NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 165/2010
ze dne 26. února 2010,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1881/2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách, pokud jde o aflatoxiny
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 315/93 ze dne 8. února 1993, kterým se stanoví postupy Společenství pro kontrolu kontaminujících látek v potravinách (1), a zejména na čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách (2), stanoví maximální limity aflatoxinu B1 a celkového aflatoxinu (aflatoxin B1 + G1 + B2 + G2) v řadě potravin.
(2)
Je nutno změnit některé maximální limity aflatoxinů v určitých potravinách, aby byl zohledněn vývoj v Codex Alimentarius a aby byly zohledněny informace, které jsou obsaženy v nejnovější vědecké zprávě.
(3)
Codex Alimentarius stanovil limit 15 μg/kg celkového aflatoxinu v mandlích, lískových ořeších a pistáciích určených k dalšímu zpracování a limit 10 μg/kg celkového aflatoxinu v mandlích, lískových ořeších a pistáciích určených k přímé spotřebě (3).
(4)
Vědecký výbor pro kontaminující látky v potravinovém řetězci (dále jen „CONTAM“) Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) přijal 25. ledna 2007 stanovisko ohledně potencionálního zvýšení zdravotního rizika pro spotřebitele možným zvýšením stávajících maximálních limitů aflatoxinů v mandlích, lískových ořeších a pistáciích a odvozených produktech (4). CONTAM dospěl k závěru, že změna maximálních limitů celkových aflatoxinů ze 4 na 8 nebo 10 μg/kg v mandlích, lískových ořeších a pistáciích bude mít malý vliv na odhady dietární expozice, rizika rakoviny a předpokládaných limitů expozice. CONTAM dále dospěl k závěru, že expozice aflatoxinům ze všech zdrojů by měly být tak nízké, jak je to přiměřeně dosažitelné, vzhledem k tomu, že jsou aflatoxiny genotoxické a karcinogenní. Z údajů vyplývá, že snížení celkové dietární expozice aflatoxinům by mohlo být dosaženo snížením počtu vysoce kontaminovaných potravin uváděných na trh, efektivnějším prosazováním požadavků a snížením expozice z potravinových zdrojů, kromě mandlí, lískových ořechů a pistácií.
(5)
CONTAM přijal dne 16. června 2009 prohlášení, které se týkalo dopadu na veřejné zdraví v případě zvýšení limitů celkového aflatoxinu ze 4 μg/kg na 10 μg/kg u skořápkových plodů, kromě mandlí, lískových ořechů a pistácií (5). CONTAM dospěl k závěru, že vzhledem k informacím, které byly v roce 2007 dostupné, by nemělo být veřejné zdraví nepříznivě ovlivněno zvýšením limitů celkových aflatoxinů ze 4 μg/kg na 10 μg/kg u ostatních skořápkových plodů, včetně para ořechů. Vzhledem k probíhajícím diskusím v rámci Codex Alimentarius o maximálních limitech aflatoxinů v para ořeších je vhodné, aby se limity aflatoxinů v para ořeších sjednotily s platnými limity v Codex Alimentarius pro mandle, lískové ořechy a pistácie.
(6)
Codex Alimentarius stanovil pouze maximální limity celkového aflatoxinu. Příslušný limit aflatoxinu B1 byl stanoven pomocí databáze výskytu aflatoxinů v potravinách, kterou používá EFSA pro posouzení expozic.
(7)
Podle stanoviska EFSA ohledně aflatoxinů lze vypozorovat, že olejnatá semena a odvozené produkty významně přispívají k lidské expozici aflatoxinům. EFSA dospěl k závěru, že by expozice aflatoxinům ze všech zdrojů měly být tak nízké, jak je to přiměřeně dosažitelné. Dále oznámení učiněná v rámci systému včasné výměny informací pro potraviny a krmiva (Rapid Alert System for Food and Feed, RASFF) uvádí vysoké limity aflatoxinů v olejnatých semenech, jako jsou např. slunečnicová semena, semena melounu atd. Proto se navrhuje, aby se také stanovil maximální limit pro olejnatá semena, kromě jader podzemnice olejné, v souladu se stávajícími maximálními limity pro jádra podzemnice olejné. Jelikož jsou aflatoxiny téměř zcela odstraněny při procesu výroby rafinovaných rostlinných olejů, je vhodné vyloučit olejnatá semena, včetně jader podzemnice olejné, jež jsou určená na drcení na výrobu rafinovaného rostlinného oleje.
(8)
Maximální limit 2 μg/kg aflatoxinu B1 a 4 μg/kg celkového aflatoxinu byl stanoven ve všech druzích obilovin a ve všech výrobcích pocházejících z obilovin, s výjimkou kukuřice, jež má být před použitím k lidské spotřebě tříděna nebo jinak fyzikálně ošetřena, pro niž byl ustanoven maximální limit 5 μg/kg aflatoxinu B1 a 10 μg/kg celkového aflatoxinu. Obsah aflatoxinů v rýži v plevách pravidelně mírně přesahuje maximální limity. Po mletí, procesu odstraňujícím plevy, obsah aflatoxinů v bílé loupané rýži nepřesahuje maximální limity. Je proto vhodné uplatnit stávající postup pro kukuřici na rýži a stanovit vyšší maximální limity aflatoxinu B1 a celkového aflatoxinu pro rýži, která má být před použitím k lidské spotřebě nebo před použitím jako potravinová složka dále tříděna nebo jinak fyzikálně ošetřena.
(9)
Maximální limity se vztahují na jedlou část skořápkových plodů. Nicméně nejnovější vědecké poznatky dokázaly, že kontaminaci aflatoxiny lze zčásti najít na skořápkách para ořechů. Aby se vzaly v úvahu tyto nejnovější vědecké poznatky, je proto vhodné změnit v příloze poznámku pod čarou, která určuje postup pro případnou analýzu skořápkových plodů „ve skořápce“.
(10)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1881/2006 se mění takto:
1)
Článek 4 se nahrazuje tímto:
„Článek 4
Zvláštní ustanovení pro jádra podzemnice olejné, ostatní olejnatá semena, skořápkové plody, sušené ovoce, rýži a kukuřici
Jádra podzemnice olejné, ostatní olejnatá semena, skořápkové plody, sušené ovoce, rýže a kukuřice, jež nesplňují příslušné maximální limity aflatoxinů stanovené v bodech 2.1.5, 2.1.6, 2.1.7, 2.1.8, 2.1.10 a 2.1.11 přílohy, mohou být uvedeny na trh za předpokladu, že tyto potraviny:
a)
nejsou určeny k přímé lidské spotřebě nebo k použití jako potravinová složka;
b)
splňují příslušné maximální limity stanovené v bodech 2.1.1, 2.1.2, 2.1.3, 2.1.4, 2.1.9 a 2.1.12 přílohy;
c)
jsou podrobeny ošetření zahrnujícímu třídění nebo jiné fyzikální ošetření a po tomto ošetření nejsou překročeny maximální limity stanovené v bodech 2.1.5, 2.1.6, 2.1.7, 2.1.8, 2.1.10 a 2.1.11 přílohy, přičemž toto ošetření nezanechá jiná zdraví škodlivá rezidua;
d)
jsou zřetelně označeny, pokud jde o jejich použití, a je na nich uvedeno označení „výrobek musí být před použitím k lidské spotřebě nebo před použitím jako potravinová složka vytříděn nebo jinak fyzikálně ošetřen za účelem snížení kontaminace aflatoxiny“. Toto označení se uvede na štítku každého jednotlivého sáčku, krabice atd. a na originálu průvodního dokladu. Na každém jednotlivém sáčku, krabici atd. zásilky a na originálu průvodního dokladu se nesmazatelně označí identifikační kód zásilky/označení šarže.“
2)
Článek 5 se nahrazuje tímto:
„Článek 5
Zvláštní ustanovení pro jádra podzemnice olejné, ostatní olejnatá semena, produkty z nich vyrobené a obiloviny
Na štítku každého jednotlivého sáčku, krabice atd. a na originálu průvodního dokladu musí být uvedeno jasné označení způsobu použití. Průvodní doklad musí obsahovat identifikační kód zásilky, jenž jej jednoznačně pojí se zásilkou a jenž je rovněž uveden na každém jednotlivém sáčku, krabici atd. zásilky. Dále musí být obchodní činnost příjemce zásilky uvedená na průvodním dokladu slučitelná s uvedeným způsobem použití.
Pokud chybí jasné označení, že produkty nemají být použity k lidské spotřebě, vztahují se maximální limity uvedené v bodech 2.1.5 a 2.1.11 přílohy na všechna jádra podzemnice olejné, ostatní olejnatá semena, produkty z nich vyrobené a obiloviny uvedené na trh.
Pokud jde o výjimku týkající se jader podzemnice olejné a ostatních olejnatých semen na drcení a uplatňování maximálních limitů uvedených v bodě 2.1.1 přílohy, výjimka se uplatňuje pouze na zásilky, které jsou zřetelně označeny, pokud jde o jejich určení, a je na nich uvedena poznámka „produkt určený na drcení na výrobu rafinovaného rostlinného oleje“. Toto označení se uvede na štítku každého jednotlivého sáčku, krabice atd. a na průvodním dokladu/dokladech. Konečným místem určení musí být drtírna.“
3)
Příloha se mění takto:
a)
pododdíl 2.1 (Aflatoxiny) se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení;
b)
poznámka pod čarou č. 5 se nahrazuje tímto:
„(5)
Maximální limity se vztahují na jedlé části jader podzemnice olejné a skořápkových plodů. Při analýze jader podzemnice olejné a skořápkových plodů „ve skořápce“ se má při výpočtu obsahu aflatoxinů za to, že veškerá kontaminace je obsažena v jedlé části, s výjimkou para ořechů.“;
c)
vkládají se nové poznámky pod čarou, které znějí:
„(40)
Olejnatá semena kódů KN 1201, 1202, 1203, 1204, 1205, 1206, 1207 a odvozené produkty KN 1208; semena melounu spadají pod kód ex 1207 99.
(41)
V případě odvozených/zpracovaných výrobků z nich a odvozených/zpracovaných výhradně nebo téměř výhradně z příslušných skořápkových plodů se maximální limity stanovené pro příslušné skořápkové plody vztahují také na odvozené/zpracované výrobky. V ostatních případech se čl. 2 odst. 1 a čl. 2 odst. 2 vztahují na odvozené/zpracované výrobky z nich.“
Článek 2
Toto nařízení se nevztahuje na meruňková jádra, olejnatá semena, kromě jader podzemnice olejné, a zpracované výrobky z nich, které byly uvedeny na trh před datem použitelnosti nařízení v souladu s příslušnými ustanoveními, která se vztahují k dřívějšímu datu.
Důkazní břemeno ohledně doby uvedení těchto produktů na trh nese provozovatel potravinářského podniku.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost desátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne vstupu v platnost.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. února 2010.
32010R0165
L 050/8
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
26.02.2010.
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 165/2010
od 26. veljače 2010.
o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1881/2006 o utvrđivanju najvećih dopuštenih količina određenih kontaminanata u hrani u odnosu na aflatoksine
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EEZ) br. 315/93 od 8. veljače 1993. o utvrđivanju postupaka Zajednice za kontaminante u hrani (1), a posebno njezin članak 2. stavak 3.,
budući da:
(1)
Uredbom Komisije (EZ) 1881/2006 od 19. prosinca 2006. o utvrđivanju najvećih dopuštenih količina određenih kontaminanata u hrani (2) utvrđuju se najveće dopuštene količine za aflatoksin B1 i ukupne aflatoksine (aflatoksin B1 + G1 + B2 + G2) u cijelom rasponu hrane.
(2)
Potrebno je izmijeniti određene najveće dopuštene količine za aflatoksine u određenoj hrani kako bi se uzeo u obzir razvoj Codexa Alimentariusa, te novi podaci sadržani u nedavnom znanstvenome mišljenju.
(3)
Codexom Alimentariusom utvrđena je razina od 15 μg/kg ukupnih aflatoksina u bademima, lješnjacima i pistacijama namijenjenim daljnjoj preradi te razina od 10 μg/kg ukupnih aflatoksina u bademima, lješnjacima i pistacijama za izravnu konzumaciju (3).
(4)
Znanstveni odbor za kontaminante u prehrambenom lancu (Odbor Contam) Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) donio je 25. siječnja 2007. mišljenje o potencijalnom povećanju rizika za zdravlje potrošača zbog mogućeg povećanja postojećih najvećih dopuštenih količina za aflatoksine u bademima, lješnjacima i pistacijama i od njih dobivenim proizvodima (4). Odbor Contam je zaključio da bi izmjena najvećih dopuštenih količina za ukupne aflatoksine s 4 na 8 ili 10 μg/kg u bademima, lješnjacima i pistacijama imala malog utjecaja na procjene izloženosti putem prehrane, rizik od raka i izračunane granice izloženosti (MOE). Odbor je, nadalje, zaključio da bi izloženost aflatoksinima iz svih izvora trebala biti toliko niska koliko je to razumno moguće, budući da su aflatoksini genotoksični i kancerogeni. Podaci ukazuju na to da bi se smanjenje ukupne izloženosti aflatoksinima putem prehrane moglo postići smanjenjem broja izrazito kontaminirane hrane koja dolazi na tržište učinkovitijom provedbom i smanjenjem izloženosti iz drugih izvora hrane osim badema, lješnjaka i pistacija.
(5)
Odbor Contam donio je 16. lipnja 2009. izjavu o učincima na javno zdravlje povećanja razina ukupnih aflatoksina s 4 μg/kg na 10 μg/kg za orašaste plodove osim badema, lješnjaka i pistacija (5). Odbor je zaključio da na temelju podataka koji su bili dostupni 2007. godine povećanje razina za ukupne aflatoksine s 4 μg/kg na 10 μg/kg za druge orašaste plodove, uključujući brazilske oraščiće, ne bi negativno utjecalo na javno zdravlje. S obzirom na trenutačne rasprave u okviru Codexa Alimentariusa o najvećim dopuštenim količinama za aflatoksine u brazilskim oraščićima, primjereno je uskladiti razinu za aflatoksine u brazilskim oraščićima s razinom iz Codexa za bademe, lješnjake i pistacije.
(6)
U Codexu Alimentariusu utvrđena je samo najveća dopuštena količina za ukupne aflatoksine. Odgovarajuća razina aflatoksina B1 određena je korištenjem baze podataka o pojavi aflatoksina u hrani koju je EFSA koristila za procjenu izloženosti.
(7)
Iz mišljenja EFSA-e o aflatoksinima vidljivo je da sjemenke uljarica i od njih dobiveni proizvodi znatno doprinose čovjekovoj izloženosti aflatoksinima. EFSA je zaključila da izloženost aflatoksinima iz svih izvora treba biti koliko god je to razumno moguće manja. Nadalje, obavijesti iz sustava brzog uzbunjivanja za hranu i hranu za životinje (RASFF) upućuju na velike količine aflatoksina u sjemenkama uljarica, kao što su sjemenke suncokreta, sjemenke dinje itd. Stoga se također predlaže utvrđivanje najveće dopuštene količine za sjemenke uljarica osim kikirikija, u skladu s postojećim najvećim dopuštenim količinama za kikiriki. Međutim, budući da se aflatoksini gotovo u cijelosti uklanjaju postupkom proizvodnje rafiniranih biljnih ulja, primjereno je isključiti sjemenke uljarica, uključujući kikiriki, namijenjene drobljenju i proizvodnji rafiniranog biljnog ulja, te rafinirano biljno ulje.
(8)
Najveća dopuštena količina od 2 μg/kg za aflatoksin B1, te 4 μg/kg za ukupne aflatoksine utvrđena je u svim žitaricama i svim proizvodima dobivenim od žitarica uz iznimku kukuruza koji se podvrgava sortiranju ili drugoj fizikalnoj obradi prije korištenja za prehranu ljudi, za koji je utvrđena najveća dopuštena količina od 5 μg/kg za aflatoksin B1 i 10 μg/kg za ukupne aflatoksine. Neoljuštena riža redovito sadrži razine aflatoksina koje neznatno premašuju najveće dopuštene količine. Nakon ljuštenja, postupka kojim se uklanja ljuska, razine aflatoksina u bijeloj ljuštenoj riži manje su od najvećih dopuštenih količina. Stoga je primjereno da se za rižu primijeni isti pristup kao što je postojeći pristup za kukuruz te da se utvrdi veća najveća dopuštena količina aflatoksina B1 i ukupnih aflatoksina za rižu koja se prije korištenja za prehranu ljudi ili kao sastojak u hrani podvrgava sortiranju ili drugoj fizikalnoj obradi.
(9)
Najveće dopuštene količine odnose na jestivi dio orašastih plodova. Međutim, nedavni znanstveni dokazi pokazuju da se dio kontaminacije aflatoksinima može nalaziti na ljusci brazilskih oraščića. Stoga je primjereno izmijeniti bilješku u Prilogu, navodeći postupak koji je potrebno provesti kada se analiziraju orašasti plodovi u ljusci kako bi se uzele u obzir ove nedavne znanstvene spoznaje.
(10)
Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Uredba (EZ) br. 1881/2006 mijenja se kako slijedi:
1.
Članak 4. zamjenjuje se sljedećim:
„Članak 4.
Posebne odredbe za kikiriki, druge sjemenke uljarica, orašaste plodove, sušeno voće, rižu i kukuruz
Kikiriki, druge sjemenke uljarica, orašasti plodovi, sušeno voće, riža i kukuruz koji nisu u skladu s odgovarajućim najvećim dopuštenim količinama aflatoksina utvrđenim u točkama 2.1.5., 2.1.6., 2.1.7., 2.1.8., 2.1.10. i 2.1.11. Priloga mogu se stavljati na tržište pod uvjetom da ta hrana:
(a)
nije namijenjena za izravnu prehranu ljudi ili korištenje kao sastojak hrane;
(b)
je u skladu s najvećim dopuštenim količinama utvrđenim u točkama 2.1.1., 2.1.2., 2.1.3., 2.1.4., 2.1.9. i 2.1.12. Priloga;
(c)
je podvrgnuta obradi koja uključuje sortiranje ili drugu fizikalnu obradu, te ako nakon te obrade najveće dopuštene količine utvrđene u točkama 2.1.3., 2.1.5. i 2.1.6. Priloga nisu premašene, a ta obrada nema za posljedicu druge štetne ostatke;
(d)
je pri označivanju jasno naznačena njena uporaba uz navod ‚proizvod mora biti podvrgnut sortiranju ili drugoj fizikalnoj obradi kako bi se smanjila kontaminacija aflatoksinima prije uporabe za prehranu ljudi ili uporabu kao sastojak hrane’. Taj se navod mora nalaziti na oznaci svake pojedine vreće, kutije itd. ili na originalnom popratnom dokumentu. Identifikacijski kod pošiljke/serije mora biti neizbrisivo označen na svakoj pojedinoj vreći, kutiji itd. pošiljke i na originalnom popratnom dokumentu.”
2.
Članak 5. zamjenjuje se sljedećim:
„Članak 5.
Posebne odredbe za kikiriki, druge sjemenke uljarica, njihove proizvode i žitarice
Na oznaci svake pojedine vreće, kutije itd. i na originalnom popratnom dokumentu mora biti jasno naznačena predviđena uporaba. Taj popratni dokument mora biti jasno povezan s pošiljkom tako da je naveden identifikacijski kod na svakoj pojedinoj vreći, kutiji itd. pošiljke. Osim toga, poslovna djelatnost primatelja pošiljke navedena u popratnom dokumentu mora biti u skladu s predviđenom uporabom.
Ako nije jasno naznačeno da njihova predviđena uporaba nije za prehranu ljudi, najveće dopuštene količine utvrđene u točkama 2.1.5. i 2.1.11. Priloga primjenjuju se na sav kikiriki, druge sjemenke uljarica i njihove proizvode i žitarice koje se stavljaju na tržište.
U pogledu izuzeća kikirikija i drugih sjemenki uljarica namijenjenih drobljenju i primjene najvećih dopuštenih količina utvrđenih u točki 2.1.1. Priloga, izuzeće se primjenjuje samo na pošiljke na kojima je jasno naznačena uporaba uz navod: ‚proizvod namijenjen drobljenju i proizvodnji rafiniranog biljnog ulja’. Taj se navod mora nalaziti na oznaci svake pojedine vreće, kutije itd. i na originalnom popratnom dokumentu ili dokumentima. Krajnje odredište mora biti pogon za drobljenje.”
3.
Prilog se mijenja kako slijedi:
(a)
pododjeljak 2.1. (Aflatoksini) zamjenjuje se tekstom iz Priloga ovoj Uredbi;
(b)
fusnota 5 zamjenjuje se sljedećim:
„(5)
Najveće dopuštene količine odnose na jestivi dio kikirikija i orašastih plodova. Ako se analiziraju kikiriki i orašasti plodovi u ljusci, pri izračunu sadržaja aflatoksina smatra se da se ukupna kontaminacija odnosi na jestivi dio, osim u slučaju brazilskih oraščića.”;
(c)
dodaju se sljedeće fusnote:
„(40)
Sjemenke uljarica obuhvaćenih oznakama CN 1201, 1202, 1203, 1204, 1205, 1206, 1207 i proizvodi dobiveni od njih oznake CN 1208; sjemenke dinje obuhvaćene su oznakom ex 1207 99.
(41)
Ako se dobiveni/prerađeni proizvodi dobivaju/prerađuju isključivo ili skoro isključivo od dotičnih orašastih plodova, najveće dopuštene količine utvrđene za odgovarajuće orašaste plodove primjenjuju se i na njihove dobivene/prerađene proizvode. U drugim se slučajevima članak 2. stavak 1. i članak 2. stavak 2. primjenjuju na dobivene/prerađene proizvode.”
Članak 2.
Ova se Uredba ne primjenjuje na koštice marelice i sjemenke uljarica, osim kikirikija, i od njih dobivene proizvode koji su stavljeni na tržište na dan prije dana početka primjene u skladu s odredbama primjenljivim tog dana.
Teret dokazivanja kada su proizvodi stavljeni na tržište snosi subjekt u poslovanju s hranom.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu desetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od dana stupanja na snagu.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 26. veljače 2010.