Ltd.
21,2
B282
Zhejiang Aishuibao Piping Systems Co.,Ltd
21,2
B283
Zhejiang Botai Tools Co., Ltd
21,2
B284
Zhejiang East Industry Co., Ltd
21,2
B285
Zhejiang Guangying Machinery Co.,Ltd
21,2
B286
Zhejiang Kangfa Industry & Trading Co., Ltd.
21,2
B287
Zhejiang Liwang Industrial and Trading Co., Ltd.
21,2
B288
Zhejiang Ningshuai Industry Co., Ltd
21,2
B289
Zhejiang Rongrong Industrial Co., Ltd.
21,2
B290
Zhejiang Yuanda Machinery & Electrical Manufacturing Co., Ltd
21,2
B291
Všechny ostatní společnosti
61,4
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. května 2012.
32012R0402
L 124/17
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 402/2012
od 10. svibnja 2012.
o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz aluminijskih radijatora podrijetlom iz Narodne Republike Kine
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 7.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Pokretanje postupka
(1)
Europska komisija („Komisija”) je 12. kolovoza 2011. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (2) („Obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje antidampinškog postupka u vezi s uvozom u Uniju aluminijskih radijatora podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”).
(2)
Postupak je pokrenut nakon pritužbe koju je podnijelo Međunarodno udruženje proizvođača aluminijskih radijatora (International Association of Aluminium Radiator Manufacturers Limited Liability Consortium, AIRL Scrl - „podnositelj pritužbe”) koje predstavlja veći udio, u ovom slučaju više od 25 % ukupne proizvodnje aluminijskih radijatora u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaz prima facie dampinga navedenog proizvoda i materijalne štete koja je iz njega proizlazi i koji se smatrao dostatnim za opravdanje pokretanja ispitnog postupka.
2. Strane na koje se odnosi postupak
(3)
Komisija je o pokretanju postupka službeno obavijestila podnositelja pritužbe, ostale poznate proizvođače iz Unije, proizvođače izvoznike iz NRK-a, proizvođače u analognoj zemlji, uvoznike, distributere i ostale strane za koje se zna da se to na njih odnosi te predstavnike NRK-a. Zainteresirane strane dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zahtijevati raspravu u roku određenom u Obavijesti o pokretanju postupka.
(4)
Podnositelj pritužbe, ostali proizvođači iz Unije, proizvođači izvoznici iz NRK-a, uvoznici i distributeri izrazili su svoje stavove. Svim zainteresiranim stranama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
(5)
S obzirom na naočigled veliki broj proizvođača iz Unije, uvoznika i proizvođača izvoznika, u obavijesti o pokretanju postupka predviđen je odabir uzoraka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Kako bi se Komisiji omogućilo odlučivanje o tome treba li provesti odabir uzoraka ili ne te ako da, sam odabir uzoraka, uvoznici i proizvođači izvoznici zamoljeni su da se jave Komisiji i dostave, kako je navedeno u obavijesti o pokretanju postupka, osnovne podatke o svojim aktivnostima povezanima s dotičnim proizvodom (kako je definiran niže u odjeljku 3.) tijekom razdoblja od srpnja 2010. do lipnja 2011.
(6)
Kako bi proizvođačima izvoznicima omogućilo dostavljanje zahtjeva za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva („MET”) ili individualnog tretmana („IT”), prema njihovoj želji, Komisija je svim kineskim proizvođačima izvoznicima za koje se zna da se na njih to odnosi i tijelima NRK-a poslala obrasce zahtjeva. Samo se jedna grupacija trgovačkih društava, Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd i Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd („grupacija Sira”) javila i zatražila MET. Zahtjeve za IT podnijela su društva Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. i Metal Group Co., Ltd.
(7)
Što se tiče proizvođača iz Unije i kako je objašnjeno niže u uvodnoj izjavi 24., osam proizvođača iz Unije dostavilo je zatražene informacije i pristalo na uključivanje u odabir uzorka. Na temelju podataka koje su dostavili proizvođači iz Unije koji surađuju, Komisija je odabrala uzorak od četiri proizvođača iz Unije na temelju njihovog obujma prodaje/proizvodnje, njihove veličine i geografske lokacije u Uniji.
(8)
Kako je objašnjeno niže u uvodnoj izjavi 27., samo su tri nepovezana uvoznika dostavila zatražene podatke i pristala na uključivanje u uzorak. Međutim, dvojica od tih uvoznika nisu uvozila/nabavljala dotični proizvod. Stoga se, u pogledu ograničenog broja uvoznika koji su surađivali, smatralo da odabir uzoraka više nije potreban.
(9)
Kako je objašnjeno u donjoj uvodnoj izjavi 28., 18 proizvođača izvoznika iz NRK-a dostavilo je zatražene informacije i pristalo na uključivanje u uzorak. Na temelju podataka primljenih od tih strana, Komisija je odabrala uzorak od dva proizvođača izvoznika s najvećim obujmom izvoza u Uniju.
(10)
Komisija je poslala upitnike svim stranama za koje se znalo da se ispitni postupak na njih odnosi i svim ostalim trgovačkim društvima koja su se javila u rokovima određenima u obavijesti o pokretanju postupka, odnosno proizvođačima izvoznicima u NRK-u, četirima proizvođačima iz Unije u uzorku, uvoznicima u Uniji koji surađuju i Europskoj organizaciji potrošača BEUC, zajedno sa zahtjevom da svojim povezanim društvima pošalju upitnike za korisnike.
(11)
Odgovori su primljeni od dva proizvođača izvoznika u uzorku iz NRK-a, četiri proizvođača u uzorku iz Unije i jednog nepovezanog uvoznika. Niti jedan od tih korisnika nije odgovorio na upitnik.
(12)
Uz to, od jedne grupacije povezanih proizvođača izvoznika primljen je zahtjev za individualno ispitivanje u skladu s člankom 17. stavkom 3. Osnovne uredbe. Ispitivanje navedenih zahtjeva u privremenoj fazi bilo bi preteško. Odluka o tome hoće li se toj grupaciji trgovačkih društava odobriti individualno ispitivanje donijet će se u konačnoj fazi.
(13)
Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje je smatrala neophodnima za privremeno utvrđivanje dampinga, nastale štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
proizvođači iz Unije
-
Armatura Krakow SA, UL. Zakopianska 72, 30-418 Krakov, Poljska,
-
Fondital S.p.A., via Cerreto 40, 25079 Vobarno, Brescia, Italija,
-
Global Srl, via Rondinera 51, 24060 Rogno, Bergamo, Italija,
-
Radiatori 2000 S.p.A., via Francesca 54/A, 24040 Ciserano, Bergamo, Italija;
uvoznici iz Unije
-
Hydroland Chorobik Gawęda Malec Wojtycza Sp.j., Jawornik 658, 32-400 Myślenice, Poljska;
proizvođači izvoznici iz NRK-a
-
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. („Zhejiang Flyhigh”), Jinyun,
-
Metal Group Co., Ltd., Wuyi.
3. Razdoblje ispitnog postupka
(14)
Ispitni postupak dampinga i štete obuhvatio je razdoblje od 1. srpnja 2010. do 30. lipnja 2011. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2008. do kraja RIP-a („razmatrano razdoblje”).
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. Dotični proizvod
(15)
Dotični proizvod su aluminijski radijatori i elementi ili dijelovi od kojih se sastoje takvi radijatori, bez obzira na to jesu li ti elementi sklopljeni u blokovima ili ne, izuzev radijatora i njihovih elemenata i dijelova električne vrste („dotični proizvod”). Dotični proizvod trenutačno je obuhvaćen oznakama KN ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 i ex 7616 99 90.
(16)
Grupacija Sira osporavala je definiciju proizvoda na temelju navodne razlike između dvaju postupaka proizvodnje radijatora. U grupaciji Sira nalaze se dva kineska proizvođača izvoznika od kojih je jedan koristio tehniku tlačnog lijevanja, a drugi metodu izvlačenja. Grupacija Sira tvrdila je da metodu izvlačenja treba isključiti iz definicije dotičnog proizvoda zbog navodnih razlika u fizičkim i tehničkim svojstvima, sirovinama, troškovima proizvodnje i prodajnim cijenama, kao i zato što metoda izvlačenja nije uobičajena u EU-u i NRK-u.
(17)
Jedna druga kineska strana, Kineska gospodarska komora za uvoz i izvoz strojeva i elektroničkih proizvoda (CCCME) zatražila je pojašnjenje tog problema zbog razlika u troškovima i cijenama radijatora proizvedenih dvjema tehnikama proizvodnje.
(18)
U vezi s tim, iako postoje manje razlike, jasno je da radijatori proizvedeni tim dvjema metodama imaju jednaka osnovna fizička i tehnička svojstva i iste primjene. Radijatori proizvedeni objema metodama u velikoj su mjeri zamjenljivi. Ta su osnovna svojstva, prije svega, mala masa, niska toplinska inercija i visoka toplinska provodljivost. Razlike u troškovima i cijenama i činjenica da se u tehnici izvlačenja može koristiti neznatno drukčija slitina aluminija ne mijenjaju ta osnovna svojstva. U pogledu usporedba cijena, sve su razlike primjereno obuhvaćene u strukturi sustava za usporedbu vrsta proizvoda koji je korišten u ovom ispitnom postupku („sustav PCN”), što znači da su međusobno uspoređivani jedino slični proizvodi.
(19)
Nadalje, aluminijske radijatore trebalo bi smatrati jednim jedinstvenim proizvodom bez obzira na postupak njihove proizvodnje, i to zato što se prodaju istim kanalima prodaje i zato što ih krajnji korisnici doživljavaju kao aluminijske (s poznatim svojstvima kako je gore navedeno) i među njima ne prave razlike na temelju metode proizvodnje. S obzirom na gore navedeno, ova tvrdnja se odbacuje.
(20)
CCCME je doveo u pitanje i činjenicu da radijatori od čeličnih ploča ili čak oni od lijevanog željeza nisu uključeni u opseg proizvoda. Međutim, iako takvi proizvodi imaju sličnu primjenu, njihova su osnovna fizička i tehnička svojstva drukčija s obzirom na to da je osnovna sirovina (aluminijska slitina) zamijenjena čelikom ili željezom koji imaju drukčija fizička i tehnička svojstva u smislu mase, toplinske inercije i provodljivosti. Ova tvrdnja se, stoga, odbacuje.
(21)
CCCME je nadalje komentirao upućivanja iz pritužbe na prodaju putem „postupaka nadmetanja”. Ti komentari pokazali su da je CCME pretpostavio da se to odnosi na javnu nabavu. Međutim, postupci nadmetanja spomenuti u pritužbi odnose se na uobičajenu poslovnu praksu gdje kupac radijatora u EU-u traži od potencijalnih dobavljača dostavljanje cijene prije nego izvrši narudžbu. Kineski uvoz iz izračuna nije uključivao postupak javne nabave.
(22)
CCCME je komentirao i upućivanja iz pritužbe na „dizajnerske radijatore”, pretpostavljajući da su ti radijatori isključeni iz definicije proizvoda. I ti su se komentari temeljili na nesporazumu jer definicija proizvoda ne isključuje takve radijatore. Ti su komentari stoga odbačeni.
2. Istovjetni proizvod
(23)
Ispitni je postupak pokazao da aluminijski radijatori koji se proizvode i izvoze iz NRK-a i aluminijski radijatori koje proizvode i na tržištu Unije prodaju proizvođači iz Unije imaju jednaka osnovna fizička i tehnička svojstva i istu upotrebu i stoga predstavljaju istovjetan proizvod u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
C. ODABIR UZORAKA
1. Odabir uzoraka proizvođača iz Unije
(24)
S obzirom na očigledno veliki broj proizvođača iz Unije, u obavijesti o pokretanju postupka predviđen je odabir uzoraka radi utvrđivanja štete u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.
(25)
Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka objavila da je privremeno odabrala uzorak proizvođača iz Unije. Uzorak se sastojao od četiri trgovačka društva od osam proizvođača iz Unije za koje je Komisija znala da su prije pokretanja ispitnog postupka proizvodili istovjetni proizvod koja su odabrana na temelju obujma prodaje, njihove veličine i geografske lokacije u Uniji. Ona su predstavljala 66 % ukupne procijenjene proizvodnje u Uniji tijekom RIP-a. Zainteresirane strane pozvane su da pogledaju spis za pregled zainteresiranim stranama i da komentiraju primjerenost odabira u roku od 15 dana od datuma objave obavijesti o pokretanju postupka. Jedna zainteresirana strana zatražila je da se u obzir prilikom odabira uzorka uzme i obujam proizvodnje. Prihvaćeno je da se u skladu s tim izmijeni uzorak. Niti jedna od zainteresiranih strana nije se protivila konačnom uzorku sastavljenom od četiri trgovačka društva.
2. Odabir uzoraka nepovezanih uvoznika
(26)
S obzirom na potencijalno velik broj uvoznika uključenih u postupak, odabir uzoraka uvoznika bio je predviđen u Obavijesti o pokretanju postupka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.
(27)
Samo su tri nepovezana uvoznika dostavila tražene podatke i pristala surađivati. Budući da dva od tih uvoznika nisu prijavila uvoz ili kupovinu dotičnog proizvoda, smatralo se da odabir uzoraka više nije potreban.
3. Odabir uzoraka proizvođača izvoznika
(28)
Ukupno 18 proizvođača izvoznika iz NRK-a dostavilo je tražene podatke i pristalo na uključivanje u odabir uzoraka. Ova trgovačka društva izvozila su približno 5 milijuna elemenata (3) ili nešto manje od 50 % kineskog izvoza na tržište EU-a u RIP-u. Na temelju podataka primljenih od tih strana, Komisija je odabrala uzorak od dva proizvođača izvoznika s najvećim reprezentativnim obujmom proizvodnje, prodaje i izvoza koje je bilo moguće objektivno ispitati u raspoloživom roku. Ta dva proizvođača izvoznika, Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. i Metal Group Co., Ltd., predstavljala su oko 62 % obujma prodaje 18 proizvođača izvoznika koji su dostavili podatke za odabir uzoraka.
(29)
Jedna grupacija proizvođača izvoznika (grupacija Sira) tvrdila je da nije trebala biti isključena iz uzorka na temelju toga što je proizvodila određenu vrstu radijatora (proizvodnom metodom izvlačenja), kao i da bi njezino uključivanje u uzorak povećalo reprezentativnost uzorka. Međutim, dodavanje jedne dodatne grupacije nije bilo potrebno s obzirom na to da je izvorno odabran uzorak već predstavljao više od 60 % izvoza koji su prijavila trgovačka društva koja surađuju. Uz to, uzorak ne mora obuhvaćati sve vrste dotičnog proizvoda. Stoga je odbijen zahtjev za uključenje grupacije Sira i potvrđen izvorni uzorak.
D. DAMPING
1. Tretman tržišnoga gospodarstva i individualni tretman
1.1. Tretman tržišnoga gospodarstva (MET)
(30)
Prema članku 2. stavku 7. točki (b) Osnovne uredbe, u antidampinškim ispitnim postupcima koji se odnose na uvoz podrijetlom iz NRK-a, uobičajena vrijednost utvrđuje se u skladu sa stavcima od 1. do 6. spomenutog članka za proizvođače izvoznike za koje se ustanovi da ispunjavaju kriterije utvrđene u članku 2. stavku 7. točki (c) Osnovne uredbe.
(31)
Međutim, dva proizvođača izvoznika u uzorku zatražila su samo individualni tretman („IT”). Kriteriji za MET stoga nisu ispitani.
1.2. Individualni tretman (IT)
(32)
Prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe, pristojba na području cijele zemlje, ako postoji, utvrđena je za zemlje koje su obuhvaćene tim člankom, osim u onim slučajevima kada trgovačka društva mogu dokazati da ispunjavaju sve kriterije određene člankom 9. stavkom 5. Osnovne uredbe. Ti kriteriji su ukratko određeni niže radi lakšeg snalaženja:
-
u slučaju poduzeća ili zajedničkih pothvata u stranom vlasništvu, u cijelosti ili djelomično, izvoznici mogu slobodno repatrirati kapital i dobit;
-
izvozne cijene i količine, kao i uvjeti prodaje utvrđuju se slobodno,
-
privatne osobe su većinski vlasnici. državni dužnosnici u upravnim odborima ili koji su na ključnim upravljačkim pozicijama su u manjini ili moraju dokazati da je ipak društvo dovoljno nezavisno od uplitanja države;
-
konverzije valuta obavljaju se po tržišnoj stopi; i
-
uplitanje države ne omogućava izbjegavanje mjera ako se pojedinačnim izvoznicima odrede različite stope pristojbe.
(33)
Oba proizvođača izvoznika u uzorku zatražila su IT. Ti su zahtjevi ispitani. Ispitni postupak je pokazao da trgovačka društva u uzorku ispunjavaju sve uvjete iz članka 9. stavka 5. Osnovne uredbe.
(34)
Stoga je IT dodijeljen obojici proizvođača izvoznika u uzorku.
2. Analogna zemlja
(35)
Prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe, uobičajena vrijednost za proizvođače izvoznike kojima nije odobrena primjena MET-a utvrđuje se na temelju cijena na domaćem tržištu ili izračunane uobičajene vrijednosti u analognoj zemlji.
(36)
U obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da namjerava koristiti Rusiju kao primjerenu analognu zemlju za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti za NRK, a zainteresirane strane pozvane su da to komentiraju.
(37)
Nisu zaprimljeni nikakvi komentari u vezi s Rusijom kao predloženom analognom zemljom. Ni jedna zainteresirana strana nije predložila proizvođače istovjetnog proizvoda iz alternativne analogne zemlje uz one navedene u pritužbi tijekom ispitnog postupka.
(38)
Nije uspostavljena suradnja s Rusijom, unatoč tome što su svi poznati ruski proizvođači nekoliko puta kontaktirani tijekom ispitnog postupka i što su primili upitnike za analognu zemlju.
(39)
Komisija je vlastitim istraživanjem pokušala utvrditi dodatne proizvođače u trećim zemljama.
(40)
Stoga su pisma i upitnici poslani svim poznatim proizvođačima u ostalim trećim zemljama (odnosno u Turskoj, Iranu, Hrvatskoj, Indiji, Južnoj Africi i Švicarskoj). Međutim, unatoč tim naknadnim postupcima konačno nije uspostavljena nikakva suradnja.
(41)
Kako je objašnjeno gore u uvodnim izjavama 38., 39. i 40., ispitnim postupkom nije utvrđena nikakva druga treća zemlja tržišnoga gospodarstva koja bi se mogla koristiti kao analogna zemlja u ovom postupku. Posljedično, u nedostatku takve treće zemlje tržišnoga gospodarstva i u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe privremeno je zaključeno da nije moguće utvrditi uobičajenu vrijednost za proizvođače u uzorku na temelju domaćih cijena, izračunane cijene u trećoj zemlji tržišnoga gospodarstva ili cijene izvoza iz takve treće zemlje u druge zemlje, uključujući i Uniju, i da je stoga potrebno utvrditi uobičajenu vrijednost na bilo kojem drugom razumnom temelju, u ovom slučaju na temelju cijena koje su stvarno plaćene ili koje treba platiti u Uniji za istovjetni proizvod. To se smatralo primjerenim zbog nedostatka suradnje kako je gore navedeno, ali i zbog veličine tržišta Unije, postojanja uvoza i jake unutrašnje konkurencije na tržištu EU-a za ovaj proizvod.
3. Uobičajena vrijednost
(42)
Budući da dva trgovačka iz društva nisu tražila MET, uobičajena vrijednost za sve kineske proizvođače izvoznike utvrđena je, kako je objašnjeno gore u uvodnoj izjavi 41., na temelju stvarno plaćenih cijena ili cijena koje treba platiti u Uniji za istovjetni proizvod. Nakon odabira plaćenih cijena ili cijena koje treba platiti u Uniji, uobičajena vrijednost izračunana je na temelju podataka koji su potvrđeni u poslovnim prostorijama proizvođača iz Unije u uzorku navedenih gore u uvodnoj izjavi 13.
(43)
U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe, Komisija je najprije ispitala je li prodaja u EU-u istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima reprezentativna. Utvrđeno je da je prodaja u Uniji istovjetnog proizvoda proizvođača iz Unije reprezentativna u usporedbi s obujmom dotičnog proizvoda koji u Uniju izvoze proizvođači izvoznici uključeni u uzorak.
(44)
Komisija je naknadno ispitala može li se ova prodaja smatrati ostvarenom u uobičajenom tijeku trgovine prema članku 2. stavku 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udio profitabilne prodaje u EU-u nezavisnim kupcima. Poslovi prodaje u EU-u smatrali su se profitabilnima kada je jedinična cijena bila jednaka ili viša od troškova proizvodnje. Stoga su utvrđeni troškovi proizvodnje na tržištu Unije tijekom RIP-a. Analiza je pokazala da je prodaja u EU-u nekih vrsta proizvoda bila profitabilna, odnosno, jedinična neto prodajna cijena bila je viša od izračunanog jediničnog troška proizvodnje.
(45)
Uobičajena vrijednost svake vrste proizvoda temeljila se na stvarnoj prodajnoj cijeni (franko tvornica) za profitabilnu prodaju i na izračunanoj uobičajenoj vrijednosti za neprofitabilnu prodaju.
(46)
Uobičajena vrijednost izračunana je dodavanjem troškova POA i dobiti industrije Unije njezinom trošku proizvodnje. Prema članku 2. stavku 6. Osnovne uredbe, troškovi POA i dobit u iznosu od 4,43 % utvrđeni su na temelju stvarnih podataka koji se odnose na proizvodnju i prodaju u uobičajenom tijeku trgovine istovjetnog proizvoda proizvođača iz EU-a.
4. Izvozne cijene
(47)
S obzirom na to da je proizvođačima izvoznicima u uzorku odobren IT i da su oni izvršili prodaju Uniji izravno nezavisnim kupcima u Uniji, izvozne cijene temeljile su se na cijenama koje su stvarno plaćene ili koje treba platiti za dotični proizvod, u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe.
5. Usporedba
(48)
Usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene izvršena je na temelju cijene franko tvornica. Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, napravljene su odgovarajuće prilagodbe na temelju razlika koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Odgovarajuće prilagodbe cijena za posredne poreze, prijevoz, osiguranje, pakiranje, manipulativne i kreditne troškove odobrene su u svim slučajevima kada je utvrđeno da su objektivne i potkrijepljene provjerenim dokazima.
(49)
Za jednog od proizvođača izvoznika bilo je jasno da to trgovačko društvo nije ispravno razvrstavalo dotični proizvod prilikom upotrebe sustava iz upitnika. Jedna od specifikacija dotičnog proizvoda imala je veze s toplinskom izlaznom snagom radijatora. Međutim, to trgovačko društvo nije posjedovalo dokaze koji bi potvrdili prijavljenu toplinsku izlaznu snagu izvezenih modela. Prijavljena toplinska izlazna snaga nije bila točna i nije odgovarala ostalim specifikacijama, kao što su masa i dimenzije. Iz tog je razloga u svrhu usporedbe trebalo koristiti samo preostale specifikacije.
(50)
Korištenjem sustava PCN za razvrstavanje vrsta proizvoda, postojao je visok stupanj podudaranja za jednog proizvođača uvoznika u uzorku. Međutim, za drugog proizvođača izvoznika u uzorku korištena je tehnika utvrđivanja sličnosti jer nije bilo moguće utvrditi izravna podudaranja. Kada je korištena tehnika utvrđivanja sličnosti, podaci su otkriveni strani na koju su se odnosili.
6. Dampinške marže
(51)
U skladu s člankom 2. stavkom 11. i stavkom 12. Osnovne uredbe, dampinška marža za proizvođače izvoznike u uzorku utvrđena je na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom izraženom kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno.
(52)
Ponderirani prosjek ovih dviju dampinških marža izračunan je za trgovačka društva koja su surađivala, a koja nisu u uzorku.
(53)
S obzirom na niski stupanj suradnje iz NRK-a (ispod 50 %), smatra se primjerenim dampinšku maržu na području cijele zemlje koja se primjenjuje na sve ostale proizvođače izvoznike u NRK-u utvrditi na temelju poslova s najvišim dampingom prema određenom kupcu izvoznika koji surađuju.
(54)
Tako utvrđene privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Tablica 1.
Naziv trgovačkog društva
Status
Dampinška marža
Zhejiang Flyhigh
IT
23,0 %
Metal Group Co. Ltd.
IT
70,8 %
Ostala trgovačka društva koja su surađivala
32,5 %
Dampinška marža na području cijele zemlje
76,6 %
E. ŠTETA
1. Ukupna proizvodnja Unije
(55)
Svi raspoloživi podaci o proizvođačima iz Unije, uključujući podatke dane u pritužbi, podatke prikupljene od proizvođača iz Unije prije i nakon pokretanja ispitnog postupka i provjereni odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku korišteni su kako bi se utvrdila ukupna proizvodnja Unije u razmatranom razdoblju.
(56)
Osam proizvođača u Uniji proizvodilo je aluminijske radijatore tijekom RIP-a. Svi raspoloživi podaci o proizvođačima iz Unije, uključujući podatke dane u pritužbi i podatke prikupljene od proizvođača iz Unije prije i nakon pokretanja ispitnog postupka, korišteni su kako bi se utvrdila ukupna proizvodnja Unije tijekom RIP-a.
(57)
Na temelju navedenog, ukupna proizvodnja Unije izražena brojem elemenata procijenjena je na oko 64 milijuna tijekom RIP-a. S obzirom na to da proizvođači iz Unije koji podupiru pritužbu predstavljaju ukupnu proizvodnju Unije, oni čine industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe i dalje se u tekstu navode kao „industrija Unije”.
2. Potrošnja u Uniji
(58)
Podaci Eurostata o uvozu nisu se mogli koristiti u ovom ispitnom postupku s obzirom na to da oznake KN koje obuhvaćaju aluminijske radijatore uključuju i druge proizvode od aluminija, kao npr. i električne radijatore.
(59)
Potrošnja Unije stoga je utvrđena na temelju podataka iz pritužbe koji se odnose na obujam prodaje industrije Unije u Uniji i uvoza koje su izvršili proizvođači izvoznici u NRK-u. Ti su podaci uspoređeni s primljenim odgovorima na upitnike za odabir uzoraka i podacima dobivenima i provjerenima u poslovnim prostorijama proizvođača iz Unije u uzorku i proizvođača izvoznika u NRK-u.
(60)
Na temelju toga utvrđeno je da se potrošnja Unije razvijala na sljedeći način:
Tablica 2.
2008.
2009.
2010.
RIP
Potrošnja u Uniji (u broju elemenata)
46 000 000
40 500 000
39 000 000
44 246 066
Indeks (2009. = 100)
114
100
96
109
Izvor: podaci iz pritužbe i odgovori na upitnik.
(61)
Ukupna potrošnja na tržištu EU-a smanjila se za 3,8 % u razmatranom razdoblju. Između 2008. i 2009. došlo je do smanjenja od oko 12 %, u skladu s negativnim učincima gospodarske krize na svjetskoj razini, nakon čega se potrošnja smanjila za dodatnih 3,7 %. Međutim, oporavila se od 2010. do RIP-a kad se povećala za 13,5 %, ali nije dosegla početnu razinu iz 2008. Gornja tablica pokazuje i da se potrošnja povećala za 9 % u razdoblju od 2009. do RIP-a.
3. Uvoz iz dotične zemlje
(62)
Uvoz iz NRK-a u Uniju tijekom razmatranog razdoblja razvijao se na sljedeći način:
Tablica 3.
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam uvoza iz NRK-a (u broju elemenata)
6 000 000
7 000 000
8 000 000
10 616 576
Indeks (2009. = 100)
86
100
114
152
Tržišni udio
13,0 %
17,3 %
20,5 %
24,0 %
Indeks (2009. = 100)
75
100
119
139
Izvor: podaci iz pritužbe i odgovori na upitnik.
(63)
Bez obzira na razvoj potrošnje, obujam uvoza iz NRK-a značajno se povećao za 77 % tijekom razmatranog razdoblja. Povećanje je bilo stalno, a između 2010. i RIP-a zabilježeno je najveće povećanje (+ 33 %). Slično tome, tržišni udio kineskih proizvođača izvoznika pokazuje stabilan rast tijekom razmatranog razdoblja, povećavši se s 13 % 2008. na 24 % tijekom RIP-a. To bi kretanje trebalo promatrati u svjetlu cjelokupnog pada potrošnje za 3,8 % tijekom tog istog razdoblja.
3.1. Cijene uvoza i sniženje cijena
Tablica 4.
Uvoz iz NRK-a
2008.
2009.
2010.
RIP
Prosječna cijena u EUR/element
4,06
3,25
4,07
4,02
Indeks (2009. = 100)
125
100
125
123
Izvor: podaci iz pritužbe i odgovori na upitnik.
(64)
Gornja tablica pokazuje da se prosječna uvozna cijena iz NRK-a blago smanjila tijekom razmatranog razdoblja. U prvoj fazi, između 2008. i 2009., značajno se smanjila za 20 %, da bi se između 2009. i 2010. povećala za 25 %. Konačno se ponovno smanjivala prema kraju razmatranog razdoblja.
(65)
Ispitni postupak također je pokazao da su cijene uvoza iz NRK-a dosljedno ostale ispod prodajnih cijena u industriji Unije tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Smanjenje cijena 2009. podudaralo se s naglim porastom kineskog tržišnog udjela s 13 % na 17,3 % tržišta Unije, a stalno sniženje cijene objašnjava stabilan porast tržišnog udjela kineskih proizvođača izvoznika, posebno između 2009. i RIP-a.
(66)
Kako bi se utvrdilo sniženje cijena tijekom RIP-a, ponderirane prosječne prodajne cijene prema vrsti proizvoda proizvođača iz Unije koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu cijene franko tvornica, uspoređene su s odgovarajućim ponderiranim prosječnim cijenama dampinškog uvoza kineskih proizvođača koji su surađivali, a koje su naplaćene prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije i utvrđene na temelju vrijednosti CIF uz odgovarajuće prilagodbe za postojeće carine i troškove nakon uvoza.
(67)
Usporedba cijena napravljena je za svaku vrstu za poslove na istoj razini trgovine, primjereno prilagođena prema potrebi, nakon odbijanja rabata i popusta. Rezultat usporedbe, izražen kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom RIP-a, pokazao je ponderiranu prosječnu maržu sniženja cijene od 6,1 % od strane kineskih proizvođača izvoznika.
4. Gospodarsko stanje industrije Unije
4.1. Uvodne napomene
(68)
Kako je navedeno gore u uvodnim izjavama 24. i 25., odabir uzoraka se koristio za ispitivanje moguće štete koju je pretrpjela industrija Unije. Trebalo bi napomenuti da je jedan od proizvođača iz Unije uključenih u uzorak počeo proizvoditi aluminijske radijatore tek 2009. Kako bi se zajamčila dosljedna analiza kretanja tijekom razmatranog razdoblja, smatralo se primjerenim uzeti 2009. kao referentnu godinu za analizu štete, tj. s indeksom 100. Radi iscrpnosti utvrđen je i indeks za 2008. na temelju dostupnih podataka.
(69)
Pruženi podaci koji su provjereni u prostorijama četiriju proizvođača iz EU-a u uzorku korišteni su kako bi se utvrdili mikroekonomski pokazatelji poput jedinične cijene, jediničnog troška, profitabilnosti, novčanog toka, ulaganja, povrata ulaganja, sposobnosti prikupljanja kapitala i zaliha. Indeks za 2008. utvrđen je na temelju dostupnih podataka o tri postojeća proizvođača za 2008. uspoređenih s podacima ista tri proizvođača za 2009. (indeks 100).
(70)
Podaci dostavljeni za osam proizvođača aluminijskih radijatora iz EU-a korišteni su kako bi se utvrdili makroekonomski pokazatelji, primjerice proizvodnja industrije Unije, kapacitet proizvodnje, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio i zaposlenost. Indeks za 2008. utvrđen je na temelju dostupnih podataka o sedam postojećih proizvođača za 2008. uspoređenih s podacima istih sedam proizvođača za 2009. (indeks 100).
(71)
U kontekstu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe, ispitivanje gospodarskog stanja industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja uključuje i evaluaciju svih utvrđenih gospodarskih čimbenika navedenih u tom članku.
4.2. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
Tablica 5.
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam proizvodnje (u broju elemenata)
55 533 555
60 057 377
64 100 484
Indeks (2009. = 100)
116
100
108
115
Proizvodni kapacitet (u broju elemenata)
93 426 855
95 762 788
107 218 125
100
103
115
Iskorištenost kapaciteta
70 %
59 %
63 %
60 %
Indeks (2009. = 100)
119
100
106
101
Izvor: podaci iz pritužbe i odgovori na upitnik.
(72)
Svi raspoloživi podaci o proizvođačima iz Unije, uključujući podatke dane u pritužbi, podatke prikupljene od proizvođača iz Unije prije i nakon pokretanja ispitnog postupka te provjereni odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku korišteni su kako bi se utvrdila ukupna proizvodnja Unije u razmatranom razdoblju.
(73)
Gornja tablica pokazuje da se proizvodnja smanjila tijekom razmatranog razdoblja. U skladu s padom potražnje, proizvodnja se naglo smanjila 2009., nakon čega se oporavila tijekom 2010. i RIP-a. Proizvodnja je između 2009. i RIP-a bila relativno stabilna, unatoč smanjenju potrošnje od 9 %. Razina proizvodnje ovisi i o izvoznoj djelatnosti industrije Unije, koja je tijekom razmatranog razdoblja i dalje bila značajna.
(74)
Unatoč ograničenom padu potrošnje, iskorištenost kapaciteta smanjila se sa 70 % 2008. na 60 % tijekom RIP-a. U razdoblju između 2009. i RIP-a ostala je relativno stabilna.
4.3. Obujam prodaje i tržišni udio
Tablica 6.
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam prodaje (u broju elemenata)
40 000 000
33 500 000
31 000 000
33 629 490
Indeks (2009. = 100)
119
100
93
100
Tržišni udio
87 %
82,7 %
79,5 %
76 %
Indeks (2009. = 100)
105
100
96
92
Izvor: podaci iz pritužbe i odgovori na upitnik.
(75)
Obujam prodaje industrije Unije smanjio se za 16 % tijekom razmatranog razdoblja, a njezin tržišni udio kontinuirano je padao s 87 % 2008. na 76 % tijekom RIP-a. Obujam proizvodnje industrije Unije 2009. se smanjio za 16 %, dakle, industrija Unije izgubila je više od 4 postotna boda tržišnog udjela. Obujam prodaje industrije Unije 2010. se smanjio za još 7 % te je njezin tržišni udio pao s 82,7 %. na 79,5 %. Tijekom RIP-a, u kontekstu rastuće potrošnje (+ 13,5 %), tržišni udio industrije Unije pao je na 76 %. Dakle, nije bilo moguće iskoristiti rastuću potrošnju i vratiti dio prethodno izgubljenog tržišnog udjela.
4.4. Rast
(76)
Tijekom razmatranog razdoblja pokazalo se da se potrošnja u Uniji blago smanjila za 3,8 %, dok su se obujam proizvodnje i tržišni udio industrije Unije tijekom istog razdoblja značajno smanjili, prvi za 15,9 %, a drugi za 12,6 %. U isto vrijeme, uvoz iz NRK-a značajno se povećao za 76,9 % tijekom razmatranog razdoblja. Kao posljedica toga, tržišni udio industrije Unije smanjio se za 11 postotnih bodova tijekom istog razdoblja.
4.5. Zaposlenost
Tablica 7.
2008.
2009.
2010.
RIP
Broj zaposlenika
1 598
1 642
1 641
Indeks (2009. = 100)
102
100
103
103
Produktivnost (jedinica po zaposleniku)
Indeks (2009. = 100)
114
100
105
112
Izvor: podaci iz pritužbe i odgovori na upitnik.
(77)
Broj zaposlenika blago je porastao tijekom razmatranog razdoblja, ali to je dovelo do smanjenja produktivnosti. Međutim, trebalo bi napomenuti da je uzrok uzlaznom trendu zaposlenosti to što je jedno od trgovačkih društava u uzorku, ono najmanje u uzorku, započelo s proizvodnjom 2009. U suprotnom bi kretanje zaposlenosti bilo negativno.
(78)
Produktivnost radne snage industrije Unije, mjerena kao proizvodnja po osobi zaposlenoj po godini, blago se smanjila tijekom razmatranog razdoblja. Dosegla je svoju najnižu razinu 2009., nakon čega se počela oporavljati prema RIP-u, ali nije dosegla početnu razinu. Između 2009. i RIP-a produktivnost se povećala za 12 %.
4.6. Prosječne jedinične cijene u Uniji i troškovi proizvodnje
Tablica 8.
2008.
2009.
2010.
RIP
Jedinična cijena u EU-u za nepovezane kupce
(eura po elementu)
5,31
5,47
5,62
Indeks (2009. = 100)
113
100
103
106
Jedinični trošak (eura po elementu)
4,92
5,34
5,61
Indeks (2009. = 100)
113
100
109
114
Izvor:
odgovori na upitnik proizvođača iz uzorka.
(79)
Kretanje prosječnih uvoznih cijena iz trećih zemalja pokazuje značajan pad od 6 % tijekom razmatranog razdoblja. U razdoblju od 2009. do RIP-a, u skladu s povećanom potrošnjom i oporavkom tržišta, cijene su se oporavile za 6 %, ali nisu dosegle razinu iz 2008.
(80)
Usporedno, relativni troškovi proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda blago su se smanjili tijekom razmatranog razdoblja, ali to nije bilo dovoljno za zadržavanje profitabilnosti industrije Unije tijekom 2010. i RIP-a. Ako je 2009. pad troškova od 11,5 % odgovarao padu prodajnih cijena od 11,5 %, industrija Unije je tijekom 2010. i RIP-a doživjela naglo povećanje troškova te je, kako bi pokrila dodatne troškove, jedino mogla malo povećati svoje cijene. Posljedica toga bilo je dodatno smanjenje profitabilnosti i tržišnog udjela jer su cijene industrije Unije stalno bile više od cijena kineskog uvoza.
4.7. Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
Tablica 9.
2008.
2009.
2010.
RIP
Profitabilnost prodaje EU-a (% neto prodaje)
7,4 %
7,5 %
2,4 %
0,2 %
Indeks (2009. = 100)
99
100
32
2
Novčani tok
27 712 871
14 228 145
843 570
Indeks (2009. = 100)
112
100
51
3
Ulaganja (EUR)
25 404 161
15 476 164
12 072 057
8 945 470
Indeks (2009. = 100)
165
100
78
58
Povrat ulaganja
36 %
49 %
21 %
2 %
Indeks (2009. = 100)
73
100
43
4
Izvor: odgovori na upitnik proizvođača iz EU-a u uzorku.
(81)
Profitabilnost industrije Unije utvrđena je izražavanjem neto dobiti od prodaje istovjetnog proizvoda prije oporezivanja u postocima prometa kod takve prodaje. Tijekom razmatranog razdoblja, a i između 2009. i RIP-a, profitabilnost industrije Unije jako je pala i jedva je dosegla razinu isplativosti.
(82)
Trend koji je pokazao novčani tok, odnosno sposobnost industrije da sama financira svoje aktivnosti, u velikoj je mjeri pratio negativni trend profitabilnosti. Najniža razina postignuta je tijekom RIP-a. Slično tome, povrat ulaganja smanjio se za 36 % 2008. na 2 % u RIP-u.
(83)
Kretanje profitabilnosti, novčanog toka i povrata ulaganja tijekom razmatranog razdoblja ograničilo je industriju Unije u ulaganju u svoje aktivnosti i narušilo njezin razvoj. Industrija Unije izvršila je velika ulaganja na početku razmatranog razdoblja i unaprijedila svoje strojeve kako bi proizvodnja bila učinkovitija, ali su se ulaganja tijekom ostatka razmatranog razdoblja smanjila za 64,7 %.
4.8. Zalihe
Tablica 10.
2008.
2009.
2010.
RIP
Indeks završnih zaliha industrije Unije (2009. = 100)
137
100
131
299
Izvor:
odgovori na upitnik europskih proizvođača iz uzorka.
(84)
Razina zaliha industrije Unije u uzorku značajno se povećala tijekom razmatranog razdoblja. Razina završnih zaliha 2009. se smanjila za 27 %. Nakon toga se 2010. povećala za 30,8 % i za 128,4 % tijekom RIP-a.
5. Visina stvarne dampinške marže
(85)
Dampinške su marže navedene gore u odjeljku o dampingu. Sve utvrđene marže značajno su više od razine de minimis. Nadalje, s obzirom na obujam i cijene dampinškog uvoza iz NRK-a, učinak stvarnih marža dampinga na tržište EU-a ne može se smatrati zanemarivim.
6. Zaključak o šteti
(86)
Ispitni postupak pokazao je da se većina pokazatelja štete koji se odnose na gospodarsko stanje industrije Unije pogoršala ili nije razvila u skladu s potrošnjom tijekom razmatranog razdoblja. Takvo zapažanje posebno se primjenjuje na razdoblja od 2009. do kraja RIP-a.
(87)
Tijekom razmatranog razdoblja, u kontekstu sve manje potrošnje, obujam uvoza iz NRK-a stalno se i značajno povećavao. Istodobno se obujam prodaje industrije Unije smanjio sveukupno za 16 % te je tržišni udio pao s 87 % 2008. na 76 % u RIP-u. Čak i kad se potrošnja oporavila za 9 % od 2009. do RIP-a, tržišni udio industrije Unije i dalje se smanjivao. Industrija Unije nije uspijevala vratiti izgubljeni tržišni udio u pogledu značajnog širenja dampinškog uvoza iz NRK-a na tržište EU-a. Jeftini dampinški uvoz stalno se povećavao tijekom razmatranog razdoblja pri čemu je stalno snižavao cijene industrije Unije.
(88)
Nadalje, pokazatelji štete vezani uz financijski rezultat industrije Unije, kao što su novčani tok i profitabilnost, bili su ozbiljno pogođeni. To znači da je sposobnost industrije Unije da prikupi kapital i ulaže bila narušena.
(89)
Na temelju gore navedenog, zaključeno je da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.
F. UZROČNOST
1. Uvod
(90)
U skladu s člankom 3. stavkom 6. i stavkom 7. Osnovne uredbe, ispitano je je li dampinški uvoz podrijetlom iz NRK-a prouzročio štetu Uniji u mjeri koja se ona može smatrati materijalnom. Poznati čimbenici, osim dampinškog uvoza, koji su mogli uzrokovati štetu industriji Unije ispitani su kako bi se osiguralo da se sva šteta koju su uzrokovali ti čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu.
2. Učinak dampinškog uvoza
(91)
Ispitni je postupak pokazao da se potrošnja Unije smanjila za 3,8 % tijekom razmatranog razdoblja, dok se obujam dampinškog uvoza iz NRK-a jako povećao za oko 77 %, te se njihov tržišni udio također povećao s 13 % 2008. na 24 % u RIP-u. Istodobno se obujam prodaje industrije Unije smanjio za 16 % te je tržišni udio pao s 87 % 2008. na 76 % u RIP-u.
(92)
U razdoblju između 2009. i RIP-a, potrošnja u Uniji povećala se za 9 %, dok se tržišni udio industrije Unije ponovno smanjio, suprotno godišnjem porastu dampinškog uvoza iz NRK-a od 52 % u istom razdoblju.
(93)
U vezi s pritiskom na cijene treba naglasiti da su se 2009. prosječne uvozne cijene iz NRK-a smanjile za 20 %, zbog čega je industrija Unije morala značajno smanjiti svoje prodajne cijene za oko 11,5 %. Industrija Unije je tijekom 2010. i RIP-a pokušala povećati svoje cijene zbog povećanih troškova. Posljedica toga bilo je dodatno smanjenje tržišnog udjela jer su cijene industrije Unije bile stalno bile više od cijena dampinškog uvoza iz NRK-a. To je stanje uzrokovalo značajno smanjenje profitabilnosti, obujma proizvodnje i tržišnog udjela industrije Unije.
(94)
Cijene dampinškog izvoza iz NRK-a smanjile su se tijekom razmatranog razdoblja. Iako su se u razdoblju od 2009. do RIP-a cijene uvoza iz NRK-a povećale za 23 %, i dalje su stalno bile niže od prodajnih cijena industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja, a posebno tijekom RIP-a, što je sprečavalo rast cijena na tržištu Unije.
(95)
Na temelju gore navedenog, zaključuje se da je veliko povećanje dampinškog uvoza iz NRK-a po cijenama koje stalno snižavaju cijene industrije Unije odigralo odlučujuću ulogu u materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije što se odražava posebno u njezinom slabom financijskom stanju, u padu obujma prodaje i tržišnog udjela te u pogoršanju većine pokazatelja štete.
3. Učinak ostalih čimbenika
3.1. Uvoz iz trećih zemalja
(96)
Kako je razjašnjeno gore u uvodnoj izjavi 58., uvozni statistički podaci Eurostata nisu se mogli koristiti u ovom ispitnom postupku jer oznake KN koje obuhvaćaju aluminijske radijatore i njihove elemente i dijelove uključuju razne vrste proizvoda od aluminija. U nedostatku drugih pouzdanih podataka, na temelju pritužbe je utvrđeno da, osim NRK-a, niti jedna druga zemlja koja nije članica EU-a nije proizvodila i izvozila aluminijske radijatore u EU tijekom razmatranog razdoblja.
3.2. Gospodarska kriza
(97)
Gospodarska kriza djelomično objašnjava smanjenje potrošnje u Uniji, posebno 2009. i 2010. Međutim, treba napomenuti da je, u kontekstu smanjenja potrošnje tijekom razmatranog razdoblja i rasta potrošnje između 2009. i RIP-a, obujam dampinškog uvoza iz NRK-a po cijenama koje snižavaju one industrije Unije nastavio rasti na tržištu Unije.
(98)
Rezultati jeftinog dampinškog uvoza razlikuju se od rezultata industrije Unije. Ispitni postupak doista je pokazao da se, unatoč povećanju potrošnje u Uniji u skladu s općenitim gospodarskim oporavkom, tržište industrije Unije nastavilo smanjivati od 2009. do RIP-a. Čak i kad je postojala mogućnost da se obujam proizvodnje poveća, postojao je višak koji je bilo nužno pretvoriti u zalihe.
(99)
U uobičajenim gospodarskim uvjetima te kod izostanka jačeg pritiska na cijene i povećanih razina uvoza dampinških proizvoda, industrija Unije mogla je imati poteškoća u suočavanju sa smanjenjem potrošnje i povećanjem fiksnih jediničnih troškova zbog smanjene iskorištenosti kapaciteta s kojima se suočila. Ipak, ispitni postupak jasno pokazuje da je dampinški uvoz iz NRK-a pojačao učinak gospodarskog pada. Čak i tijekom općega gospodarskog oporavka, industrija Unije nije se uspjela oporaviti i ponovo doseći obujam prodaje i tržišni udio koji je izgubila tijekom razmatranog razdoblja.
(100)
Zato, iako je gospodarska kriza mogla doprinijeti lošim rezultatima industrije Unije, ukupno gledano, ne može se smatrati da to ima takav učinak da prekine uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štetnog stanja koje je ta industrija pretrpjela posebno tijekom RIP-a.
3.3. Razvoj troškova proizvodnje industrije Unije
(101)
Ispitni postupak je pokazao da su troškovi proizvodnje aluminijskih radijatora izravno povezani s razvojem cijene aluminija, glavne sirovine koja se koristi za proizvodnju ovog proizvoda. Iako se, kako je pokazano gore u tablici 8., trošak proizvodnje industrije Unije značajno smanjio 2009., prodajne cijene smanjivale su se jednako brzo. Troškovi su se 2010. i tijekom RIP-a povećali više nego prodajne cijene i tako sprečavali oporavak, pogotovo profitabilnosti industrije Unije. Ta je situacija nastala jer je uvozna cijena proizvoda uvezenih iz NRK-a stalno snižavala cijene industrije Unije.
(102)
U tržišnom gospodarstvu, moglo se očekivati da bi se cijene na tržištu redovito prilagođavale kako bi odražavale razvoj različitih komponenata troškova proizvodnje. Međutim, to se nije dogodilo. Ispitni postupak potvrdio je da je dampinški uvoz iz NRK-a koji je snižavao cijene industrije Unije nastavio snižavati cijene na tržištu Unije i tako onemogućio industriji Unije da zadrži svoj tržišni udio i prilagodi cijene kako bi pokrila svoje troškove i postigla razumnu razinu dobiti tijekom RIP-a.
(103)
Povećanje cijena sirovina zato nije bilo toliko da bi moglo prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije, posebno tijekom RIP-a.
3.4. Realizacija izvoza industrije Unije u uzorku
Tablica 11.
2008.
2009.
2010.
RIP
Izvozna prodaja u broju elemenata
18 280 847
20 245 515
17 242 607
Indeks (2009. = 100)
126
100
111
94
Izvor: odgovori na upitnik europskih proizvođača iz uzorka.
(104)
Izvozna aktivnost industrije Unije činila je važan dio njezinog poslovanja tijekom razmatranog razdoblja. Osnovna izvozna tržišta industrije Unije bila su uglavnom Rusija i ostale istočnoeuropske zemlje gdje su se prodavali proizvodi ponešto niže kvalitete koji su stoga bili jeftiniji u usporedbi s radijatorima koji su se prodavali na tržištu Unije.
(105)
Kako je prikazano u gornjoj tablici, proizvodnja industrije Unije smanjila se tijekom razmatranog razdoblja. To se može djelomično objasniti činjenicom da je, kako je vidljivo iz dostupnih podataka, na tim izvoznim tržištima također bio prisutan rastući izvozni obujam aluminijskih radijatora iz NRK-a.
(106)
Ipak, jasno je da je izvozna aktivnost omogućila industriji Unije da postigne ekonomiju razmjera i tako smanji ukupne troškove proizvodnje. Zato se može razumno zaključiti da izvozna aktivnost industrije Unije nije mogla biti mogući uzrok materijalne štete koju je ta industrija pretrpjela posebno tijekom RIP-a. Kakav god bio negativni učinak pada u izvoznoj prodaji na industriju Unije, nije mogao biti takav da prekine uzročno-posljedičnu vezu između te štete i jeftinog dampinškog uvoza iz Kine.
4. Zaključak o uzročnosti
(107)
Gornja je analiza pokazala da se bitno povećao obujam i tržišni udio jeftinog dampinškog uvoza podrijetlom iz NRK-a tijekom razmatranog razdoblja, kao i u razdoblju između 2009. i RIP-a. Utvrđeno je da je taj uvoz stalno snižavao cijene koje je industrija Unije naplaćivala na tržištu Unije, a posebno tijekom RIP-a.
(108)
To povećanje obujma i tržišnog udjela dampinškog uvoza po niskim cijenama iz NRK-a bilo je stalno i podudaralo se s negativnim razvojem u gospodarskom stanju industrije Unije. Ovo stanje pogoršalo se u RIP-u, kad industrija Unije nije uspjela vratiti izgubljeni tržišni udio i profitabilnost, a drugi financijski pokazatelji kao što je novčani tok i povrat ulaganja dosegli su svoje najniže razine.
(109)
Analiza drugih poznatih čimbenika, uključujući gospodarsku krizu, pokazala je da negativan učinak tih čimbenika ne može biti takav da bi mogao prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz NRK-a i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(110)
Na temelju gore navedene analize koja je ispravno prepoznala razliku i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnog utjecaja dampinškog izvoza, privremeno je zaključeno da je dampinški izvoz iz NRK-a prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. Osnovne uredbe.
G. INTERES UNIJE
1. Uvodne napomene
(111)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala postoje li, unatoč privremenom zaključku o štetnom dampingu, utemeljeni razlozi za zaključak da u ovom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije. Analiza interesa Unije temeljila se na uzimanju u obzir svih raznih uključenih interesa, uključujući interese industrije Unije, uvoznikâ i korisnikâ dotičnog proizvoda.
2. Interes industrije Unije
(112)
Industrija Unije je pretrpjela materijalnu štetu prouzročenu dampinškim uvozom iz NRK-a. Podsjeća se da je većina pokazatelja štete pokazala negativno kretanje tijekom razmatranog razdoblja. U slučaju izostanka mjera daljnje pogoršanje stanja industrije Unije čini se neizbježnim.
(113)
Očekuje se da će uvođenje privremenih antidampinških pristojba vratiti uvjete za učinkovitu trgovinu na tržište Unije i time omogućiti industriji Unije da uskladi svoje cijene ispitanog proizvoda kako bi odrazila troškove raznih elemenata i tržišne uvjete. Može se također očekivati da bi uvođenje privremenih mjera industriji Unije omogućilo da vrati barem dio tržišnog udjela koji je izgubila tijekom razmatranog razdoblja, uz daljnji pozitivni učinak na profitabilnost i cjelokupno financijsko stanje.
(114)
Ako mjere ne budu uvedene, može se očekivati daljnji gubitak u tržišnom udjelu, a industrija Unije bi nastavila bilježiti gubitke. Ovo bi bilo neodrživo u srednjoročnom ili dugoročnom razdoblju U pogledu nastalih gubitaka i visoke razine ulaganja u proizvodnju s početka razmatranog razdoblja, može se očekivati da većina proizvođača iz Unije neće moći osigurati povrat investicija ako se mjere ne uvedu.
(115)
Privremeno je, stoga, zaključeno da bi uvođenje privremenih antidampinških pristojba bilo u interesu industrije Unije.
3. Interes korisnikâ i uvoznikâ
(116)
U ovom ispitnom postupku nije bilo suradnje s korisnicima.
(117)
Što se tiče uvoznika, samo je jedan uvoznik koji se nalazi u Poljskoj surađivao u ovom ispitnom postupku tako što je odgovorio na upitnik i pristao na posjet radi provjere. Taj je uvoznik pretrpio manje gubitke vezane za dotični proizvod tijekom RIP-a. Međutim, poslovanje vezano za dotični proizvod relativno je malen dio ukupne aktivnosti tog trgovačkog društva. Stoga uvođenje mjera vjerojatno ne bi imalo velik utjecaj na ukupnu dobit tog trgovačkog društva.
4. Zaključak o interesu Unije
(118)
S obzirom na gore navedeno, privremeno se zaključilo da, na temelju raspoloživih podataka o interesu Unije, ne postoje utemeljeni razlozi protiv uvođenja privremenih mjera za uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a.
H. PRIJEDLOG PRIVREMENIH ANTIDAMPINŠKIH MJERA
1. Razina uklanjanja štete
(119)
S obzirom na donesene zaključke u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije, trebalo bi uvesti privremene antidampinške mjere kako bi se spriječila daljnja šteta koju industriji Unije uzrokuje dampinški uvoz.
(120)
Za potrebe utvrđivanja razine navedenih mjera u obzir su uzete utvrđene dampinške marže i iznos pristojbe koji je potreban za uklanjanje štete koju je pretrpjela industrija Unije, bez prekoračenja utvrđenih dampinških marža.
(121)
Kod izračuna iznosa pristojbe potrebnog za uklanjanje učinaka štetnog dampinga, smatralo se da bi sve mjere trebale omogućiti industriji Unije da pokrije troškove proizvodnje i da ostvari dobit prije oporezivanja koju industrija ove vrste u sektoru može razumno ostvariti u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, odnosno u izostanku dampinškog uvoza, od prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji. Smatra se da bi se dobit koja bi se mogla ostvariti u izostanku dampinškog uvoza trebala temeljiti na prosječnoj profitnoj marži prije oporezivanja proizvođača iz Unije u uzorku u 2008. Smatra se, stoga, da se profitna marža od 7,4 % prometa treba smatrati primjerenim minimumom koji je industrija Unije mogla očekivati u izostanku štetnog dampinga.
(122)
Na toj je osnovi izračunana neštetna cijena istovjetnog proizvoda za industriju Unije. Neštetna cijena izračunana je tako da su se prodajne cijene proizvođača u Uniji u uzorku prilagodile stvarnom gubitku, odnosno stvarnoj dobiti ostvarenoj tijekom RIP-a i dodala se profitna marža navedena gore u tekstu.
(123)
Potrebno povećanje cijene zatim je određeno na temelju usporedbe ponderiranog prosjeka uvozne cijene proizvođača izvoznika koji su surađivali iz NRK-a, kako je utvrđen za izračune sniženja cijena, s neštetnom cijenom proizvoda koje su proizvođači iz Unije prodali na tržištu Unije tijekom RIP-a. Sve razlike koje su posljedica navedene usporedbe izražene su kao postotak prosječne ukupne uvozne vrijednosti CIF.
2. Privremene mjere
(124)
S obzirom na prethodno navedeno, smatra se da, u skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, treba uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz podrijetlom iz NRK-a na razini nižoj od marža dampinga i štete, u skladu s pravilom niže pristojbe.
(125)
Na temelju gore navedenog, utvrđene su stope antidampinške pristojbe uspoređivanjem marža uklanjanja štete i dampinških marža. Posljedično, predložene stope antidampinške pristojbe su sljedeće:
Trgovačko društvo
Dampinška marža
Marža štete
Privremena pristojba
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd
23,0 %
12,6 %
12,6 %
Metal Group Co. Ltd.
70,8 %
56,2 %
56,2 %
Ostala trgovačka društva koja su surađivala
32,5 %
21,2 %
21,2 %
Dampinška marža na području cijele zemlje
76,6 %
61,4 %
61,4 %
(126)
Stope antidampinških pristojba za pojedina trgovačka društva navedena u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga iste odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih trgovačkih društava. Te stope pristojbe (nasuprot pristojbama na razini zemlje koje se primjenjuju na „sva ostala trgovačka društva”) isključivo se primjenjuju na uvoz proizvoda podrijetlom iz NRK-a koje su proizvela ta trgovačka društva, a tako i navedeni specifični pravni subjekti. Uvezeni proizvod koje proizvodi neko drugo trgovačko društvo koje se ne spominje posebno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s onima koji se posebno spominju, ne mogu koristiti te stope i podložni su stopama pristojbe koje se primjenjuju na „sva ostala trgovačka društva”.
(127)
Svi zahtjevi kojima se traži primjena ovih stopa antidampinških pristojba za pojedinačna trgovačka društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se bez odlaganja Komisiji (4) sa svim odgovarajućim informacijama, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava koja imaju koristi od individualnih stopa pristojbe.
I. ZAVRŠNA ODREDBA
(128)
Za potrebe dobrog upravljanja trebalo bi odrediti razdoblje unutar kojeg zainteresirane strane, koje su se javile u roku navedenom u obavijesti o pokretanju postupka, mogu u pisanom obliku izraziti svoje stavove i zatražiti raspravu. Nadalje, trebalo bi naglasiti da su nalazi u vezi s uvođenjem pristojba za potrebe ove Uredbe privremeni i mogu se ponovo razmatrati za potrebe konačnih mjera,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se privremena antidampinška pristojba na uvoz aluminijskih radijatora i elemenata ili dijelovi od kojih se sastoje takvi radijatori, bez obzira na to jesu li ti elementi sklopljeni u blokovima ili ne, izuzev radijatora i njihovih elemenata i dijelova električne vrste, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 i ex 7616 99 90 (oznake TARIC 7615101010, 7615109010, 7616991091, 7616999001 i 7616999091) i podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
2. Stopa privremene antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Trgovačko društvo
Pristojba (%)
Dodatna oznaka TARIC
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd
12,6
B272
Metal Group Co. Ltd.
56,2
B273
Jinyun Shengda Industry Co., Ltd..
21,2
B274
Ningbo Ephriam Radiator Equipment Co., Ltd
21,2
B275
Ningbo Everfamily Radiator Co., Ltd
21,2
B276
Ningbo Ningshing Kinhil Industrial Co. Ltd.
21,2
B277
Ningbo Ninhshing Kinhil International Co., Ltd.
21,2
B278
Sira (Tianjin) Aluminium Products Co., Ltd
21,2
B279
Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co., Ltd.
21,2
B280
Yongkang Jinbiao Machine Electric Co., Ltd
21,2
B281
Yongkang Sanghe Radiator Co., Ltd.
21,2
B282
Zhejiang Aishuibao Piping Systems Co., Ltd
21,2
B283
Zhejiang Botai Tools Co., Ltd
21,2
B284
Zhejiang East Industry Co., Ltd
21,2
B285
Zhejiang Guangying Machinery Co., Ltd
21,2
B286
Zhejiang Kangfa Industry & Trading Co., Ltd.
21,2
B287
Zhejiang Liwang Industrial and Trading Co., Ltd.
21,2
B288
Zhejiang Ningshuai Industry Co., Ltd
21,2
B289
Zhejiang Rongrong Industrial Co., Ltd.
21,2
B290
Zhejiang Yuanda Machinery & Electrical Manufacturing Co., Ltd
21,2
B291
Sva ostala trgovačka društva
61,4
B999
3. Puštanje u slobodan promet u Uniji proizvoda iz stavka 1. podliježe dostavi osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.
4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
1. Ne dovodeći u pitanje članak 20. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, zainteresirane strane mogu zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je donesena Uredba, izjaviti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti od Komisije usmenu raspravu u roku od jednog mjeseca od dana stupanja na snagu ove Uredbe.
2. U skladu s člankom 21. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, dotične strane mogu komentirati primjenu ove Uredbe u roku od jednog mjeseca od dana njezina stupanja na snagu.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 1. ove Uredbe primjenjuje se u razdoblju od šest mjeseci.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 10. svibnja 2012.