NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 404/2010
ze dne 10. května 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) Komise dne 13. srpna 2009 informovala o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „ČLR“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 30. června 2009 Sdružení evropských výrobců kol (Association of European Wheel Manufacturers, EUWA) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých hliníkových kol v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu zmíněného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise oficiálně informovala o zahájení řízení žadatele, výrobce v Unii uvedené v podnětu, jiné známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o kterých bylo známo, že se jich záležitost týká, a představitele ČLR. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
S ohledem na velký počet vyvážejících výrobců v ČLR, dovozců a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro zjištění dumpingu a újmy předpokládá výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorků nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(6)
Ve stanovené lhůtě se přihlásilo a požadované údaje poskytlo celkem 36 společností nebo skupin společností ve spojení (dále jen „skupiny“) v ČLR. Těchto 36 společností nebo skupin během období šetření vyrábělo dotčený výrobek a/nebo jej vyváželo na trh Evropské unie a projevilo zájem o zařazení do vzorku. Tyto společnosti se považovaly za spolupracující společnosti a byly brány v úvahu za účelem zařazení do vzorku. Úroveň spolupráce ze strany ČLR, tj. procentní podíl vývozu do EU uskutečněného čínskými spolupracujícími společnosti v porovnání s veškerým čínským vývozem do EU, činila více než 90 %.
(7)
Po konzultacích s dotčenými stranami podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení vybrala Komise podle článku 17 základního nařízení vzorek založený na největším reprezentativním objemu vývozu, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán, a také s přihlédnutím k zeměpisnému rozložení spolupracujících společností nebo skupin. Vybraný vzorek tvoří čtyři (skupiny) společností představující 47 % vývozu 36 spolupracujících společností nebo skupin do EU a přibližně 43 % celkového vývozu z ČLR do EU. Orgány ČLR a čínská obchodní komora souhlasily s výběrem vzorku provedeným Komisí, ale požadovaly, aby byly do vzorku zařazeny nejméně dvě další (skupiny) společností. Vzhledem ke skutečnosti, že původně vybraný vzorek tvoří 20 společností patřících do 4 skupin, bylo rozhodnuto, že více společností nebo skupin již přidat nelze, protože by nebylo možné šetření ukončit v zákonem stanovené lhůtě.
(8)
Pět vyvážejících výrobců v ČLR, kteří nebyli do vzorku zařazeni, požádalo o individuální zacházení a ve stanovené lhůtě poskytlo potřebné informace, s ohledem na použití čl. 9 odst. 6 a čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Ovšem vzhledem k velikosti vzorku, který zahrnoval 4 skupiny s mnoha společnostmi, Komise podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení dospěla k závěru, že nelze povolit žádné individuální zjišťování vyvážejících výrobců v ČLR nezařazených do vzorku, protože by znamenalo příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření.
(9)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o tržní zacházení nebo o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení, zaslala Komise formuláře žádostí čínským vyvážejícím výrobcům, kteří o to požádali, a čínským orgánům.
(10)
Oznámení o zahájení řízení bylo zasláno přibližně 40 výrobcům hliníkových kol v Unii. Bylo obdrženo 17 odpovědí. Do vzorku bylo zařazeno 5 skupin společností, které byly shledány jako reprezentativní pro výrobu celé Unie, pokud jde o objem prodeje a výrobu v EU (více než 75 %), územní působnost a druh činnosti, tj. prodej na trhu výrobců původního zařízení (OEM) a prodej na následném trhu, podrobnosti viz (19). a následující body odůvodnění. Ačkoliv většina prodeje výrobců v EU zařazených do vzorku směřovala na trh OEM, 2 z výrobců zařazených do vzorku prodávali také na následném trhu. Do vzorku byly zařazeny rovněž společnosti, které podnět nepodaly.
(11)
Během šetření strany předložily další argumenty týkající se údajných rozdílů mezi trhem OEM a následným trhem. Pro získání relevantnějších informací bylo rozhodnuto vzorek rozšířit o dalšího (významného) výrobce aktivního na následném trhu.
(12)
Žadatelé požadovali, aby jejich názvy byly považovány za důvěrné údaje kvůli obavě, že by mohli čelit odvetným opatřením ze strany odběratelů nebo konkurence. Komise se domnívala, že skutečně existuje značná možnost odvetných opatření, a uznala, že by názvy neměly být zveřejněny. Po zahájení řízení všechny spolupracující společnosti souhlasily se zveřejněním svých názvů jako spolupracujících subjektů, avšak nikoliv jako žadatelů.
(13)
Oznámení o zahájení řízení bylo zasláno přibližně 80 dovozcům a dovozcům/uživatelům hliníkových kol. Bylo obdrženo 40 odpovědí od společností představujících přibližně jednu třetinu celkového dovozu z Číny. 12 z těchto odpovědí bylo obdrženo od dovozců a zbytek od dovážejících uživatelů. Do vzorku bylo zařazeno 7 společností (5 dovozců a 2 dovážející uživatelé).
(14)
Komise zaslala dotazníky 6 výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku za ČLR a těm, kteří žádali o individuální zacházení, a 7 dovozcům zařazeným do vzorku. Dotazníky byly také zaslány uživatelům a jiným spolupracujícím výrobcům.
(15)
Vyplněný dotazník byl obdržen od 4 čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a od 5 čínských vyvážejících výrobců, kteří žádali o individuální zacházení podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Odpovědi byly také obdrženy od šesti výrobců v Unii zařazených do vzorku, 3 dovozců, kteří nejsou ve spojení s vyvážejícím výrobcem, od 9 jiných výrobců v EU a od 13 uživatelů. Informace byly obdrženy také od čínské obchodní komory a od dvou sdružení uživatelů.
(16)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné k předběžnému zjištění dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Skupina Borbet:
Borbet Solingen GmbH - Německo
-
Skupina Heyes Lemmerz:
-
Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. - Česká republika
-
Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l. - Itálie
-
Skupina Ronal:
-
Ronal AG - Švýcarsko
-
Ronal Polska Sp. z o.o. - Polsko
-
Speedline s.r.l. - Itálie
-
Mapsa S. Coop. L. - Španělsko
-
AEZ - Německo
-
Française de Roues S.A.S.V. - Francie
b)
Vyvážející výrobci a jejich společnosti ve spojení v ČLR
-
Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co.Ltd. (Baoding)
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Wanfeng)
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI)
-
CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC)
c)
Společnosti ve spojení v Unii
-
OZ Deutschland, Biberbach (Německo)
-
OZ SpA, Bassano del Grappa (Itálie)
d)
Společnosti ve spojení v Singapuru
-
OZ Asia
-
YHI Manufacturing
e)
Uživatelé
-
Renault - Francie
-
BMW - Německo
(17)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce, kterým by nemuselo být tržní zacházení přiznáno, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Turecka jakožto ze srovnatelné země, a to v prostorách následujících společností:
f)
Výrobci v Turecku
-
CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș.
-
Hayes Lemmerz İnci Aluminyum
3. Období šetření
(18)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(19)
Dotčený výrobek je definován jako hliníková kola pro motorová vozidla kódů KN 8701 až 8705 bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami pocházejícími z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50.
(20)
Dotčený výrobek se v Unii prodává prostřednictvím dvou distribučních kanálů: na trh výrobců původního zařízení (OEM) a na tzv. následný trh. Na trhu OEM výrobci automobilů organizují nabídková řízení na dodávky hliníkových kol (přibližně dva roky před uvedením nového modelu automobilu na trh) a jsou zapojeni do procesu vývoje nového kola, které ponese jejich obchodní značku. V týchž nabídkových řízeních soutěží jak výrobci z Unie, tak čínští vývozci. Na následném trhu jsou hliníková kola navrhována, vyvíjena a opatřována značkou výrobci hliníkových kol a následně se prodávají velkoobchodníkům, maloobchodníkům, tuningovým společnostem, autoopravnám atd.
(21)
Jeden vývozce tvrdil, že hliníková kola určená pro trh OEM by měla být z výrobků zahrnutých do řízení vyloučena, protože se používají pouze na nových automobilech, zatímco hliníková kola určená pro následný trh mají nahradit kolo výrobce původního zařízení (OEM) během životnosti modelu automobilu. Tento argument si odporuje, protože potvrzuje, že „hliníková kola pro následný trh“ se vyrábějí tak, aby měla stejné vlastnosti jako „hliníková kola pro trh OEM“. „Hliníková kola pro následný trh“ mohou být ve skutečnosti vyráběna různými výrobními procesy (3), ve všech průměrech a hmotnostech, s nejrůznějšími druhy povrchových úprav atd. Rozdíl mezi hliníkovými koly pro „trh OEM a následný trh“ se vztahuje pouze k odlišným distribučním kanálům, které se používají v automobilovém průmyslu během procesu návrhu a vývoje kola. Bylo také tvrzeno, že určování ceny hliníkových kol „pro trh OEM a pro následný trh“ se liší, přičemž určování té první je vázáno na měnící se ceny na Londýnské burze kovů (LME). Výrobci automobilů skutečně používají tzv. vzorec pro výpočet ceny s nulovým základem. Tvoří jej tři složky: 1) cena hliníku (proměnná, vázána na LME), 2) náklady na zpracování s přidanou hodnotou a 3) pevná prémie na jakost. Tato metoda určování ceny je upravena pro potřeby automobilového průmyslu, avšak nákladové složky hliníkových kol „pro trh OEM i pro následný trh“ jsou totožné.
(22)
Ačkoliv tedy hliníková kola pro „trh OEM a následný trh“ mají odlišné distribuční kanály, sdílejí tytéž fyzické a technické vlastnosti a jsou vzájemně zaměnitelná. Jsou proto považována za jeden, homogenní výrobek. Hliníková kola jsou navíc prodávána a dovážena z Číny ve významných množstvích prostřednictvím obou prodejních kanálů. S ohledem na tato zjištění se vyvozuje předběžný závěr, že vyloučení „hliníkových kol pro trh OEM“ z výrobků zahrnutých do šetření je neodůvodněné.
(23)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že by měla být vyloučena kola pro motokáry, protože motokáry nespadají pod kódy KN 8701 až 8705. Tato strana však přesvědčivě neprokázala, že motokáry nemohou být do výše uvedených kódů KN zahrnuty. Proto byl tento požadavek prozatím zamítnut.
(24)
Tatáž strana tvrdila, že z výrobků zahrnutých do řízení by také měla být vyloučena kola pro všeterénní vozidla, protože takováto kola jsou zásadně odlišná od kol vyráběných pro ostatní motorová vozidla. Nicméně, některá kola pro všeterénní vozidla by mohla být zařazena do kódů KN 8701 až 8705, a proto jejich kola spadají mezi výrobky zařazené do tohoto šetření. Proto byl tento požadavek prozatím zamítnut.
2. Obdobný výrobek
(25)
Dotčený výrobek a hliníková kola vyráběná a prodávaná na domácím trhu v ČLR a na domácím trhu v Turecku, které předběžně sloužilo jako srovnatelná země, jakož i hliníková kola vyráběná a prodávaná v Unii výrobním odvětvím Unie mají v podstatě stejné fyzické, chemické a technické vlastnosti a užití. Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Tržní zacházení
(26)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v rámci antidumpingového šetření dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů, bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě;
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“) a používané ve všech oblastech;
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(27)
V tomto šetření všechny vyvážející skupiny zařazené do vzorku požádaly o tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách odevzdaly vyplněný formulář žádosti o tržní zacházení.
(28)
U všech vyvážejících skupin zařazených do vzorku si Komise vyžádala všechny informace, které považovala za potřebné, a v prostorách dotčených skupin ověřila informace uvedené v žádosti o tržní zacházení.
(29)
Šetření prokázalo, že tržní zacházení nelze přiznat žádné ze čtyř čínských skupin společností, protože žádná z nich nesplnila všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a to z níže uvedených důvodů.
(30)
Žádná z vyvážejících skupin zařazených do vzorku neprokázala, že splňuje kritérium 1 z důvodu státních zásahů do rozhodování o hlavní surovině (hliníku).
(31)
Zdá se, že u všech skupin zařazených do vzorku je velká většina hliníku používaná pro výrobu hliníkových kol získávána na čínském domácím trhu na základě dlouhodobých smluv. Ceny vycházejí z nabídek surového hliníku na čínských krátkodobých trzích s připočtením transformačního poplatku (a v případě jedné společnosti také na Šanghajské burze neželezných kovů (SHFE)). V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že nabídky na krátkodobých trzích probíhají souběžně s burzou SHFE.
(32)
V tomto ohledu je nutné uvést, že čínský stát má při tvorbě cen surového hliníku zásadní úlohu a do trhu neustále zasahuje pomocí řady nástrojů.
(33)
Za prvé na surový hliník určený k vývozu se vztahuje DPH ve výši 17 % (zatímco v případě vývozu hotových výrobků se DPH vrací) a vývozní clo ve výši 15 %.
(34)
Za druhé stát zasahuje do mechanismů tvorby cen na Šanghajské burze neželezných kovů (SHFE), která je uzavřenou burzou pro společnosti registrované v Číně a čínské občany. Tento zásah státu do mechanismů tvorby cen na SHFE souvisí s jeho postavením prodejce surového hliníku i kupujícího prostřednictvím Státního úřadu pro rezervy a dalších státních orgánů. Kromě toho stanoví stát prostřednictvím pravidel SHFE denní cenové limity, které byly schváleny státním regulačním orgánem CSRC (Čínská komise pro cenné papíry).
(35)
Dalším příkladem státního zásahu je nedávný stimulační balíček čínské vlády, jehož cílem je omezit dopady hospodářské krize. Koncem roku 2008 zavedl Státní úřad pro rezervy systém výkupu hliníku od hutí, aby pomohl jejich provozům v době, kdy celosvětová finanční krize snížila poptávku. Tento státem podporovaný výkup pohltil většinu zásob na domácím trhu a během první poloviny roku 2009 vyhnal ceny nahoru.
(36)
Bylo to považováno za základní činitel státního zásahu do rozhodování firem týkajícího se surovin. Současný čínský systém vysokých vývozních cel a nevracení DPH při vývozu surového hliníku a jiných surovin společně s nulovým vývozním clem a vracením DPH při vývozu navazujících výrobků a státní zásahy do tvorby cen na SHFE vedly v zásadě k situaci, kdy jsou ceny čínského hliníku i nadále výsledkem státního zásahu. Nastala tedy situace, kdy se ceny na LME historicky výrazně odchýlily od cen na čínském trhu (4). V období mezi polovinou roku 2005 a koncem roku 2008. Ceny na LME jsou v porovnání s čínskými trhy výrazně vyšší, což podtrhuje skutečnost, že mezi čínskými trhy a trhy ve zbytku světa neexistuje smysluplná arbitráž.
(37)
Tato opakovaná státem zapříčiněná zkreslení čínských cen surového hliníku ovlivňují rozhodování čínských výrobců hliníkových kol při nákupu surovin. Kromě toho jim tato zkreslení přinášejí výhodu v tom smyslu, že obvykle nakupují na čínském trhu od místních dodavatelů, přičemž jako srovnávací kritérium se používají ceny čínských krátkodobých trhů (nebo SHFE), ale určitá množství mohou také kupovat za ceny LME, pokud jsou ceny na čínském trhu v důsledku státního zásahu vyšší.
(38)
Navíc kromě výše popsané celkové situace nesplňují tři další skupiny požadavky kritéria 1 z důvodu zásadních zásahů státu ve vztahu k důležitým obchodním rozhodnutím. U jedné ze skupin má jedna státní společnost pro určitá důležitá rozhodnutí právo veta neúměrné jejímu majetkovému podílu ve dvou ze svých společností. U většiny společností jiné skupiny podléhají některá důležitá rozhodnutí zásadním zásahům státu buď z důvodu 100% vlastnictví státu, nebo z toho důvodu, že ředitel zastupující státního vlastníka má právo vetovat důležitá rozhodnutí společnosti. Navíc, přestože společnosti tvrdí opak, šetření prokázalo, že místní úřad práce má právo veta ve věci zaměstnávání pracovníků ve dvou z těchto společností. Konečně u třetí skupiny má rodina, která skupinu ovládá, vazby na vládnoucí stranu a jedna ze společností patřících do této skupiny podléhá zásadním zásahům státu v určitých důležitých rozhodnutích, neboť ředitel zastupující státního vlastníka má právo vetovat důležitá rozhodnutí společnosti.
(39)
U jedné skupiny dochází k jasnému porušování základních účetních zásad ve všech jejích společnostech. Nebyly zejména dodrženy IAS 1 (Sestavování a zveřejňování účetní závěrky), IAS 12 (Daně ze zisku) a IAS 16 (Pozemky, budovy a zařízení). Proto se má za to, že účetnictví nebylo vedeno a auditory prověřováno v souladu s mezinárodními účetními standardy. U jiné skupiny zjistily útvary Komise, že nebyly dodrženy standardy IAS 1 a IAS 31.
(40)
V případě jedné skupiny dochází k jednoznačnému zkreslení v souvislosti s užívacími právy k pozemkům a pořizováním dlouhodobého majetku u několika společností a většina společností patřících do této skupiny využívá výhod režimů preferenčního daňového zacházení, vratek daní a podpor, které představují zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství. Tato zkreslení byla podstatná například z hlediska obratu.
(41)
Pokud jde o další skupinu zařazenou do vzorku, tři z jejích společností využívají výhod režimů preferenčního daňového zacházení, které představují zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství. Tato zkreslení mohou být považována za podstatná například z hlediska obratu.
(42)
U jiné skupiny se zdá, že dvě z jejích společností nesplňují kritérium 3. První z nich uhradila poplatek spojený s užívacími právy k pozemkům s dlouhým zpožděním po datu splatnosti, aniž by jí byla uložena jakákoliv pokuta, přestože ve smlouvě byly pokuty jasně stanoveny. Představovalo to přímou podporu státu (který je konečným vlastníkem pozemků) v počáteční fázi podniku. Pokud jde o druhou společnost, byla založena po odkoupení majetku státního výrobce hliníkových kol za netržních podmínek, které společnosti v počáteční fázi její existence poskytly neoprávněnou výhodu.
(43)
Skupina tvrdila, že odkoupení majetku od státního výrobce proběhlo za tržních podmínek. Tato strana nicméně neprokázala, že celou operaci lze považovat za prostou zkreslení způsobeného bývalým systémem netržního hospodářství.
(44)
Konečně společnosti patřící do jiné skupiny využívaly významného daňového osvobození a finanční podpory, které měly významný dopad na jejich finanční situaci, například z hlediska obratu.
(45)
Komise dotčeným vyvážejícím skupinám v ČLR, orgánům ČLR, čínské obchodní komoře a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjišťování týkajícího se tržního zacházení. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody.
(46)
Jedna skupina vznesla námitky proti skutečnosti, že Komise o tržním zacházení nerozhodla ve lhůtě tří měsíců stanovené v základním nařízení, a tvrdila, že vývozci učinili před uplynutím této lhůty všechny nezbytné kroky, aby Komisi umožnili zjistit, jak by mohlo její rozhodnutí týkající se uvedeného statusu ovlivnit výpočet dumpingového rozpětí. Jinými slovy, je tvrzeno, že tržní zacházení by mělo být posouzeno ve lhůtě tří měsíců, pokud jsou odpovědi na antidumpingový dotazník poskytnuty v této lhůtě. Jinak existuje riziko, že informace poskytnuté v antidumpingovém dotazníku mohou mít dopad na rozhodnutí o přiznání tržního zacházení.
(47)
Za okolností tohoto případu je však zapotřebí zdůraznit, že o tržním zacházení nemohlo být rozhodnuto ve lhůtě 3 měsíců, protože většina informací týkajících se tržního zacházení byla shromážděna během inspekcí na místě, které byly dokončeny po uplynutí tříměsíční lhůty. V každém případě, jak je vysvětleno výše, rozhodnutí o nepřiznání tržního zacházení vyvážejícím skupinám zařazeným do vzorku bylo výlučně založeno na podrobném posouzení příslušných 5 kritérií tržního zacházení stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(48)
V souvislosti s kritériem 1 bylo tvrzeno, že arbitráž mezi čínskými trhy a LME existuje, protože během období šetření proběhlo několik menších vývozů hliníku do/z Číny. Tento argument nelze přijmout s ohledem na rozdíly cenových úrovní mezi čínskými trhy a LME.
(49)
Pokud jde o kritérium 2, bylo vzneseno množství otázek týkajících se neslučitelností s různými mezinárodními účetními standardy, které Komise zjistila v účetnictví dvou společností. Předložené argumenty však neobsahovaly nic, co by umožnilo dospět k závěru, že všechny tyto společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy.
(50)
V souvislosti s kritériem 3 bylo předloženo několik argumentů. Za prvé bylo tvrzeno, že dopad finanční podpory, práv k pozemkům a jiných výhod, jako je daňové osvobození, nezpůsobil podstatné zkreslení finanční situace společností. Tento argument nelze přijmout, protože dopad uvedených režimů je významný, je-li posuzován z hlediska obratu.
(51)
Bylo také poukázáno na to, že řada režimů podpory a daňových výhod nebyla určena pro konkrétní společnosti, a proto je nelze považovat za důsledek bývalého systému netržního hospodářství. V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že analýza tržního zacházení se týká toho, zda existují státní zásahy bez ohledu na to, zda jsou ve prospěch konkrétních společností či nikoliv. V každém případě je věcný základ tvrzení nesprávný. Výhody využívané společnostmi v tomto případě lze považovat za výhody pro konkrétní společnosti, protože jsou všechny zaměřeny na určitý druh společností: např. zahraniční společnost, společnost usazenou na určitém území a společnost, která vedla ad hoc jednání s místními orgány ohledně získání podpor, nákupu domácího zařízení, modernizace technologií, účasti na veletrzích, investic do výzkumu a vývoje atd.
(52)
Konečně bylo navrženo, aby osvobození od daně z příjmu a odpočty pro zahraniční společnosti, které vstoupily v platnost v roce 2005, nepředstavovaly zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství. Tento výklad nelze přijmout. Kritérium 3 se nevztahuje na kroky omezené časem (do roku 1998, kdy Čína začala uplatňovat pravidla tržního hospodářství) nebo rozsahem, ale na kroky, které znamenají státní zásah do utváření obchodního prostředí prostřednictvím opatření, která jsou typická pro netržní hospodářství, například diskriminační daňové sazby.
(53)
Na základě výše uvedených skutečností nebyla žádná z čínských společností, které požádaly o tržní zacházení, schopna prokázat, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Proto se dospělo k závěru, že by tržní zacházení nemělo být přiznáno žádné z těchto společností. Proběhly konzultace s poradním výborem, který proti závěrům Komise neměl námitky.
2. Individuální zacházení
(54)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod čl. 2 odst. 7 základního nařízení případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení, že jejich vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny, že měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a že státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(55)
Všechny vyvážející skupiny, které požádaly o tržní zacházení, požádaly i o individuální zacházení pro případ, že by jim tržní zacházení nebylo přiznáno. Na základě dostupných informací je předběžně stanoveno, že dvě ze čtyř skupin v ČLR zařazených do vzorku splňují všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení. Dvěma skupinám zařazeným do vzorku nebylo individuální zacházení přiznáno. Státní zásahy v případě společností CITIC Dicastal a Baoding jsou takového rozsahu, že umožňují obcházení individuálních antidumpingových opatření, zejména s ohledem na skutečnost, že tyto dvě skupiny sdílejí dva společné podniky (joint ventures) vyrábějící dotčený výrobek.
(56)
Ze čtyř vyvážejících skupin v ČLR zařazených do vzorku je třeba přiznat individuální zacházení těmto skupinám:
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
3. Běžná hodnota
3.1 Volba srovnatelné země
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno tržní zacházení, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(58)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty Turecko a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(59)
Proti této volbě vznesl námitku pouze jeden vývozce a jako alternativní zemi navrhl Malajsii. Později však uvedl, že malajské společnosti nejsou ochotny s Komisí spolupracovat.
(60)
Komise zkoumala, zda je Turecko rozumnou volbou srovnatelné země. Dospěla k závěru, že Turecko je s pěti svými výrobci a významným dovozem ze třetích zemí trhem s vysokou mírou hospodářské soutěže. Kromě toho neexistovaly žádné podstatné rozdíly ve výrobním procesu mezi výrobci v Turecku a v Čínské lidové republice. S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření neprokázalo žádný důvod považovat Turecko za zemi nevhodnou pro účely určení běžné hodnoty. Navíc turečtí výrobci prodávají typy výrobků srovnatelné s typy, které vyváží ČLR.
(61)
Na dotazník zaslaný všem výrobcům hliníkových kol v Turecku odpověděli dva turečtí výrobci.
(62)
Údaje poskytnuté spolupracujícími tureckými výrobci byly ověřeny na místě a byly shledány jako důvěryhodné informace, z nichž je možné vycházet při určování běžné hodnoty.
(63)
Vyvozuje se tedy předběžný závěr, že Turecko je vhodnou a rozumnou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.2 Určení běžné hodnoty
(64)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže:
(65)
Dotčený výrobek byl prodáván na tureckém domácím trhu v reprezentativním množství.
(66)
Bylo zkoumáno, zda lze tento prodej považovat za prodej v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem se stanovil podíl ziskového prodeje každého typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(67)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo cenu vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů tohoto typu výrobku na domácím trhu uskutečněných během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl prodej ziskový.
(68)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(69)
U jednoho typu výrobku, kde nebyl uskutečněn žádný ziskový prodej, byla běžná hodnota stanovena na základě výrobních nákladů tohoto typu výrobku prodávaného na domácím trhu s připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a přiměřeného zisku na domácím trhu.
(70)
Konečně u omezeného počtu typů výrobků byla běžná hodnota vypočtena na základě běžné hodnoty srovnatelných typů výrobků s úpravou o rozdíly ve fyzických vlastnostech.
3.3 Vývozní ceny
(71)
Ve všech případech, kdy byl dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tedy na základě vývozních cen, které byly skutečně zaplaceny nebo které je třeba zaplatit.
(72)
V případech, kdy byl prodej uskutečněn prostřednictvím dovozce nebo obchodníka ve spojení, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení zjištěny početně na základě prodejní ceny, za kterou dovozce ve spojení realizoval další prodej nezávislým odběratelům Unii. Byly provedeny úpravy zohledňující veškeré náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk dosažený dovozcem dotčeného výrobku/obchodníkem s dotčeným výrobkem, který není ve spojení, neboť skuteční zisk dovozce/obchodníka s dotčeným výrobkem ve spojení nebyl považován za spolehlivý v důsledku vztahu mezi vyvážejícími výrobci a příslušným dovozcem/obchodníkem ve spojení.
3.4 Srovnání
(73)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě cen ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(74)
Srovnání cen kol vyvážených z ČLR a kol prodávaných na tureckém trhu tureckými spolupracujícími výrobci bylo provedeno na základě rozlišení prodejů na trh OEM a prodejů na následný trh.
(75)
Kromě toho byly ve vhodných případech provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry, nepřímými daněmi a bankovními poplatky ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy.
4. Dumpingová rozpětí
4.1 U spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení
(76)
U dvou společností zařazených do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty stanovené pro turecké výrobce, kteří plně spolupracovali, s váženým průměrem ceny každé společnosti při vývozu do Unie, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(77)
Dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl dovozní ceny na hranici Evropské unie před proclením jsou stanovena takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
36,7 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd
61,8 %
4.2 U všech ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců
(78)
Dumpingová rozpětí u společností zařazených do vzorku, jimž nebylo přiznáno tržní nebo individuální zacházení, a u spolupracujících společností nezařazených do vzorku byla vypočtena jako vážený průměr výsledků všech společností zařazených do vzorku. U dvou společností, jímž nebyl udělen ani status tržního hospodářství, ani individuální zacházení, byly výpočty provedeny stejným způsobem, jako je popsán v odstavci 76. Dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl dovozní ceny na hranice Evropské unie před proclením činí 48,7 %.
4.3 U všech ostatních vyvážejících výrobců
(79)
Vzhledem k velmi vysoké míře spolupráce ze strany ČLR bylo dumpingové rozpětí použitelné celostátně pro všechny ostatní vývozce v ČLR vypočteno na základě nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného na základě transakcí jednoho spolupracujícího vyvážejícího výrobce. Zbytkové dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl dovozní ceny na hranice Evropské unie před proclením tedy činí 69,3 %.
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(80)
Hliníková kola vyrábí přibližně 30 společností nacházejících se v mnoha zemích EU. Společnosti, které podpořily podnět a při šetření spolupracovaly, představovaly více než 85 % celkové výroby v Unii během období šetření.
(81)
Celková výroba v Unii a podpora šetření byly stanoveny na základě všech dostupných informací, včetně informací poskytnutých v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před a po zahájení šetření, informací získaných od výrobců zařazených do vzorku a jiných spolupracujících výrobců. Tyto informace umožnily potvrdit existenci a úroveň výroby také těch výrobců, kteří při šetření nespolupracovali.
(82)
Bylo zjištěno, že jeden výrobce zařazený do vzorku dotčený výrobek dováží z ČLR a dále prodává na trhu Unie. Srovnání s jeho celkovým prodejem však ukázalo, že dovoz je okrajovou záležitostí a neovlivňuje skutečnost, že je považován za výrobce v Unii.
2. Spotřeba unie
(83)
Spotřeba Unie se během posuzovaného období vyvíjela takto:
Spotřeba unie
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tis.)
58 607
62 442
58 313
49 508
Index 2006 = 100
100
107
99
84
(84)
Spotřeba Unie (5) byla stanovena tak, že se k prodeji uskutečněnému v EU výrobci v Unii přičetl dovoz na základě údajů Eurostatu. Na dovoz hliníkových kol se vztahují dva kódy KN s označením „ex“, které zahrnují také jiné výrobky. Pro posouzení části týkající se hliníkových kol v rámci každého kódu KN byl stanoven jejich podíl dovozu v rámci kódů KN 8708 70 10 a 8708 70 50 podle jednotlivých zemí na základě metodiky navržené v podnětu. Jelikož dovoz byl hlášen na základě hmotnosti, převod na jednotky byl proveden s odvoláním na metodiku navrženou v podnětu (za použití průměrné hmotnosti na jednotku). Tyto údaje byly zkontrolovány a potvrzeny na základě údajů poskytnutých čínskými vývozci zařazenými do vzorku. Dodávky do EU byly vypočteny tak, že k dodávkám výrobců v Unii zařazených do vzorku byly připočteny dodávky ostatních výrobců (údaje shromážděné před zahájením šetření, informace získané z podnětu, určité odhady provedené na základě údajů výrobců zařazených do vzorku).
(85)
Celkově klesla spotřeba za posuzované období o 15,5 %. Trend však byl nerovnoměrný a hlavní pokles ve výši 15,1 % nastal mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Spotřeba se zvýšila z 58,6 milionu jednotek v roce 2006 na 62,4 milionu jednotek v roce 2007 a poté klesla na 58,3 milionu jednotek v roce 2008 a na 49,5 milionu jednotek v období šetření.
3. Dovoz z ČLR
3.1 Objem dovozu dotčeného výrobku a jeho podíl na trhu
(86)
Vývoj dovozu z ČLR z hlediska objemu a podílu na trhu byl následující:
Objem dovozu v tis. jednotek
2006
2007
2008
Období šetření
ČLR
3 703
5 144
5 809
6 137
Index 2006 = 100
100
139
157
166
Podíl na trhu (%)
6,3
8,2
10
12,4
Zdroj: Eurostat a údaje o prodeji uskutečněném v Unii výrobci v Unii.
(87)
Objem čínského dovozu se zvýšil z 3,7 milionu jednotek v roce 2006 na 5,1 milionu jednotek v roce 2007, 5,8 milionu jednotek v roce 2008 a na 6,1 milionu jednotek v období šetření. Mezi rokem 2006 a obdobím šetření se tak zvýšil o více než 66 %.
(88)
Podíl čínského dovozu na trhu se zdvojnásobil. Zvýšil se z 6,3 % v roce 2006 na 8,2 % v roce 2007, na 10 % v roce 2008 a 12,4 % v období šetření. Celkově získal čínský dovoz za posuzované období 6,1 procentního bodu podílu na trhu.
3.2 Dovozní ceny
(89)
Níže uvedená tabulka porovnává průměrné čínské dovozní ceny (na základě Eurostatu, protože dotazníky pro vývozce se vztahují pouze k období šetření, avšak ne k předchozím letům) s průměrnými prodejními cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku.
EUR/jednotka
2006
2007
2008
Období šetření
Čína
34,7
33,5
31,4
31,9
Výrobci v EU zařazení do vzorku
49,7
49,7
48
46,5
Rozdíl
15
16,2
16,6
14,6
(90)
V letech 2006-2008 průměrné dovozní ceny z ČLR postupně klesly o 9,5 % a v období šetření pak mírně stouply o 0,5 %. Za posuzované období ceny klesly o 8 %.
(91)
Na základě tohoto srovnání cen lze vyvodit, že celkově byly čínské dovozní ceny v posuzovaném období neustále a významně pod cenami výrobců zařazených do vzorku, které nutily jejich vlastní ceny významně snižovat.
3.3 Cenové podbízení
3.3.1 Obecné připomínky
(92)
Tento případ se vyznačuje rozdělením do dvou distribučních kanálů podle segmentů, tj. trh OEM a následný trh. Většina prodeje výrobců v Unii se soustředí na trh OEM, zatímco čínský dovoz směřuje zejména na následný trh (přibližně 70 % dovozu z ČLR). Směrování prodeje z výrobního odvětví Unie podle segmentů na jedné straně a čínský dovoz na straně druhé jsou tedy nesouměrné.
3.3.2 Cenové podbízení
(93)
Bylo provedeno srovnání prodejních cen na trhu Unie mezi cenami výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku a dovozem z dotčené země. Příslušné prodejní ceny výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku byly ceny pro nezávislé odběratele, v případě potřeby upravené na úroveň ze závodu, tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů.
(94)
Tyto ceny byly srovnány s cenami účtovanými čínskými vyvážejícími výrobci po očištění o slevy a v případě potřeby upravenými na ceny CIF na hranice Unie s příslušnou úpravou o náklady na proclení a náklady vzniklé po dovozu.
(95)
Na základě údajů předložených spolupracujícími vyvážejícími výrobci ze srovnání vyplynulo, že během období šetření byl dovoz dotčeného výrobku v Unii prodáván za ceny, které byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a to o 22 až 37 % v poměru k cenám výrobního odvětví Unie. Z této úrovně cenového podbízení a z nepříznivého vývoje cen ve výrobním odvětví Unie je jasné, že došlo k podstatnému snížení cen.
(96)
Některé strany tvrdily, že úroveň podbízení by měla být vypočtena pouze ve vztahu k „přidané hodnotě“ ceny (s vyloučením nákladů na hliník). Použití této metodiky by skutečně vedlo k ještě vyšší úrovni podbízení. Avšak vzhledem k tomu, že úrovně podbízení vypočtené ve vztahu k plné ceně již byly podstatné, nebyla tato metoda dále zkoumána.
(97)
Vysoká úroveň podbízení společně se snížením cen (viz (89). a následující body odůvodnění) na straně výrobního odvětví Unie dokazuje zřetelný účinek dumpingu v tomto případě.
(98)
Aby se předešlo případným pochybnostem ohledně rozdílů mezi oběma segmenty, byla pro oba segmenty provedena samostatná analýza na základě téže metodiky, jako je popsána výše. Podbízení zůstává podstatné u obou segmentů (13 až 30 % u prodejů na OEM trhu a 56 až 63 % u prodejů na následném trhu).
4. Dovoz ze třetích zemí s výjimkou ČLR
(99)
Následující tabulka ukazuje vývoj dovozu ze třetích zemí s výjimkou ČLR.
Objem dovozu v tis. jednotek
2006
2007
2008
Období šetření
Turecko
4 140
4 522
4 021
3 426
Index 2006 = 100
100
109
97
83
Podíl na trhu (%)
7,1
7,2
6,9
6,9
Norsko
1 079
1 210
1 106
520
Index 2006 = 100
100
112
102
48
Podíl na trhu (%)
1,8
1,9
1,9
1,1
Jižní Afrika
490
851
790
700
Index 2006 = 100
100
173
161
143
Podíl na trhu (%)
0,8
1,4
1,4
1,4
Jiné
3 746
4 029
3 690
2 928
Index 2006 = 100
100
108
99
78
Podíl na trhu (%)
6,4
6,5
6,3
5,9
(100)
Jak je vidět z výše uvedených údajů, Turecko je druhým největším dovozcem po ČLR, přičemž jeho podíl na trhu je podstatný, ale relativně stabilní. Dovoz ze třetích zemí s výjimkou ČLR a Turecka snížil jejich podíl na trhu z 9 % v roce 2006 na 8,4 % v období šetření. Dopad cen tohoto dovozu na situaci výrobního odvětví Unie je uveden ve (136). a následujících bodech odůvodnění.
5. Situace výrobního odvětví Unie
5.1 Obecně
(101)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie od roku 2006 do období šetření.
(102)
Jak je vysvětleno výše, musela být použita ustanovení o výběru vzorku. Pro účely analýzy újmy byly zkoumány ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, vytížení kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, mzdy a rozsah dumpingového rozpětí) byly posouzeny na úrovni celkové výroby v Unii. V zásadě vycházejí z dotazníků předložených šesti společnostmi zařazenými do vzorku a z dalších zkrácených dotazníků. Tyto dotazníky se vztahují ke společnostem, které představují více než 80 % celkové výroby v Unii. S cílem pokrýt celou výrobu Unie byly pro zbytek výroby navíc k údajům dostupným z různých zdrojů, především údajům z podnětu a údajům shromážděným před zahájením šetření, provedeny určité extrapolace. Všechny tyto činitele byly dle možností zkontrolovány s celkovými informacemi uvedenými v příslušných statistikách.
-
Analýza mikroekonomických prvků (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a investice, výrobní náklady) byla provedena pro jednotlivé společnosti, tj. na úrovni těch výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
5.2 Makroekonomické ukazatele
5.2.1 Výroba, výrobní kapacita a vytížení kapacity
(103)
Následující tabulka ukazuje vývoj výroby, výrobní kapacity a využití kapacity na základě celkové výroby v Unii:
2006
2007
2008
Období šetření
Výroba (jednotky)
49 711
49 511
45 269
37 687
Indices 2006 = 100
100
100
91
76
Výrobní kapacita (jednotky)
53 762
53 378
53 819
51 588
Indices 2006 = 100
100
99
100
96
Vytížení kapacity (%)
92,5
92,8
84,1
73,1
Indices 2006 = 100
100
100
91
79
(104)
Jak ukazuje výše uvedená tabulka, výroba zůstala relativně stabilní ve výši okolo 49,5 milionu jednotek v roce 2006 a 2007 a poté klesla na 45,2 milionu jednotek v roce 2008 a na 37,6 milionu jednotek v období šetření, což představuje 24 % pokles za posuzované období. Míra vytížení kapacity ztratila za totéž období 19,4 procentních bodů.
(105)
Hlavní příčinou poklesu vytížení kapacity za přítomnosti snížení kapacity lze připsat pouze výraznému poklesu výroby.
5.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(106)
Níže uvedené údaje představují objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové prodejní ceny na základě všech výrobců Unie.
2006
2007
2008
Období šetření
Objem prodeje celého výrobního odvětví Unie v tis. jednotek
45 447
46 684
42 895
35 794
Index 2006 = 100
100
103
94
79
Podíl na trhu (%)
78
75
74
72
Index 2006 = 100
100
97
95
93
(107)
Prodej v EU se zvýšil ze 45,4 milionu jednotek v roce 2006 na 46,6 milionu jednotek v roce 2007 a poté klesl na 42,8 milionu jednotek v roce 2008 a na 35,7 milionu jednotek v období šetření. Celkově klesl prodej v EU za posuzované období o 21 %.
(108)
Všichni výrobci v EU postupně ztráceli podíl na trhu, a to ze 78 % v roce 2006 na 75 % v roce 2007, 74 % v roce 2008 a 72 % v období šetření. Za posuzované období to představuje celkovou ztrátu 6 procentních bodů. Čínský dovoz přitom získal přibližně 6 procentních bodů podílu na trhu.
5.2.3 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2006
2007
2008
Období šetření
Počet zaměstnanců
14 204
14 818
14 309
12 981
Index 2006 = 100
100
104
101
91
Produktivita (jednotka/zaměstnanec)
3 500
3 341
3 164
2 903
Index 2006 = 100
100
95
90
83
Roční mzdy (EUR)
22 371
20 007
18 649
18 420
Index 2006 = 100
100
89
83
82
(109)
Zaměstnanost se zvýšila z 14 204 zaměstnanců na konci roku 2006 na 14 818 zaměstnanců na konci roku 2007, poklesla na 14 309 zaměstnanců na konci roku 2008 a dále na 12 981 zaměstnanců na konci období šetření. Zejména v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření došlo ke ztrátě 328 pracovních míst odpovídajících více než jedné desetině pracovní síly za šest měsíců. Souběžně se vyvíjela produktivita z 3 500 jednotek na zaměstnance v roce 2006 na 3 341 jednotek na zaměstnance v roce 2007, 3 164 jednotek na zaměstnance v roce 2008 a 2 903 jednotek na zaměstnance v období šetření.
(110)
Pokles produktivity zejména mezi rokem 2008 a obdobím šetření lze vysvětlit tím, že úprava objemu pracovních sil neprobíhala stejným tempem jako pokles produkce. To se vysvětluje omezenou možností tohoto průmyslu, pokud jde o přeměnu nebo dočasné zastavení strojního zařízení, a vysokými náklady souvisejícími s příspěvky pro personál v případě propouštění. Šetření ukázalo, že zejména v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření zaměstnanost poklesla. Mzdové náklady se v posuzovaném období snížily. Očekává se, že efektivnost a produktivita investic výrobního odvětví Unie uskutečněných během období šetření se ve střednědobém a dlouhodobém horizontu zvýší.
5.2.4 Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(111)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
5.2.5 Smluvní prostředí
(112)
Jak je uvedeno ve (20). a následujících bodech odůvodnění, většina hliníkových kol vyrobených v Unii se prodává na základě nabídkových řízení organizovaných v průměru dva roky před uvedením nového modelu automobilu na trh. Komise proto také přezkoumala smlouvy uzavřené v posuzovaném období (které by byly plněny po skončení období šetření), aby stanovila, zda lze vyvodit nějaký závěr ohledně pravděpodobného vývoje dodávek na straně výrobního odvětví Unie po skončení období šetření. Shromážděné údaje však v této fázi neumožňují dospět k odůvodněným závěrům, a budou tedy dále přezkoumávány.
5.3 Mikroekonomické ukazatele
5.3.1 Obecné poznámky
(113)
Tři ze šesti výrobců zařazených do vzorku jsou velké skupiny s výrobními závody v několika členských státech, zatímco další tři mají menší provozy soustředěné v jednom nebo dvou členských státech. Během období šetření byly tři výrobní závody výrobců zařazených do vzorku uzavřeny, první z nich v roce 2006, druhý v roce 2008 krátce před zahájením období šetření a poslední koncem období šetření.
5.3.2 Zásoby
(114)
Údaje v následující tabulce představují objem zásob výrobního odvětví Unie na konci každého období.
2006
2007
2008
Období šetření
Zásoby (v tis. jednotek)
2 204
2 444
2 359
2 173
Index 2006 = 100
100
111
107
99
(115)
Zásoby zůstaly pod hranicí 12 % výroby. Je třeba připomenout, že tento ukazatel není příliš relevantní, protože výrobní odvětví Unie vyrábí hliníková kola do značné míry na zakázku a zásoby v určitém časovém okamžiku představují většinou zboží, které již bylo prodáno, ale nebylo dosud dodáno.
5.3.3 Prodejní ceny
(116)
Jednotkové prodejní ceny vzorku výrobců v EU byly v letech 2006-2007 stabilní a dosahovaly přibližně 49 EUR za jednotku. V roce 2008 však došlo k poklesu na 48 EUR za jednotku a v období šetření na 46,5 EUR za jednotku. Odpovídá to více než 6 % snížení za posuzované období a ukazuje to také velmi podstatný pokles v období šetření (viz tabulka v Chyba! Nenalezen zdroj odkazů bodě odůvodnění).
5.3.4. Ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a investice
(117)
Ziskovost obdobného výrobku byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku společnostmi ve vzorku byl vyjádřen jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje. Zatímco v letech 2006-2007 byla výroba ještě stále zisková, v roce 2008 a v období šetření se situace dramaticky změnila z důvodu klesajících objemů prodeje a snížení prodejních cen s nepružnou strukturou nákladů daného výrobního odvětví vyznačující se vysokými pevnými náklady.
2006
2007
2008
Období šetření
Ziskovost (%)
3,2
0,7
-1,5
-5,4
(118)
Trend investic do dotčeného výrobku u výrobců Unie ukazuje následující tabulka.
EUR
2006
2007
2008
Období šetření
Investice (v tis. EUR)
96 335
99 279
161 803
153 724
Index 2006 = 100
100
103
168
160
(119)
Tabulka ukazuje, že výrobní odvětví Unie zvýšilo své investice do dotčeného výrobku i přes klesající ziskovost. Investice se týkaly především strojního zařízení v zájmu zvýšení efektivnosti výrobního odvětví Unie. Tato zvýšení investic ukazují, že výrobní odvětví si udržovalo schopnost opatřit si kapitál.
(120)
Navzdory těmto snahám se však návratnost investic dotčeného výrobku během posuzovaného období zhroutila a v období šetření dosáhla - 40 %. Potvrzuje to pokles ziskovosti výrobního odvětví a jeho neschopnost vytvářet zisk z investic.
2006
2007
2008
Období šetření
Návratnost investic
50,8 %
12,2 %
-13,5 %
-40,8 %
Index 2006 = 100
100
24
-27
-80
Peněžní tok (jako procentní podíl obratu)
9,3 %
4,4 %
3,6 %
1,2 %
Index 2006 = 100
100
47
39
13
(121)
Výrobci zařazení do vzorku zaznamenali za posuzované období také pokles provozního peněžního toku ve výši 8,1 procentního bodu, což do značné míry odráží pokles ziskovosti. Výrazný pokles tohoto ukazatele nelze přičítat zvýšení investic, ale je nutno ji vyvozovat ze skutečnosti, že provozy vytvářely méně peněžních prostředků. Jelikož výrobní odvětví systematicky vyžaduje neustálé finanční injekce do dlouhodobého majetku, pokles peněžního toku ukazuje narůstající slabost výrobního odvětví Unie a jeho neschopnost spoléhat se na samofinancování.
5.3.5 Výrobní náklady a náklady na suroviny
(122)
Následující tabulka ukazuje vývoj průměrných nákladů na tunu dotčeného výrobku u výrobců zařazených do vzorku.
V EUR
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrné výrobní náklady (na jednotku)
49,3
49,7
50,5
49,2
(123)
Průměrné náklady zůstaly během posuzovaného období neměnné v průměrné výši přibližně 50 EUR na jednotku.
6. Závěr o újmě
(124)
Na tomto základě se vyvozuje předběžný závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu. Dokládá to rovněž počet společností nebo výrobních závodů, které byly během posuzovaného období uzavřeny (pět na trhu OEM) nebo proti kterým bylo zahájeno úpadkové řízení (21 na následném trhu a čtyři na trhu OEM).
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(125)
Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení se zkoumalo, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobena dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Dále byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby bylo zajištěno, že jakákoliv újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu.
2. Dopad dovozu z ČLR
2.1 Obecně
(126)
Existuje zřejmá časová shoda mezi nárůstem dumpingového dovozu, který získal 6 procentních bodů podílu na trhu od roku 2006 do období šetření, a souběžnou ztrátou podílu na trhu ve výši 6 procentního bodu, kterou utrpěli výrobci v Unii za totéž období. Při šetření byly také zjištěny nepříznivé účinky dumpingového dovozu, který neustále způsoboval cenové podbízení výrobců v Unii.
(127)
Jedna strana tvrdila, že podíl čínského dovozu na trhu je příliš malý, než aby způsobil podstatnou újmu. Celkový podíl na cenově citlivém trhu (a zejména pak na trhu OEM) ve výši 12 % však nelze považovat za malý.
(128)
Dále se připomíná, že objemy dovozu z ČLR vzrostly přibližně o 65 % a že jejich odhadovaný podíl na trhu se během posuzovaného období téměř zdvojnásobil. Kromě toho, jak je vysvětleno v (86). a následujících bodech odůvodnění, se dovozní ceny z ČLR snížily o 8 % (viz (89). a následující body odůvodnění) a docházelo k podstatnému cenovému podbízení (viz (93). a následující body odůvodnění). A právě prudký nárůst dovozu a zjištěné podstatné cenové podbízení jsou hlavní činitele, které je třeba v tomto případě vzít v úvahu.
(129)
Výrobní odvětví Unie reaguje na dumping působící újmu snižováním svých cen již od roku 2007. Z důvodu cenového tlaku vyvolávaného čínským dovozem nebylo výrobní odvětví Unie schopno si udržet svůj podíl na trhu ani při snížených cenách. U nabídkových řízení na trhu OEM bylo zjištěno, že levné čínské nabídky hrají klíčovou úlohu při snižování cen nabízených výrobním odvětvím Unie. Navzdory snížení cen na straně výrobního odvětví Unie však průměrná prodejní cena čínského dovozu zůstala nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Prodej výrobního odvětví Unie za posuzované období tedy významně poklesl. Vzhledem k tomu, že čínské ceny v období šetření v porovnání s rokem 2006 dále klesly, výrobní odvětví Unie muselo své ceny znovu snížit, aby se udrželo na trhu. Jeho výroba přestala být zisková - což mu neumožní ve své činnosti v průběhu času pokračovat.
(130)
Je proto zřejmé, že mezi významným nárůstem objemů dovozu za vůbec nejnižší ceny a újmou zjištěnou u výrobního odvětví Unie existuje silná vazba. V této fázi lze tedy dospět k závěru, že existuje příčinná souvislost mezi levným čínským dovozem a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
2.2 Rozdělení v rámci dotčeného výrobku podle segmentu
(131)
Byly předloženy argumenty, že trh OEM a následný trh jsou dva samostatné prodejní kanály, které se vzájemně nijak významně neovlivňují. Na tomto základě bylo zejména tvrzeno, že újma výrobního odvětví Unie, které směruje většinu svého prodeje na trh OEM (85 % u výrobců zařazených do vzorku), nemohla být způsobena čínským dovozem, který se soustředí především na následný trh a na trhu OEM se vyskytuje omezeně.
(132)
Ačkoliv se skutečně jedná o samostatné distribuční kanály, podle zjištění Komise může k určitému, ačkoliv ne přímému, vzájemnému ovlivňování docházet. Pro získání úplného obrazu situace však byly oba tyto segmenty také uvažovány samostatně.
(133)
Na následném trhu lze zjištěnou újmu s jistotou přičítat vysokým objemům levného čínského dovozu, který v tomto segmentu tvořil až 34 %. Na trhu OEM, který představuje hlavní část spotřeby EU (35 milionů jednotek z přibližně 50), je čínská přítomnost z hlediska objemů mnohem menší (nejvýše 6 %). Jak již však bylo vysvětleno, je třeba připomenout, že újmu vzniklou v souvislosti s prodejem na trhu OEM vyvolaly nízké čínské ceny, a tato újma tedy s cenou skutečně souvisí. Konkrétněji existují náznaky, že výrobci automobilů používají čínské nabídky jako srovnávací kritérium, což ve svém důsledku tlačí ceny výrobců hliníkových kol v EU v rámci nabídkových řízení dolů. Aby se výrobci v Unii udrželi na trhu, nemají ve skutečnosti jinou možnost než ustoupit a své ceny snížit.
(134)
Dále nelze vyloučit, že sestupný cenový trend na následném trhu ovlivňuje ceny na trhu OEM. Ze srovnání průměrných cen na následném trhu a na trhu OEM vyplynulo, že zatímco do roku 2007 byly ceny na trhu OEM v průměru vyšší než ceny na následném trhu, v roce 2008 a v období šetření se tato situace změnila. Dokazuje to, že cenový tlak na trh OEM je v posledních letech výraznější.
(135)
Předběžně se tedy má za to, že čínský dovoz způsobil újmu výrobnímu odvětví Unie jak na následném trhu, tak na trhu OEM. Toto zjištění bude v každém případě předmětem dalšího šetření.
3. Účinky jiných činitelů
3.1 Dopad dovozu ze třetích zemí s výjimkou ČLR
3.1.1 Dopad dovozu z Turecka
(136)
Jak je uvedeno v (99). a následujících bodech odůvodnění, je Turecko druhým největším dovozcem po Číně. Během posuzovaného období dosahoval turecký dovoz celkového podílu na trhu EU ve výši přibližně 7 %. Následující tabulka srovnává ceny dovozu ze všech třetích zemí s cenami výrobců v EU.
V EUR/jednotka
2006
2007
2008
Období šetření
Turecko
40,8
42,6
52,4
40,7
Výrobci v EU zařazení do vzorku
49,7
49,7
48
46,5
Čína
34,7
33,5
31,4
31,9
Rozdíl mezi tureckými výrobci a výrobci v EU
8,9
7,1
4,4
5,8
Rozdíl mezi čínskými výrobci a výrobci v EU
15
16,2
16,6
14,6
(137)
Během posuzovaného období byly turecké ceny neustále nižší než ceny výrobců v EU zařazených do vzorku, s výjimkou roku 2008. V období šetření dosahoval cenový rozdíl mezi tureckými výrobci a výrobci v Unii 5,7 EUR (+/- 12,3 % cen v EU), zatímco odpovídající cenový rozdíl pro Čínu dosahoval 14,5 EUR (+/- 31 %). Na tomto základě je oprávněné dospět k předběžnému závěru, že v období šetření měly nižší ceny dovozu z Turecka určitý nepříznivý dopad na situaci výrobního odvětví EU, který však nebyl natolik významný, aby mohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Číny a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.1.2 Dopad dovozu ze třetích zemí s výjimkou Turecka
(138)
Pokud jde o dovoz z jiných zemí než Číny a Turecka, jejich souhrnný podíl na trhu klesl z 9 % v roce 2006 na 8,3 % v období šetření (viz (99). bod odůvodnění). Odpovídající ceny zůstaly v tomtéž období na téměř stejné úrovni jako ceny výrobců v Unii. Na tomto základě se má za to, že dovoz ze třetích zemí s výjimkou Číny a Turecka nepřispěl k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.2 Dopad hospodářské krize
(139)
Některé strany tvrdily, že dovoz z Číny plně kompenzoval nárůst spotřeby v EU v roce 2007 a že pokles spotřeby v roce 2008 nastal ve stejnou dobu jako hospodářský pokles a současné snížení prodeje v automobilovém průmyslu. Tito činitelé byli podle tohoto argumentu klíčovými příčinami slabé výkonnosti výrobního odvětví Unie.
(140)
Hospodářská krize nepříznivě ovlivnila situaci výrobního odvětví Unie z důvodu snižující se spotřeby a účinků klesajících cen. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesla spotřeba o 14,5 %.
(141)
Výrobci hliníkových kol působí v symbióze s automobilovým průmyslem, kterého se krize vážně dotkla. Následující tabulka ukazuje vývoj objemů výroby automobilů v Evropě za posuzované období. Je pravdou, že automobily jsou vybaveny hliníkovými nebo ocelovými koly a jejich podíl je obtížné stanovit. Neexistují však žádné náznaky, že by se tento podíl během posuzovaného období významně měnil. Nelze tedy vyloučit, že by pokles objemu výroby automobilů - který se od konce roku 2008 do období šetření skutečně dramaticky snížil, měl dopad na objem prodeje výrobců hliníkových kol. Následující tabulka ukazuje, že objem výroby mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesl o více než 15 %.
V EU 27
2006
2007
2008
Období šetření
Výroba v Evropě (v tis. jednotek)
16 198
17 103
15 947
13 443
(142)
Z analýzy hospodářských ukazatelů výrobního odvětví Unie však vyplývá, že sestupný trend započal dlouho před hospodářskou krizí a časově se shodoval se začátkem pronikání čínského dovozu na trh. Údaje o ziskovosti například dokazují, že sestupný trend začal v letech 2006-2007 (pokles o 2,5 procentního bodu), pokračoval v letech 2007-2008 (další pokles o 2,2 procentního bodu) a mimořádného poklesu o 6,9 procentního bodu dosáhl mezi rokem 2008 a obdobím šetření.
(143)
Čínský dovoz pak navzdory snižující se spotřebě dále zvyšoval svou přítomnost na trhu a v období šetření dosáhl 12,4 %. Jeho objem a podíl na trhu plynule rostl a jeho ceny neustále způsobovaly cenové podbízení výrobního odvětví EU. Oprávněně by se však dalo očekávat, že krize by se měla dotknout všech tržních subjektů obdobným způsobem. Přesto, jak je vysvětleno výše, se čínský dovoz zvyšoval při cenách, které v dané situaci způsobovaly podstatné cenové podbízení v EU. Lze tedy oprávněně dospět k závěru, že pokud by hospodářská krize nenastala, objemy a podíl čínského dovozu na trhu by se zvýšily ještě více.
(144)
Na tomto základě lze oprávněně předpokládat, že hospodářský pokles, ačkoliv přispěl k újmě výrobního odvětví Unie, sám o sobě není činitelem, který by narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou. Naopak objemy dovozu z Číny by se měly za normálních okolností snížit s poklesem spotřeby, jak se stalo u dovozu z ostatních třetích zemí, a zejména u prodeje výrobního odvětví EU (který - jak se připomíná - poklesl souměřitelně se zvýšením čínského dovozu).
3.3 Dopad změn vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie
(145)
Vývozní činnost výrobců v Unii zůstala během posuzovaného období nízká (méně než 2 % celkového prodeje výrobců v EU zařazených do vzorku). Nemohla tedy mít žádný nepříznivý dopad na špatnou situaci výrobního odvětví Unie a nemohla narušit příčinnou souvislost.
3.4 Hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii a koncentrace na trhu EU
(146)
Počet výrobců hliníkových kol (přibližně třicet) působících na trhu EU naznačuje, že na trhu EU je velmi významná hospodářská soutěž, ačkoliv se tento trh vyznačuje také vysokou úrovní koncentrace průmyslu: podíl 3 největších společností na celkové výrobě činí 60 %, dalších 2 společností přibližně 8 % a 4 společností přibližně 4 %. Z dostupných údajů o výrobních objemech vyplývá, že ostatní výrobci jsou malé nebo střední podniky.
(147)
Je třeba uvést, že řada menších výrobců svou výrobu před rokem 2008, v roce 2008 a v období šetření ukončila. Mohlo by to naznačovat, že hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii - a zjevný probíhající proces koncentrace - přispěly k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Údaje šetření však ukazují, že ovlivněni nejsou jen malí výrobci. Současný vývoj ve skutečnosti ovlivňuje větší i menší výrobce obdobně. Nelze tedy dospět k závěru, že hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii významně přispěla k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.5 Preference spotřebitelů, pokud jde o ocelová a hliníková kola
(148)
Byl předložen argument, že snižující se poptávka po hliníkových kolech by mohla souviset s hospodářskou krizí a znamenat změnu v preferencích spotřebitelů, kteří by se mohli přeorientovat na levnější ocelová kola. Toto tvrzení však nebylo ničím doloženo. V této fázi a vzhledem k tomu, že nejsou evidovány žádné údaje, které by tento argument podpořily, nemohl být žádný takový vývoj potvrzen.
3.6 Sortimentní skladba
(149)
Některé strany tvrdily, že zvýšení čínského dovozu bylo důsledkem zvýšené poptávky po specifických typech kol vyráběných pomocí drahých technologií v ČLR (tj. kovaná nebo odlévaná a tvarovaná kola), která nebyla (ve významném množství) vyráběna v EU. Dovoz z ČLR tedy nemohl způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie. Šetření však stanovilo, že tento dovoz představoval pouze velmi malou část celkového dovozu z ČLR. Proto musel být uvedený argument odmítnut.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(150)
Je třeba připomenout, že v tomto případě byl zjištěn významný pokles výroby a prodeje, ztráta podílu na trhu, jakož i snížení cen vedoucí ke ztrátám výrobního odvětví Unie. Objemy dovozu z ČLR, které způsobily podstatné cenové podbízení výrobního odvětví Unie a rovněž snížení jeho podílu na trhu, se během téhož období zvýšily.
(151)
Komise také zkoumala všechny ostatní činitele, které mohly přispět k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. V tomto ohledu bylo zjištěno, že hospodářská krize, dovoz z Turecka a hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii vedoucí k procesu koncentrace mohly vzniklou újmu ovlivnit. Vyvozuje se však předběžný závěr, že jejich dopad není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou, jak je podrobně uvedeno výše.
(152)
Na základě uvedené analýzy účinků všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie byl vyvozen předběžný závěr, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(153)
V tomto případě byla zjištěna vysoká úroveň spolupráce a podpory ze strany výrobního odvětví Unie (více než 70 %). Naznačuje to, že uložení opatření je zcela zřejmě v zájmu výrobců v EU.
(154)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie trpí podstatnou újmou z důvodu účinků dumpingového dovozu způsobujícího cenové podbízení, jak je podrobně uvedeno v (93). a následujících bodech odůvodnění.
(155)
Lze očekávat, že výrobní odvětví Unie bude těžit z opatření, která by pravděpodobně zabránila dalšímu nárůstu levného dumpingového dovozu.
(156)
Pokud by opatření nebyla uložena, lze očekávat, že levný dumpingový dovoz hliníkových kol, zejména na následný trh, bude pokračovat, nebo se dokonce zvyšovat. Dále nelze vyloučit, že zvyšující se cenový tlak a pronikání na následný trh bude přinejmenším nepřímo ovlivňovat situaci na trhu OEM. V tomto ohledu bylo zjištěno, že někteří výrobci v dotčené zemi se přesunují, nebo se již přesunuli, na následný trh se středně drahými až drahými výrobky a dále pak na trh OEM - s velmi nízkými cenami. Lze očekávat, že tento vývoj bude pokračovat a velmi pravděpodobně ohrozí také velkou skupinu výrobců v Unii aktivních na trhu OEM. Jelikož finanční situace a ziskovost těchto výrobců není dostatečně silná, aby odolala dalšímu cenovému tlaku dumpingového dovozu, který je nutí nabízet výrazně nižší ceny, velmi pravděpodobně by to vedlo k postupnému zániku velkého počtu výrobců v Unii, ne-li všech.
2. Zájem dovozců
(157)
Při výběru vzorku (viz výše uvedený (13). bod odůvodnění) bylo na základě objemu dovozu vybráno 5 dovozců, kteří nejsou ve spojení, a 2 dovážející uživatelé.
(158)
Spolupráce dovozců, kteří nejsou ve spojení, obecně představuje méně než 10 % celkového objemu dovozu z ČLR.
(159)
Šetření ukázalo, že většina dovozců jsou obchodníci specializující se na autopříslušenství. Mezi nimi lze rozlišovat 2 kategorie. Jednu kategorii tvoří společnosti, které dovážejí a dále prodávají svá vlastní značková hliníková kola, jejichž výrobu zadali v ČLR. Nejsou však ve spojení s čínským vývozci. Tato kategorie dovozců má v EU obvykle nikoliv nevýznamné činnosti s „přidanou hodnotu“ (např. návrh, výzkum a vývoj), a někdy dokonce svůj vlastní distribuční řetězec s odpovídající úrovní zaměstnanosti. Druhou kategorii tvoří dovozci/distributoři, kteří jsou obchodníky zaměřujícími se více na objemy a méně na značku. Tito dovozci mají obvykle nižší nákladové struktury a méně činností s přidanou hodnotou v Unii.
(160)
Nízká úroveň spolupráce dovozců, kteří nejsou ve spojení, naznačuje, že uložení opatření by nemělo na jejich činnost žádný významný dopad. Pokud jde o spolupracující dovozce/distributory, bylo zjištěno, že následný prodej čínských hliníkových kol představuje 1 až 6 % jejich celkového obratu. Situace outsourcingových společností je složitější, protože následný prodej hliníkových kol může představovat téměř celou jejich podnikatelskou činnost. Případná opatření by na jejich činnost jistě měla dopad - i když je v této fázi obtížné posoudit přesný rozsah. Tato záležitost bude dále prověřena.
3. Zájem uživatelů
3.1 Obecně
(161)
Uživatelské dotazníky byly zaslány přibližně 20 určeným uživatelům. V rámci šetření spolupracovalo 13 výrobců automobilů. Spolupracovala také dvě sdružení zastupující uživatele a dovozce hliníkových kol pro trh OEM a následný trh.
(162)
Na základě údajů Eurostatu představuje dovoz spolupracujících uživatelů 19 % celkového dovozu z ČLR. Údaje Eurostatu neumožňují přesně stanovit, zda byl dovoz určen na trh OEM nebo na následný trh. Jak je uvedeno výše ve (133). bodě odůvodnění, bylo nicméně možné rozlišit mezi trhem OEM a následným trhem a ukázat, že trh OEM představuje 20 až 30 % celkového dovozu z ČLR. Na tomto základě lze oprávněně předpokládat, že spolupráce trhu OEM byla velmi vysoká.
(163)
Zdá se, že výrobci automobilů se obecně opírají o čínské dodávky pouze v omezené míře. Jsou-li posuzováni samostatně, spolupracující výrobci automobilů uplatňují různé obchodní modely. Někteří z Číny nedovážejí vůbec, jiní dovážejí méně než 5 %, někteří však dovážejí až 30 % své potřeby.
(164)
Dovážející i nedovážející uživatelé jsou proti opatřením. Jedním z jejich hlavních argumentů je, že výrobci automobilů mají zájem udržet různé zdroje dodávek a využívat výhod hospodářské soutěže na trhu kol. V důsledku opatření by se stali příliš závislými na omezeném počtu evropských výrobců. Jelikož však existuje významný dovoz z jiných třetích zemí, nezdá se být tento argument sám o sobě rozhodující.
3.2 Náklady na opatření
(165)
Hliníková kola představují přibližně 1 % nákladů na automobil. Opatření pro hliníková kola ve výši 20 % by tedy vedlo ke zvýšení nákladů o 0,2 %. U těch výrobců automobilů, kteří z Číny dovážejí nejvýše 5 % hliníkových kol, by celkové navýšení nákladů z hlediska celé výroby automobilů tedy představovalo 5 % z 0,2 %, tj. 0,01 %. Avšak i u těch výrobců automobilů, kteří dovážejí až 30 % hliníkových kol z Číny, by se celkové náklady zvýšily o 30 % z 0,2 %, tj. o 0,06 %. Opatření by tedy měla na náklady velmi omezený dopad. Navíc je zjevně běžné, že hliníková kola dovážená výrobci automobilů za určitou cenu (kupříkladu za 50 EUR) se koncovému zákazníkovi prodávají za cenu třikrát až čtyřikrát vyšší (tj. 200 EUR).
3.3 Náklady na změnu dodavatele
(166)
Jak je vysvětleno výše, hliníková kola určená na trh OEM se obvykle vyvíjejí 2 roky před uvedením nového modelu automobilu na trh. Jakákoliv změna dodavatele vyžaduje čas (nejméně 6 měsíců) a mohla by znamenat také dodatečné náklady na nářadí. Šetření však ukázalo, že většina výrobců automobilů své zdroje dodávek samozřejmě diverzifikuje, tj. dělí výrobu konkrétních hliníkových kol mezi 2 (nebo více) výrobce. Tento systém zadávání výroby dvěma výrobcům se vztahuje také na modely nakupované v ČLR, aby byla zajištěna bezpečnost dodávek. Zdá se tedy, že riziko nutnosti změnit dodavatele je již dáno rozhodnutím nakupovat v ČLR. Ze smluv shromážděných během šetření pak dále vyplývá, že výrobci automobilů obecně mohou smlouvu kdykoliv bez penále vypovědět.
3.4 Další argumenty předložené stranami
(167)
Některé strany tvrdily, že uložení cla na hliníková kola pocházející z ČLR by poskytlo výhodu jihokorejským výrobcům automobilů navíc k nulovému clu na dovoz automobilů podle nadcházející dohody o volném obchodu. Podle tohoto argumentu by jihokorejští výrobci automobilů měli i nadále přístup k levným čínským hliníkovým kolům, a mohli by dokonce požadovat vrácení cla na automobily vyvážené do EU (o vrácení cla uhrazeného při dovozu některých náhradních dílů pro automobily lze žádat při vývozu takovéhoto automobilu). Antidumpingové opatření na dovoz čínských hliníkových kol by evropské výrobce automobilů znevýhodnilo v hospodářské soutěži ve vztahu k jihokorejským automobilům dováženým do EU s nulovým clem.
(168)
V tomto ohledu je třeba uvést, že podíl automobilů pocházejících z Jižní Koreje na trhu v současné době představuje pouze 3 % automobilového trhu EU. Je sice obtížné předvídat vývoj dovozu korejských automobilů, ale s ohledem na velmi omezený přímý nákladový dopad opatření na výrobce automobilů v EU, nelze v této fázi dospět k závěru, že by uložení antidumpingového opatření na dovoz hliníkových kol z Číny v tomto ohledu hrálo významnou úlohu.
4. Zájem spotřebitelů
(169)
Pokud jde o dopad opatření na koncové spotřebitele, nebyl předložen žádný argument. Tato skutečnost, jakož i nízký nákladový dopad a strategie cenotvorby výrobců automobilů zjištěné během šetření hovoří proti pravděpodobnosti znatelného vlivu na spotřebitelské ceny.
5. Zájem dodavatelů
(170)
Na dodavatelský dotazník odpovědělo pět dodavatelů surovin/zařízení, kteří dodávají výrobcům hliníkových kol v Unii. Dodávají hliníkové/surové ingoty, nátěrové hmoty/podkladové nátěrové hmoty nebo nízkotlaké stroje. Pokud jde o dodavatele ingotů, prodej do výrobního odvětví Unie představuje pouze malou část jejich činnosti (méně než 6 % jejich celkového obratu), což ukazuje jejich relativně nevýrazný zájem o uložení antidumpingových opatření na dovoz hliníkových kol z Číny. U ostatních dodavatelů (strojního zařízení, nátěrových hmot nebo nízkotlakých strojů) se prodej do výrobního odvětví Unie pohybuje v rozmezí od 30 do 50 % jejich celkového obratu. Vzhledem k tomu, že tyto společnosti jsou malými a středními podniky, je životaschopnost výrobního odvětví Unie pro jejich činnost zásadní.
6. Závěr týkající se zájmu Unie
(171)
Vzhledem k výše uvedenému se vyvozuje předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz hliníkových kol pocházejících z ČLR.
G. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(172)
S ohledem na závěry týkající se dumpingu, výsledné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem z ČLR.
(173)
Pro účely stanovení výše těchto cel byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(174)
Jak je uvedeno ve (20). bodě odůvodnění, vyznačuje se trh hliníkových kol existencí dvou relativně odlišných tržních segmentů. Šetření dále zjistilo, že prodej výrobců v Unii se soustředí na trh OEM a představuje 85 % celkového prodeje výrobního odvětví Unie.
(175)
Pro účely uložení prozatímních opatření bylo tedy shledáno jako vhodné posoudit rozpětí újmy s přihlédnutím ke konkrétní situaci na trhu.
(176)
Na trhu OEM objednatelé hliníkových kol (kterými jsou výrobci automobilů) obvykle zadávají objednávky na základě nabídkového řízení. Tentýž model kola, který má být instalován na tentýž model automobilu, může tedy být - nikoliv v zanedbatelném počtu případů - objednán z různých zdrojů, často od čínského dodavatele a zároveň od dodavatele v EU. Bylo předběžně usouzeno, že toto nabídkové řízení přesně a spolehlivě odráží průměrnou cenovou konkurenci, která v období šetření existovala mezi čínskými dodavateli a dodavateli v Unii soutěžícími v rámci téhož nabídkového řízení.
(177)
Bylo tedy shledáno jako vhodné vypočíst rozpětí podbízení na základě cen zjištěných z údajů předložených výrobci v EU a čínskými vývozci v rámci jejich účasti na uvedených nabídkových řízeních.
(178)
Při výpočtu výše cla nezbytné pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout přiměřeného zisku před zdaněním. Pokud jde o výrobní náklady, byla provedena úprava o skutečnou ztrátu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie během období šetření (- 5,4 %). Dále se mělo za to, že přiměřený zisk před zdaněním, kterého by mohlo v rozumné míře dosáhnout výrobní odvětví tohoto typu z prodeje obdobného výrobku v Unii za normálních podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu, by měl být posuzován s ohledem na ziskovost dosaženou v roce 2006, která činila + 3,2 %. V uvedeném roce byly objemy dovozu z Číny skutečně ještě relativně nízké. Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie.
(179)
Rozpětí podbízení tedy činí 20,6 %.
(180)
Tento výsledek byl dále potvrzen dalším výpočtem vycházejícím ze srovnání smluv uzavřených na základě nabídkového řízení, které poskytli někteří výrobci automobilů během šetření. V případech, kdy výrobci automobilů objednali tentýž model hliníkových kol jak od čínského výrobce, tak od výrobce v EU, bylo zjištěné rozpětí podbízení s přihlédnutím k provedeným úpravám, jak je vysvětleno ve výše uvedeném (93). a následujících bodech odůvodnění, řádově stejné jako rozpětí stanovené v předchozím bodě odůvodnění.
(181)
Konstatuje se, že toto rozpětí podbízení je nižší než dumpingová rozpětí stanovená výše v (76). a následujících bodech odůvodnění, a proto by mělo sloužit jako základ pro stanovení výše cla podle pravidla nižšího cla.
(182)
Vzhledem k metodice použité v tomto případě k určení úrovně pro odstranění újmy je považováno za neproveditelné stanovit sazby individuálních antidumpingových cel podle čl. 9 odst. 5 druhé věty základního nařízení. Důvodem je zejména skutečnost, že neexistují spolehlivé údaje k provedení analýzy pro jednotlivé společnosti. Proto bylo prozatímně rozhodnuto uložit celostátní antidumpingové clo na veškerý dovoz z Číny na úrovni rozpětí podbízení ve výši 20,6 %.
2. Prozatímní opatření
(183)
S ohledem na výše uvedené se má za to, že podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení by mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo na dovoz pocházející z ČLR. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěného rozpětí újmy.
(184)
Navrhované antidumpingové clo tedy činí 20,6 %.
H. ZVEŘEJNĚNÍ
(185)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoliv stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Prozatímní antidumpingové clo se tímto ukládá na dovoz hliníkových kol pro motorová vozidla kódů KN 8701 až 8705, bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami, v současnosti kódů KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50 (kódy Taric 8708701010 a 8708705010) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranici Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 činí 20,6 %.
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, sdělit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení do jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. května 2010.
32010R0404
L 117/64
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
10.05.2010.
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 404/2010
od 10. svibnja 2010.
o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz određenih aluminijskih kotača podrijetlom iz Narodne Republike Kine
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 7.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Pokretanje postupka
(1)
Komisija je 13. kolovoza 2009. obaviješću objavljenom u Službenom listu Europske Unije (2) objavila pokretanje antidampinškog postupka u pogledu uvoza u Uniju određenih aluminijskih kotača podrijetlom iz Narodne Republike Kine („dotična zemlja” ili „NRK”).
(2)
Postupak je pokrenut na temelju zahtjeva kojeg je 30. lipnja 2009. podnijelo Udruženje europskih proizvođača kotača (EUWA) („podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača koji predstavljaju većinski udio, u ovom slučaju više od 50 % ukupne proizvodnje određenih aluminijskih kotača u Uniji. Zahtjev je sadržavao dokaz o dampingu navedenog proizvoda i o materijalnoj šteti koja je posljedica toga, što se smatralo dovoljnim opravdanjem za pokretanje postupka.
2. Stranke na koje se odnosi postupak
(3)
Komisija je o pokretanju postupka službeno obavijestila podnositelja zahtjeva, proizvođače iz Unije spomenute u zahtjevu, ostale poznate proizvođače u Uniji, proizvođače izvoznike u NRK-u, uvoznike, trgovce, korisnike, dobavljače i udruženja za koje je poznato da se postupak na njih odnosi te predstavnike NRK-a. Zainteresirane stranke dobile su priliku iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.
(4)
Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
(5)
S obzirom na veliki broj proizvođača izvoznika u NRK-u, uvoznika i proizvođača u Uniji, u obavijesti o pokretanju postupka predviđen je odabir uzoraka radi utvrđivanja dampinga i štete u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Kako bi se Komisiji omogućilo odlučivanje o tome treba li izvršiti odabir uzoraka ili ne te, ako da, sam odabir uzoraka, svi proizvođači izvoznici, uvoznici i proizvođači u Uniji pozvani su da se jave Komisiji i dostave podatke navedene u obavijesti o pokretanju postupka.
(6)
Ukupno se 36 trgovačkih društava ili grupacija povezanih trgovačkih društava („grupacije”) u NRK-u odazvalo i dostavilo tražene podatke u određenom roku. Tih 36 trgovačkih društava ili grupacija proizvodilo je i/ili izvozilo dotični proizvod na tržište Europske unije tijekom razdoblja ispitnog postupka te je izrazilo želju za uključivanjem u uzorak. Smatrali su se trgovačkim društvima koja surađuju te je razmotreno njihovo uključivanje u uzorak. Razine suradnje NRK-a, tj. postotak izvoza u EU kineskih trgovačkih društava koja surađuju u usporedbi sa cijelim kineskim izvozom u EU bio je više od 90 %.
(7)
Nakon savjetovanja s dotičnim strankama u skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe, Komisija je odabrala, u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe, uzorak na temelju najvećeg reprezentativnog obujma izvoza koji se objektivno može ispitati u vremenu na raspolaganju te također uzimajući u obzir zemljopisni raspored trgovačkih društava ili grupacija koja surađuju. Odabrani uzorak sastoji se od četiri (grupacije) trgovačkih društava koji predstavljaju 47 % izvoza u EU od 36 trgovačkih društava ili grupacija koja surađuju te oko 43 % ukupnog izvoza iz NRK u EU. Kineske vlasti i Kineska trgovačka komora složile su se s odabirom uzorka koji je izvršila Komisija, ali su zatražile uključivanje još barem dviju dodatnih (grupacija) trgovačkih društava u uzorak. Međutim, s obzirom na činjenicu da se prvotno odabrani uzorak sastojao od 20 trgovačkih društava koja pripadaju četirima grupacijama, odlučeno je da se ne može dodati još trgovačkih društava ili grupacija jer tada ne bi bilo moguće završiti ispitni postupak u propisanim rokovima.
(8)
Pet proizvođača izvoznika u NRK-u koji nisu bili uključeni u uzorak zatražilo je pojedinačno ispitivanje i dostavilo odgovarajuće podatke u danom roku, radi primjene članka 9. stavka 6. i članka 17. stavka 3. Osnovne uredbe. Međutim, s obzirom na veličinu uzorka koji se odnosio na 4 grupacije s mnogim uključenim trgovačkim društvima, Komisija zaključuje, u skladu s člankom 17. stavkom 3. Osnovne uredbe, da se ne može odobriti ni jedno pojedinačno ispitivanje proizvođača izvoznika u NRK-u koji nisu uključeni u uzorku jer bi to bilo nepotrebno opterećenje i spriječilo bi pravovremeni završetak ispitnog postupka.
(9)
Kako bi se proizvođačima izvoznicima u NRK-u omogućilo podnošenje zahtjeva za tretman tržišnog gospodarstva („MET”) ili pojedinačno ispitivanje u skladu s člankom 17. stavkom 3. Osnovne Uredbe, ako to žele, Komisija je poslala obrasce zahtjeva kineskim proizvođačima izvoznicima koji su to zatražili i kineskim vlastima.
(10)
Obavijest o pokretanju postupka poslana je za oko 40 proizvođača aluminijskih kotača u Uniji. Dobiveno je 17 odgovora. 5 grupacija trgovačkih društava uključeno je u uzorak jer je utvrđeno da su reprezentativne za ukupnu proizvodnju Unije u odnosu na obujam prodaje i proizvodnju u EU-u (više od 75 %), zemljopisnu pokrivenost i vrstu aktivnosti, tj. prodaju proizvođača izvorne opreme (OEM) i takozvanu prodaju na sekundarnom tržištu (AM), vidi uvodnu izjavu 19. i dalje za dodatne detalje. Iako je većina prodaje proizvođača iz EU-a u uzorku bila usmjerena prema segmentu OEM, 2 proizvođača u uzorku također su prodavala na segmentu AM. U uzroku su također bila zastupana i trgovačka društva koja nisu podnijela zahtjev.
(11)
Tijekom ispitnog postupka stranke su iznijele dodatne argumente o navodnim razlikama između segmenata OEM i AM. Kako bi se prikupilo više odgovarajućih podataka, odlučeno je da se uzorak proširi na još jednog (velikog) proizvođača aktivnog u segmentu AM.
(12)
Podnositelji zahtjeva su zatražili da njihovi nazivi ostanu povjerljivi zbog straha da bi se mogli suočiti s odmazdom kupaca ili konkurenata. Komisija je uzela u obzir da doista postoji značajna vjerojatnost odmazde i prihvatila je da se nazivi ne objave. Nakon pokretanja postupka, sva trgovačka društva koja surađuju pristala su na objavu svojih naziva u svojstvu društava koja surađuju, ali ne, gdje je to primjenjivo, u svojstvu podnositelja zahtjeva.
(13)
Obavijest o pokretanju postupka poslana je za oko 80 uvoznika i uvoznika/korisnika aluminijskih kotača. Dobiveno je 40 odgovora od trgovačkih društava koja predstavljaju oko jedne trećine ukupnog uvoza iz Kine. 12 tih odgovora dobiveno je od uvoznikâ, a ostatak od korisnikâ uvoznikâ. 7 trgovačkih društava bilo je uključeno u uzorak (5 uvoznika i 2 korisnika uvoznika).
(14)
Komisija je poslala upitnike za 6 proizvođača iz Unije odabranih u uzorak, proizvođačima izvoznicima u uzorku odabranom za NRK i onima koji su zatražili IT, za 7 uvoznika odabranih u uzorak. Uz to, upitnici su poslani korisnicima i drugim proizvođačima koji surađuju.
(15)
Odgovori na upitnik dobiveni su od 4 kineskih proizvođača izvoznika u uzorku i od 5 kineskih proizvođača izvoznika koja su zatražila IT u skladu s člankom 17. stavkom 3. Osnovne uredbe. Odgovori su također dobiveni od 6 proizvođača iz Unije u uzorku, 3 uvoznika nepovezanih s proizvođačem izvoznikom, od 9 drugih proizvođača iz EU-a i od 13 korisnika. Podnesci su također dobiveni od Kineske trgovačke komore te od dvaju udruženja korisnika.
(16)
Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje je smatrala potrebnima za privremeno utvrđenje dampinga, nanesene štete i interesa Unije i izvršila provjere u poslovnim prostorima sljedećih trgovačkih društava:
(a)
proizvođači iz Unije:
-
Borbet grupacija:
Borbet Solingen GmbH - Njemačka
-
Heyes Lemmerz grupacija:
-
Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. - Češka
-
Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l. - Italija
-
Ronal grupacija:
-
Ronal AG - Švicarska
-
Ronal Polska Sp. z o.o. - Poljska
-
Speedline s.r.l. - Italija
-
Mapsa S. Coop. L. - Španjolska
-
AEZ - Njemačka
-
Française de Roues S.A.S.V. - Francuska
(b)
proizvođači izvoznici i njihova povezana trgovačka društva u NRK-u:
-
Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co. Ltd. (Baoding)
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Wanfeng)
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI)
-
CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC)
(c)
povezana trgovačka društva u Uniji:
-
OZ Deutschland, Biberbach (Njemačka)
-
OZ SpA, Bassano del Grappa (Italija)
(d)
povezana trgovačka društva u Singapuru:
-
OZ Asia
-
YHI Manufacturing
(e)
korisnici:
-
Renault - Francuska
-
BMW - Njemačka
(17)
S obzirom na potrebu utvrđivanja uobičajene vrijednosti za proizvođače izvoznike kojima se ne može odobriti MET, provjera radi utvrđivanja uobičajene vrijednosti na temelju podataka iz Turske kao analogne zemlje održala se u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
(f)
proizvođači u Turskoj:
-
CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș.
-
Hayes Lemmerz İnci Aluminyum.
3. Razdoblje ispitnog postupka
(18)
Ispitni postupak dampinga i štete obuhvatio je razdoblje od 1. srpnja 2008. do 30. lipnja 2009. (razdoblje ispitnog postupka ili RIP). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2006. do kraja RIP-a (razmatrano razdoblje).
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. Dotični proizvod
(19)
Dotični proizvod definiran je kao aluminijski kotači motornih vozila s KN tarifnim brojevima 8701 do 8705, s ili bez pribora i s ili bez postavljenih guma podrijetlom iz Narodne Republike Kine (dotični proizvod), trenutačno obuhvaćeni oznakama KN ex 8708 70 10 i ex 8708 70 50.
(20)
Dotični proizvod prodaje se kroz dva distribucijska kanala: segmentu proizvođača izvorne opreme (OEM) ili takozvanom segmentu sekundarnog tržišta (AM). U OEM segmentu proizvođači automobila organiziraju natječajne postupka za aluminijske kotače (oko dvije godine prije uvođenja novog modela automobila) i uključeni su u postupku razvoja novog kotača koji će nositi njihovu robnu marku. I proizvođači iz Unije i kineski proizvođači natječu se na istim natječajima. U sektoru AM, automobilske kotače dizajniraju, razvijaju i označuju robnom markom proizvođači aluminijskih kotača da bi ih zatim prodavali trgovcima na veliko i malo, trgovačkim društvima tuning, automehaničarskim radionicama itd.
(21)
Jedan je izvoznik tvrdio da bi se aluminijski kotači namijenjeni segmentu OEM trebali isključiti iz opsega proizvoda u postupku jer se postavljaju samo na nove automobile, dok aluminijski kotači namijenjeni za segment AM služe kao zamjena kotača OEM tijekom vijeka trajanja modela automobila. Argument je sam sebi proturječan jer potvrđuje da su aluminijski kotači AM takvi da se mogu jednako ugraditi i da imaju istu uporabu kao i aluminijski kotači OEM. Zapravo se aluminijski AM kotači mogu proizvesti različitim postupcima proizvodnje (3), u svim promjerima i težinama, sa svim različitim vrstama završne obrade itd. Razlika između aluminijskih kotača OEM i AM odnosi se samo na različite distribucijske kanale, zbog čega je automobilska industrija uključena u proces razvoja i dizajniranja kotača. Također se tvrdilo da se određivanje cijena za aluminijske kotače OEM i AM razlikuje jer su za OEM vezane s promjenjivom cijenom Londonske burze metale (LME). Doista, proizvođači automobila koriste takozvanu formulu nulte cijene. Ona se sastoji od tri elemenata: (1) cijene aluminija (promjenjive, vezane za LME), (2) dodane vrijednosti, troškova prerade i (3) fiksne premije za kvalitetu. Taj način određivanja cijena prilagođen je potrebama automobilske industrije, ali troškovne komponente i za aluminijske kotače OEM i za aluminijske kotače AM su iste.
(22)
Posljedično, iako aluminijski kotači OEM i AM imaju različite distribucijske kanale, dijele iste fizičke i tehničke značajke i zamjenjivi su. Stoga se smatra da čine jedinstveni, homogeni proizvod. Uz to, aluminijski kotači se prodaju i uvoze iz Kine u značajnim količinama kroz oba prodajna kanala. U svjetlu tih nalaza, privremeno se zaključuje da isključenje aluminijskih OEM kotača iz opsega proizvoda ispitnog postupka nije opravdano.
(23)
Zainteresirana stranka tvrdila je da se kotači za go-karte trebaju isključiti jer karting-vozila ne bi bila obuhvaćena tarifnim brojevima KN 8701 do 8705. Međutim, stranka nije uspjela dokazati da se karting-vozila ne mogu uključiti u gore spomenute tarifne brojeve KN; stoga je tvrdnja privremeno odbačena.
(24)
Ista stranka je tvrdila da se kotači za terenska vozila također trebaju isključiti iz opsega proizvoda, jer bi ti kotači bili bitno različiti od kotača koji se proizvode za ostala motorna vozila. Svejedno, određena terenska vozila bi se mogla obuhvatiti tarifnim brojevima KN 8701 do 8705 pa su stoga njihovi kotači ulaze u opseg proizvoda ovog ispitnog postupka. Posljedično, ova tvrdnja je privremeno odbačena.
2. Istovjetni proizvod
(25)
Za dotični proizvod i aluminijske kotače koji se proizvode i prodaju na domaćem tržištu NRK-a i na domaćem tržištu Turske, koja je privremeno služila kao analogna zemlja, kao i za aluminijske kotače koje u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije, utvrđeno je da imaju iste osnovne fizičke, kemijske i tehničke značajke i uporabe. Stoga se navedeni proizvodi privremeno smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
C. DAMPING
1. Tretman tržišnog gospodarstva
(26)
Na temelju članka 2. stavka 7. točke (b) Osnovne uredbe, u antidampinškim ispitnim postupcima koji se odnose na uvoz podrijetlom iz NRK, uobičajena vrijednost određuje se u skladu sa stavcima 1. do 6. tog članka za proizvođače za koje je utvrđeno da ispunjavaju kriterije utvrđene u članku 2. stavku 7. točki (c) Osnovne uredbe. Ti kriteriji ukratko su određeni niže u sažetom obliku i samo radi lakšeg snalaženja:
-
poslovne odluke donose se kao odgovor na tržišne signale i bez značajnog uplitanja države, a troškovi odražavaju tržišne vrijednosti,
-
poduzeća imaju transparentan sustav osnovnih računovodstvenih podataka koje revidiraju nezavisni revizori u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima (MRS), a koji se koristi za sve potrebe,
-
ne postoje značajni poremećaji preneseni iz prijašnjeg sustava netržišnog gospodarstva,
-
zakoni o stečaju i imovini jamče pravnu sigurnost i stabilnost, i
-
konverzije deviza obavljaju se po tržišnim stopama.
(27)
U ovom ispitnom postupku sve grupacije izvoznice u uzorku zatražile su MET u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (b) Osnovne uredbe i odgovorile na obrazac zahtjeva za MET u danim rokovima.
(28)
Za sve grupacije izvoznice u uzorku Komisija je tražila sve podatke koje je smatrala potrebnima i provjerila podatke koji su dostavljeni u zahtjevu za MET u prostorijama dotičnih grupacija.
(29)
Ispitni postupak je otkrio da se MET ne može odobriti ni jednoj od četiri kineske grupacije trgovačkih društava jer ni jedna nije ispunila sve kriterije određene člankom 2. stavkom 7. točkom (c) Osnovne uredbe, zbog sljedećih razloga.
(30)
Sve grupacije izvoznice u uzorku nisu dokazale da ispunjavaju kriterij 1. zbog uplitanja države u odlukama o glavnim sirovinama (aluminiju).
(31)
Doista se čini da se u svim grupacijama u uzorku velika većina aluminija koja se koristi za proizvodnju aluminijskih kotača nabavlja na kineskom domaćem tržištu na temelju dugoročnih ugovora. Cijene se temelje na kvotama primarnog aluminija na kineskim promptnim tržištima, uvećano za naknadu za preradu (a u slučaju jednog trgovačkog društva također i na Šangajskoj terminskoj burzi (SHFE)). U tom smislu treba istaknuti da je kvota na promptnim tržištima usporedna s SHFE-om.
(32)
U tom pogledu treba naglasiti da kineska država ima glavnu ulogu u određivanju cijena primarnog aluminija i stalno se upliće u tržište na brojne načine.
(33)
Prvo, primarni aluminij za izvoz podliježe PDV-u od 17 % (dok se PDV na izvoz gotove robe vraća), uvećano za izvozni porez od 15 %.
(34)
Drugo, država se upliće u mehanizme određivanja cijena na Šangajskoj terminskoj burzi (SHFE), što je zatvorena burza za trgovačka društva registrirana u Kini i kineske građane. To uplitanje države u mehanizme određivanja cijena na SHFE-u povezano je s njezinim položajem prodavatelja primarnog aluminija i kupca kroz Ured za državne rezerve i druga državna tijela. Nadalje, država određuje dnevna ograničenja cijene pravilima SHFE-a koje je odobrio državni regulator, Kineska regulatorna komisija za vrijednosne papire (CSRC).
(35)
Drugi primjer uplitanja države je nedavni paket poticaja kineske vlade usmjeren na ograničavanje učinaka gospodarske krize. Krajem 2008. Ured za državne rezerve počeo je s programom kupnje aluminija od talionica radi pomoći njihovom poslovanju jer je globalna financijska kriza smanjila potražnju. Te državne nabave apsorbirale su većinu zaliha na domaćem tržištu, povećavajući cijene tijekom prve polovice 2009.
(36)
To se smatralo glavnim čimbenikom državnog uplitanja u odlukama poduzeća o sirovinama. Doista, trenutačni kineski sustav visokih izvoznih carina i nepostojanje povrata PDV-a za izvoz primarnog aluminija i drugih sirovina, zajedno s nepostojanjem izvoznih poreza i povrata PDV-a kod izvoza proizvoda na kraju proizvodnog lanca te državno uplitanje kod određivanja cijena na SHFE-u, suštinski su doveli do stanja u kojem su cijene kineskog aluminija i dalje posljedica državnog uplitanja. To je dovelo do stanja da su se povijesno cijene na LME značajno razlikovale od onih na kineskom tržištu (4). Između sredine 2005. i kraja 2008. LME cijene su bile značajno više od onih na kineskim tržištima, ukazujući na nedostatak bilo kakve smislene razmjene između kineskih tržišta i tržišta u ostatku svijeta.
(37)
Stoga višestruke državno uzrokovane iskrivljenosti kineskih cijena primarnog aluminija utječu na odluke kineskih proizvođača aluminijskih kotača prilikom nabave sirovina. Uz to, oni imaju prednost od tih iskrivljenja, u smislu da obično nabavljaju na kineskom tržištu od lokalnih dobavljača koristeći cijene kineskih promptnih tržišta (ili SHFE) kao mjerilo, ali također mogu kupiti određene količine po LME cijenama kada su cijene na kineskom tržištu više zbog državnog uplitanja.
(38)
Nadalje, uz opće gore opisano stanje, tri ostale grupacije ne ispunjavaju ostale zahtjeve kriterija 1. zbog značajnog državnog uplitanja u odnosu na važne poslovne odluke. Za jednu od tih grupacija, trgovačko društvo u državnom vlasništvu ima prava veta na određene glavne odluke koja nisu razmjerna njegovim udjelima u dvama trgovačkim društvima u grupaciji. Za većinu trgovačkih društava druge grupacije neke glavne odluke podliježu značajnom državnom uplitanju ili zato što su trgovačka društva u stopostotnom vlasništvu države ili zato što direktor koji predstavlja dioničara u državnom vlasništvu ima prava veta na važne odluke trgovačkog društva. Nadalje, unatoč negiranju trgovačkih društava, ispitni postupak je otkrio da lokalni državni odjel za rad ima prava veta u pogledu zapošljavanja radnika u dva takva trgovačka društva. Konačno, u slučaju treće grupacije, obitelj koja nadzire grupaciju ima veze s vladajućom strankom, a jedno od trgovačkih društava koje pripada grupaciji podliježe značajnom državnom uplitanju kod određenih značajnih odluka, s obzirom na to da direktor koji predstavlja dioničara u državnom vlasništvu ima pravo veta na značajne odluke trgovačkog društva.
(39)
Za jednu grupaciju postoji očito kršenje osnovnih računovodstvenih načela u svim njezinim trgovačkim društvima. Posebno nisu poštovani MRS 1 (prikaz financijskih izvještaja), MRS 12 (porez na dobit) i MRS 16 (imovina, postrojenja i oprema). Stoga se smatra da se financijski izvještaji nisu pripremili i revidirali u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima. Za drugu grupaciju službe Komisije su utvrdile neusklađenost s MRS 1 i MRS 31.
(40)
Za jednu grupaciju postoje jasna iskrivljenja u odnosu na prava korištenja zemljišta i stjecanje dugotrajne imovine za nekoliko trgovačkih društava i većina trgovačkih društava koja pripadaju grupaciji imale su koristi od povlaštenih poreznih režima, povrata poreza i subvencija koje predstavljaju iskrivljenja koja se od netržišnog gospodarskog sustava prenose dalje. Ta iskrivljenja bila su značajna, mjerena na primjer po prometu.
(41)
U pogledu druge grupacije u uzorku, tri njezina trgovačka društva imala su koristi od povlaštenih poreznih režima, što predstavlja iskrivljenja koja se od netržišnog gospodarskog sustava prenose dalje. Ta iskrivljenja mogu se smatrati značajnima na primjer po prometu.
(42)
Također se čini za drugu grupaciju da dva njezina trgovačka nisu u skladu s kriterijem 3. Prvo je platilo pravo korištenja zemljištem sa znatnim kašnjenjem nakon dospjelosti, bez da je moralo platiti bilo kakvu kaznu, iako su kazne bile jasno navedene u ugovoru. To je značilo izravnu potporu države (koja je konačni vlasnik zemlje) u fazi pokretanja poslovanja trgovačkog društva. Drugo trgovačko društvo je uspostavljeno nakon kupnje imovine proizvođača aluminijskih kotača u državnom vlasništvu po netržišnim uvjetima, što se odrazilo u neopravdanoj prednosti u početnoj fazi postojanja trgovačkog društva.
(43)
Grupacija je tvrdila da se kupnja imovine od proizvođača u državnom vlasništvu provela pod tržišnim uvjetima. Svejedno, stranka nije uspjela dokazati da se za cijeli postupak moglo smatrati da nema iskrivljenja prenesenih od netržišnog gospodarskog sustava.
(44)
Konačno, trgovačka društva koja pripadaju drugoj grupaciji uživala su značajna porezna izuzeća i financijsku potporu, što je imalo značajan utjecaj na njihovo financijsko stanje, mjereno na primjer po prometu.
(45)
Komisija je službeno objavila nalaze o MET-u grupacijama izvoznicama u NRK-u na koje se to odnosi, vlastima NRK-a, Kineskoj trgovačkoj komori i podnositelju zahtjeva. Također im je dana mogućnost izražavanja svojih stavova u pisanom obliku i zahtijevanja rasprave ako je bilo posebnih razloga da ih se sasluša.
(46)
Jedna grupacija je kritizirala činjenicu da Komisija nije odlučila o MET-u u roku od tri mjeseca utvrđenom u Osnovnoj uredbi, tvrdeći da su izvoznici poduzeli sve potrebne korake prije tog roka kako bi dali do znanja Komisiji o tome kakav učinak bi njezina odluka o tom statusu mogla imati na izračun dampinške marže. Drugim riječima, tvrdi se da se MET treba ocijeniti u roku od tri mjeseca uvijek kada su odgovori na antidampinški upitnik dostavljeni u tom roku. Inače postoji rizik da podaci pruženi u antidampinškom upitniku mogu imati učinak na odluku o odobravanju MET-a.
(47)
Međutim, u okolnostima ovog slučaja, treba naglasiti da se odluka o MET-u nije mogla donijeti u roku od 3 mjeseca jer je većina podataka o MET-u prikupljena tijekom posjeta radi provjere koji su završeni nakon tromjesečnog roka. U svakom slučaju, kako je gore objašnjeno, odluka da se grupacijama izvoznicama u uzorku ne odobri MET isključivo se temeljila na podrobnoj procjeni 5 relevantnih MET kriterija navedenih u članku 2. stavku 7. točki (c) Osnovne uredbe.
(48)
U odnosu na kriterij 1. tvrdilo se da doista postoji razmjena između kineskih tržišta i LME jer je bilo određenog manjeg izvoza aluminija u/iz Kine tijekom razdoblja ispitnog postupka. Taj argument ne može se prihvatiti s obzirom na razlike u razinama cijena između kineskih tržišta i LME.
(49)
U pogledu kriterija 2., otvorena su brojna pitanja u pogledu neki neusklađenosti s različitim MRS-ovima koje je Komisija utvrdila u financijskim izvještajima dvaju trgovačkih društava. Međutim, ništa u iznesenim argumentima ne dopušta zaključak da bilo koje od ta dva trgovačka društva ima jasno određene računovodstvene evidencije nezavisno revidirane u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima.
(50)
U odnosu na kriterij 3. izneseno je nekoliko argumenata. Prvo se tvrdilo da utjecaj financijske potpore, prava na zemljište i ostalih prednosti poput poreznih izuzeća nije uzrokovao značajne poremećaje financijskog stanja trgovačkih društava. Taj argument ne može se prihvatiti jer je utjecaj tih programa značajan ako se mjeri po prometu.
(51)
Također je istaknuto da brojni programi potpore i fiskalne prednosti nisu bili vezani za konkretno trgovačko društvo i stoga se ne može smatrati da su posljedica učinka prenošenja od netržišnog gospodarskog sustava. U tom pogledu treba naglasiti da se analiza za MET odnosi na to postoji li državno uplitanje ili ne, bez obzira na to je li ono vezano za neko konkretno trgovačko društvo ili nije. U svakom slučaju, činjenična osnova navoda je netočna. Doista, za prednosti koje uživaju trgovačka društva u ovom slučaju može se smatrati da su vezana za konkretno trgovačko društvo jer su sve usmjerene k određenoj vrsti trgovačkih društava: npr.: stranim trgovačkim društvima, koja su uspostavljena u određenom području i koja su provela ad hoc pregovore s lokalnim vlastima za dobivanje subvencija, kupnju domaće opreme, unaprjeđenje tehnologije, sudjelovanje na sajmovima, ulaganja u istraživanje i razvoj itd.
(52)
Konačno, navedeno je da izuzeća od poreza na dobit i odbici za strana trgovačka društva koja su stupila na snagu u 2005. ne predstavljaju poremećaj koji se od netržišnog gospodarskog sustava prenosi dalje. Takvo tumačenje ne može se prihvatiti. Doista, kriterij 3. ne odnosi se na radnje koje su vremenski ograničene (do 1998. kada je Kina počela primjenjivati pravila tržišnog gospodarstva) ili ograničene u opsegu, nego na radnje koje podrazumijevaju uplitanje države u oblikovanje poslovnog okruženja kroz mjere koje su tipične za netržišno gospodarstvo, poput diskriminatornih poreznih stopa.
(53)
Na temelju gore navedenog, ni jedno od trgovačkih društava iz NRK-a koja su zatražila MET nije moglo dokazati da ispunjava kriterije određene člankom 2. stavkom 7. točkom (c) Osnovne uredbe. Stoga se smatralo da treba odbiti MET svim tim trgovačkim društvima. Zatraženo je mišljenje Savjetodavnog odbora koji nije imao prigovora na te zaključke.
2. Individualni tretman
(54)
Prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe pristojba na razini cijele zemlje, ako takva postoji, utvrđuje se za zemlje koje su obuhvaćene člankom 2. stavkom 7. Osnovne uredbe, osim u onim slučajevima kada trgovačka društva uspiju dokazati, u skladu s člankom 9. stavkom 5. Osnovne uredbe, da su njihove izvozne cijene i količine, kao i uvjeti prodaje slobodno određeni, da su njihovi devizni tečajevi jednaki tržišnima i da bilo kakvo državno uplitanje nije takvo da omogućuje izbjegavanje mjera ako se izvoznicima dodijele različite stope pristojbe.
(55)
Sve grupacije izvoznice koje su zatražile MET također su zahtijevale individualni tretman u slučaju da im se ne odobri MET. Na temelju dostupnih podataka privremeno se utvrđuje da dvije od četiri grupacija iz NRK-a u uzorku ispunjavaju sve zahtjeve za individualni tretman. Dvama grupacijama u uzorku odbija se individualni tretman. Doista, državno uplitanje u CITIC Dicastal-u i Baoding-u je takvo da omogućuje izbjegavanje mjera ako se pojedinačnim izvoznicima dodijele različite stope pristojbe, posebno uzimajući u obzir činjenicu da te dvije grupacije imaju dva zajednička pothvata koji proizvode dotični proizvod.
(56)
Od četiri grupacija izvoznica iz NRK-a u uzroku, individualni tretman treba bi se odobriti sljedećim grupacijama:
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd.
3. Uobičajena vrijednost
3.1. Odabir analogne zemlje
(57)
Prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe, uobičajenu vrijednost za proizvođače izvoznike kojima nije odobren MET treba ustanoviti na temelju cijena na domaćem tržištu ili izračunane uobičajene vrijednosti u analognoj zemlji.
(58)
U obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da namjerava koristiti Tursku kao primjerenu analognu zemlju za potrebe određivanja uobičajene vrijednosti, a zainteresirane stranke pozvane su da to komentiraju.
(59)
Samo je jedan izvoznik prigovorio tom izboru i predložio je Maleziju kao alternativnu zemlju, ali je u kasnijoj fazi naveo da malezijska trgovačka društva ne žele surađivati s Komisijom.
(60)
Komisija je ispitala je li Turska razuman izbor za analognu zemlju. Zaključeno je da je Turska, s pet nacionalnih proizvođača i značajnim uvozom iz trećih zemalja, tržište s visokim stupnjem tržišnog natjecanja. Nadalje, nije bilo značajnih razlika u proizvodnom procesu između proizvođača u Turskoj i u Narodnoj Republici Kini. Uzimajući u obzir gore navedeno, ispitni postupak nije dao ni jedan razlog zbog kojeg se Turska ne bi smatrala prikladnom za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti. Nadalje, turski proizvođači prodaju vrste proizvoda usporedive s onima koje izvozi NRK.
(61)
Dva proizvođača u Turskoj odgovorila su na upitnik poslan svim proizvođačima aluminijskih kotača u Turskoj.
(62)
Podaci dostavljeni u odgovorima turskih proizvođača koji surađuju provjereni su na licu mjesta i utvrđeno je da su pouzdani i da se na njima može temeljiti uobičajena vrijednost.
(63)
Stoga se privremeno zaključuje da je Turska primjerena i razumna analogna zemlja u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe.
3.2. Utvrđivanje uobičajene vrijednosti
(64)
U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe, uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju provjerenih podataka dobivenih od proizvođača u analognoj zemlji kako je navedeno u nastavku:
(65)
Dotični proizvod prodavao se u reprezentativnim količinama na turskom domaćem tržištu.
(66)
Analizirano je može li se smatrati da se prodaje u uobičajenom tijeku trgovine u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu za svaku vrstu proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka.
(67)
Kada je obujam prodaje vrste proizvoda, prodan po neto prodajnoj cijeni jednakoj ili višoj od izračunanog troška proizvodnje, iznosio više od 80 % ukupnog obujma prodaje navedene vrste, te kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila jednaka trošku proizvodnje ili viša od njega, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni. Navedena je cijena izračunana kao ponderirani prosjek cijena cjelokupne prodaje na domaćem tržištu iste vrste ostvarene tijekom RIP-a, bez obzira na to je li prodaja bila profitabilna ili ne.
(68)
Kada obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda iznosi 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje navedene vrste, ili kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila ispod troška proizvodnje, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni, izračunanoj kao ponderirani prosjek profitabilne prodaje samo navedene vrste.
(69)
Za jednu vrstu proizvoda gdje nije bilo profitabilne prodaje, uobičajena vrijednost se temeljila na troškovima proizvodnje vrste proizvoda koja se prodaje na domaćem tržištu, uvećano za prodajne, opće i administrativne troškove („POA troškovi”) i razumne vrijednosti dobiti na domaćem tržištu.
(70)
Konačno, za ograničeni broj vrsta proizvoda, uobičajena vrijednost izračunana je na temelju uobičajene vrijednosti za usporedivu vrstu proizvoda s prilagodbama za fizičke razlike.
3.3. Izvozne cijene
(71)
U svim slučajevima kad se dotični proizvod izvozio nezavisnim kupcima u Uniji, izvozna cijena utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe, tj. na temelju izvoznih cijena koje su plaćene ili koje treba platiti.
(72)
U slučajevima kada je prodaja obavljena putem povezanog uvoznika ili trgovca, izvozne cijene izračunane su u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe na temelju cijena preprodaje tog povezanog uvoznika/trgovca prvim nezavisnim kupcima u Uniji. Izvršene su prilagodbe cijena za sve troškove koji su nastali između uvoza i ponovne prodaje, uključujući prodajne, opće i administrativne troškove i dobit. U pogledu marže dobiti, korištena je dobit koju je ostvario nepovezani uvoznik/trgovac dotičnog proizvoda, budući da se stvarna dobit povezanog uvoznika/trgovca nije smatrala pouzdanom zbog odnosa između proizvođača izvoznika i povezanog uvoznika/trgovca.
3.4. Usporedba
(73)
Uobičajena vrijednost i izvozne cijene uspoređene su s obzirom na cijene franko tvornica. Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, odgovarajuće su se uvažile prilagodbe cijene na temelju razlika koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe.
(74)
Usporedba cijena između kotača koji se izvoze iz NRK-a i onih koje na turskom tržištu prodaju turski proizvođači koji surađuju provedena je razlučivanjem prodaje OEM-ima i prodaje na sekundarnom tržištu.
(75)
Pored gore navedenog, odgovarajuće prilagodbe u pogledu prijevoza, osiguranja, manipuliranja i popratnih troškova, pakiranja, kredita, posrednih poreza i bankovnih naknada odobrene su u svim slučajevima u kojima je utvrđeno da su opravdane, točne i popraćene provjerenim dokazima.
4. Dampinške marže
4.1. Za proizvođače izvoznike u uzorku koji surađuju i kojima je odobren IT
(76)
Za dva trgovačka društva u uzorku kojima je odobren IT, dampinške marže utvrđene su usporedbom ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti utvrđene za turske proizvođače koji su u potpunosti surađivali i ponderirane prosječne izvozne cijene u Uniju svakog trgovačkog društva, kako je predviđeno člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe.
(77)
Dampinške marže, izražene kao postotak uvozne cijene na granici Europske unije, carina neplaćena, su sljedeće:
Trgovačko društvo
Dampinška marža
YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd
36,7 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd
61,8 %
4.2. Za sve ostale proizvođače izvoznike koji surađuju
(78)
Dampinška marža za trgovačka društva u uzorku kojima nije odobren MET ili IT i za trgovačka društva koja surađuju, a koja nisu u uzroku, izračunana je kao ponderirani prosjek rezultata svih trgovačkih društava u uzorku. Za dva trgovačka društva kojima nije odobren MET ili IT izračuni su obavljeni na isti način kako je opisano u stavku 76. Dampinška marža, izražena kao postotak uvozne cijene na granici Europske unije, carina neplaćena, iznosi 48,7 %.
4.3. Za sve ostale proizvođače izvoznike
(79)
S obzirom na to da je suradnja iz NRK-a bila vrlo visoka, dampinška marža na razini cijele zemlje primjenjiva na sve ostale izvoznike u NRK-u izračunana je korištenjem najviše dampinške marže utvrđene na temelju transakcija koje je obavio jedan proizvođač izvoznik koji surađuje. Stoga preostala dampinška marža, izražena kao postotak uvozne cijene na granici Europske unije, carina neplaćena, iznosi 69,3 %.
D. ŠTETA
1. Proizvodnja Unije
(80)
Aluminijske kotače proizvodi oko 30 trgovačkih društava, smještenih u brojnim zemljama EU-a. Trgovačka društva koja su poduprla zahtjev i surađivala u ispitnom postupku predstavljala su više od 85 % ukupne proizvodnje u Uniji u RIP-u.
(81)
Ukupna proizvodnja Unije i potpora ispitnom postupku utvrđeni su na temelju svih dostupnih podataka, uključujući podatke dostavljene u zahtjevu, podatke prikupljene od proizvođača iz Unije prije i nakon pokretanja ispitnog postupka, podatke dobivene od proizvođača u uzorku i ostalih proizvođača koji surađuju. Ti su podaci omogućili potvrdu postojanja i razine proizvodnje također i onih proizvođača koji nisu surađivali u ispitnom postupku.
(82)
Za jednog proizvođača u uzorku utvrđeno je da uvozi i preprodaje dotični proizvod iz NRK-a na tržištu Unije. Međutim, u usporedbi s njegovom ukupnom prodajom, uvoz ostaje zanemariv i ne utječe na njegovu kvalifikaciju proizvođača iz Unije.
2. Potrošnja Unije
(83)
Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja Unije razvijala se kako slijedi.
Potrošnja Unije
2006.
2007.
2008.
RIP
Jedinice u tisućama
58 607
62 442
58 313
49 508
Indeks (2006 = 100)
100
107
99
84
(84)
Potrošnja Unije (5) utvrđena je dodavanjem uvoza prema podacima Eurostata na prodaju proizvođača iz Unije u EU-u. Uvoz aluminijskih kotača obuhvaćen je s 2 ex KN oznakama koje također uključuju druge proizvode. Radi utvrđivanja dijela aluminijskih kotača pod svakom oznakom KN, njihov udio uvezen pod oznakama KN 8708 70 10 i 8708 70 50 utvrđen je za svaku zemlju pojedinačno na temelju metodologije koja je preporučena u zahtjevu. Budući da je uvoz zabilježen po težini, konverzija u jedinice također je izvršena u skladu s metodologijom predloženom u zahtjevu (korištenjem prosječne težine po jedinici). Ti podaci su uspoređeni i potvrđeni s podacima koje su dostavili kineski izvoznici u uzorku. Isporuke u EU izračunane su dodavanjem onih koje su obavili proizvođači Unije u uzorku na one koje su obavili ostali proizvođači (podaci su prikupljeni u fazi prije pokretanja postupka, iz zahtjeva, određene procjene učinjene su na temelju podataka proizvođačâ u uzorku).
(85)
Ukupno, potrošnja se smanjila za 15,5 % tijekom razmatranog razdoblja, ali imala je neujednačeno kretanje, s velikim smanjenjem od 15,1 % između 2008. i RIP-a. Povećala se s 58,6 milijuna jedinica u 2006. na 62,4 milijuna jedinica u 2007., da bi zatim pala na 58,3 milijuna jedinica u 2008. i na 49,5 milijuna jedinica u RIP-u.
3. Uvoz iz NRK-a
3.1. Obujam i tržišni udio uvoza dotičnog uvoza
(86)
Razvoj uvoza iz NRK-a, u obujmu i tržišnom udjelu, bio je sljedeći:
Obujam uvoza u tisućama jedinica
2006.
2007.
2008.
RIP
NRK
3 703
5 144
5 809
6 137
Indeks (2006 = 100)
100
139
157
166
Tržišni udio (%)
6,3
8,2
10
12,4
Izvor: Eurostat i podaci o prodaji proizvođača Unije u Uniji
(87)
Obujam kineskog uvoza povećao se s 3,7 milijuna jedinica u 2006. na 5,1 milijuna jedinica u 2007., 5,8 milijuna jedinica u 2008. i 6,1 milijuna jedinica u RIP-u. Tako se povećao više od 66 % između 2006. i RIP-a.
(88)
Tržišni udio kineskog uvoza udvostručio se. Povećao se s 6,3 % u 2006. na 8,2 % u 2007., na 10 % u 2008. i 12,4 % u RIP-u. Ukupno, kineski uvoz stekao je 6,1 postotnih bodova tržišnog udjela tijekom razmatranog razdoblja.
3.2. Cijene uvoza
(89)
Donja tablica uspoređuje prosječne kineske uvozne cijene (temeljene na Eurostatu jer se upitnici za izvoznike odnose samo na RIP, a ne i na prethodne godine) i prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku.
Eura po jedinici
2006.
2007.
2008.
RIP
Kina
34,7
33,5
31,4
31,9
Proizvođači iz EU-a u uzorku
49,7
49,7
48
46,5
Razlika
15
16,2
16,6
14,6
(90)
Prosječne uvozne cijene iz NRK-a stalno su padale između 2006. i 2008. za 9,5 %, da bi se zatim blago povećale u RIP-u za 0,5 %. Tijekom razmatranog razdoblja cijene su pale za 8 %.
(91)
Na temelju ove cjenovne usporedbe, može se zaključiti da su kineske uvozne cijene, ukupno gledano, bile stalno i značajno ispod cijena proizvođača u uzorku tijekom razmatranog razdoblja, što je prisiljavalo potonje na značajno smanjenje svojih cijena.
3.3. Sniženje cijene
3.3.1. Opće napomene
(92)
Ovaj slučaj obilježen je podjelom po segmentima u dva distribucijska kanala, tj. segment OEM i segment AM. Uz to, većina prodaje proizvođača iz Unije usmjerena je na OEM segment, dok je kineski uvoz usmjeren uglavnom na segment AM (oko 70 % uvoza iz NRK-a). Stoga postoji asimetrija u kanaliziranju segmenata prodaje od industrije Unije s jedne strane i kineskog uvoza s druge strane.
3.3.2. Sniženje cijena
(93)
Provedena je usporedba prodajnih cijena na tržištu Unije između cijena industrije Unije u uzorku i uvoza iz dotične zemlje. Odgovarajuće prodajne cijene industrije Unije u uzorku su cijene prema nezavisnim kupcima, prema potrebi prilagođene na razinu franko tvornica, tj. bez troškova vozarine u Uniji i nakon odbitka popusta i rabata.
(94)
Te su cijene uspoređene s cijenama koje su naplaćivali kineski proizvođači izvoznici bez popusta i prema potrebi prilagođene cijenama CIF na granici Unije s odgovarajućom prilagodbom za troškove carinjenja i troškove nakon uvoza.
(95)
Usporedba je pokazala da se tijekom RIP-a uvoz dotičnog proizvoda prodavao u Uniji po cijenama koje su snižavale cijene industrije Unije, izraženo kao postotak potonjeg između 22 i 37 %, temeljeno na podacima koje su podnijeli proizvođači izvoznici koji surađuju. Po toj razini sniženja cijena i negativnom razvoju cijena industrije Unije jasno je da je došlo do značajnog pada cijena.
(96)
Neke su stranke tvrdile da se razina sniženja cijena treba izračunati samo u odnosu na komponentu „dodane vrijednosti” (isključujući trošak aluminija). Doista, korištenjem te metodologije došlo bi se do još više razine sniženja cijena. Međutim, s obzirom na to da su razine sniženja izračunane u odnosu na punu cijenu već bile značajne, ta metoda nije dalje istražena.
(97)
Visoka razina sniženja cijena zajedno s padom cijena (vidi uvodnu izjavu 89. i dalje) na strani industrije Unije pokazuje izraženi učinak dampinga u ovom slučaju.
(98)
Kako bi se preduhitrila bilo kakva moguća pitanja o razlikama između dvaju segmenata, odvojena analiza je na temelju iste metodologije kako je opisano gore provedena za oba segmenta. Sniženje cijena ostaje značajno kod oba ta segmenta (između 13 i 30 % za prodaju OEM i između 56 i 63 % za prodaju AM).
4. Uvoz iz trećih zemalja, osim NRK-a
(99)
Sljedeća tablica prikazuje razvoj uvoza iz trećih zemalja, osim NRK-a.
Obujam uvoza u tisućama jedinica
2006.
2007.
2008.
RIP
Turska
4 140
4 522
4 021
3 426
Indeks (2006 = 100)
100
109
97
83
Tržišni udio (%)
7,1
7,2
6,9
6,9
Norveška
1 079
1 210
1 106
520
Indeks (2006 = 100)
100
112
102
48
Tržišni udio (%)
1,8
1,9
1,9
1,1
Južna Afrika
490
851
790
700
Indeks (2006 = 100)
100
173
161
143
Tržišni udio (%)
0,8
1,4
1,4
1,4
Ostali
3 746
4 029
3 690
2 928
Indeks (2006 = 100)
100
108
99
78
Tržišni udio (%)
6,4
6,5
6,3
5,9
(100)
Kao što je vidljivo gore, Turska je drugi najveći uvoznik nakon NRK-a sa značajnim, ali relativno stabilnim tržišnim udjelom. Uvoz iz trećih zemalja, pored NRK-a i Turske, smanjio je svoj tržišni udio s 9 % u 2006. na 8,4 % u RIP-u. Utjecaj cijena tog uvoza na stanje industrije Unije obrađuje se u uvodnim izjavama 136. i dalje.
5. Stanje industrije Unije
5.1. Općenito
(101)
U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe, ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključilo je evaluaciju svih gospodarskih čimbenika i pokazatelja koji su bili od utjecaja na stanje industrije Unije od 2006. do RIP-a.
(102)
Kako je objašnjeno gore, morale su se primijeniti odredbe o odabiru uzoraka. Za potrebe analize štete, pokazatelji štete analizirani su na sljedeće dvije razine.
-
Makroekonomski pokazatelji (proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, zaposlenost, produktivnost, plaće i veličina dampinških marža) utvrđeni su na razini cjelokupne proizvodnje Unije. Prvenstveno proizlaze iz upitnika koje je dostavilo šest trgovačkih društava u uzorku i iz dodatnih kratkih upitnika. Ti se upitnici odnose na trgovačka društva koja predstavljaju više od 80 % ukupne proizvodnje u Uniji. Radi obuhvaćanja cjelokupne proizvodnje u Uniji, izvršene su određene ekstrapolacije za preostalu proizvodnju, uz dostupne podatke iz raznih izvora, prvenstveno podataka iz zahtjeva i podataka prikupljenih u fazi prije pokretanja postupka. Svi ti čimbenici su kad god je to bilo moguće uspoređeni s ukupnim podacima iz relevantne statistike.
-
Analiza mikroekonomskih elemenata (zaliha, prodajnih cijena, profitabilnosti, novčanog toka, povrata ulaganja, sposobnosti prikupljanja kapitala i ulaganja, troškova proizvodnje) provedena je za pojedinačna trgovačka društva, tj. na razini onih proizvođača iz Unije koji su bili uključeni u uzorak.
5.2. Makroekonomski pokazatelji
5.2.1. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(103)
Donja tablica prikazuje razvoj proizvodnje, proizvodnog kapaciteta i iskorištenosti kapaciteta na temelju ukupne proizvodnje Unije:
2006.
2007.
2008.
RIP
Proizvodnja u jedinicama
49 711
49 511
45 269
37 687
Indeksi 2006 = 100
100
100
91
76
Proizvodni kapacitet u jedinicama
53 762
53 378
53 819
51 588
Indeksi 2006 = 100
100
99
100
96
Iskorištenost kapaciteta u %
92,5
92,8
84,1
73,1
Indeksi 2006 = 100
100
100
91
79
(104)
Kao što je vidljivo u gornjoj tablici, proizvodnja je ostala relativno stabilna na oko 49,5 milijuna jedinica u 2006. i 2007. pa je zatim pala na 45,2 milijuna jedinica u 2008. i 37,6 milijuna jedinica u RIP-u, što je smanjenje od 24 % tijekom razmatranog razdoblja. Stopa iskorištenosti kapaciteta pala je za 19,4 postotnih bodova tijekom istog razdoblja.
(105)
Glavni uzrok smanjenja iskorištenosti kapaciteta, uz istovremeno smanjenje kapaciteta, može se jedino pripisati značajnom smanjenju proizvodnje.
5.2.2. Obujam prodaje i tržišni udio
(106)
Donji podaci pokazuju obujam prodaje, tržišni udio i prosječne jedinične prodajne cijene na temelju svih proizvođača u Uniji.
2006.
2007.
2008.
RIP
Obujam prodaje cijele industrije Unije u tisućama jedinica
45 447
46 684
42 895
35 794
Indeksi 2006 = 100
100
103
94
79
Tržišni udio (%)
78
75
74
72
Indeksi 2006 = 100
100
97
95
93
(107)
Prodaja EU-a povećala se s 45,4 milijuna jedinica u 2006. na 46,6 milijuna jedinica u 2007. i zatim pala na 42,8 milijuna jedinica u 2008. i 35,7 milijuna jedinica u RIP-a. Ukupno, prodaja EU-a je tijekom razmatranog razdoblja pala za 21 %.
(108)
Svi proizvođači u EU-u stalno su gubili tržišni udio, s 78 % u 2006. na 75 % u 2007., 74 % u 2008. i 72 % u RIP-u. To je ukupni gubitak od 6 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja. U isto vrijeme kineski uvoz je stekao oko 6 postotnih bodova tržišnog udjela.
5.2.3. Zaposlenost, produktivnost i plaće
2006.
2007.
2008.
RIP
Broj zaposlenika
14 204
14 818
14 309
12 981
Indeksi 2006 = 100
100
104
101
91
Produktivnost (jedinica po zaposleniku)
3 500
3 341
3 164
2 903
Indeksi 2006 = 100
100
95
90
83
Godišnje plaće u eurima
22 371
20 007
18 649
18 420
Indeksi 2006 = 100
100
89
83
82
(109)
Zaposlenost se povećala s 14 204 zaposlenika na kraju 2006. na 14 818 zaposlenika na kraju 2007., smanjila se na 14 309 zaposlenika na kraju 2008. i dodatno se smanjila na 12 981 zaposlenika na kraju RIP-a. Posebno je između 2008. i RIP-a bio gubitak 1 328 radnih mjesta što odgovara više od jednoj desetini radne snage u šest mjeseci.
(110)
Istovremeno, produktivnost se kretala od 3 500 jedinica po zaposleniku u 2006. do 3 341 jedinica po zaposleniku u 2007., 3 164 jedinica po zaposleniku u 2008. i 2 903 jedinica po zaposleniku u RIP-u. Pad produktivnosti posebno između 2008. i RIP-a može se objasniti činjenicom da se smanjenje radne snage nije odvijalo istom brzinom kao i pad proizvodnje. To se objašnjava ograničenom mogućnošću industrije za preoblikovanjem ili privremenim prestankom rada strojeva i velikim troškovima vezanim za doprinose za osoblje u slučaju otpuštanja. Ispitni postupak je pokazao da se posebno između 2008. i RIP-a zaposlenost smanjila. Trošak plaća smanjio se u razmatranom razdoblju. Za ulaganja koja je izvršila industrija Unije tijekom RIP-a očekuje se da će dodatno povećati njezinu učinkovitost i produktivnost srednjoročno i dugoročno.
5.2.4. Visina stvarne dampinške marže
(111)
Dampinške marže navedene su dolje u odjeljku o dampingu. Sve utvrđene marže su značajno iznad de minimis razine. Nadalje, s obzirom na obujam i cijene dampinškog uvoza, učinak stvarne marže dampinga ne može se smatrati zanemarivim.
5.2.5. Stanje u pogledu ugovora
(112)
Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 20. i dalje, većina aluminijskih kotača proizvedenih u Uniji prodaju se kroz postupke natječaja organizirane u prosjeku dvije godine prije uvođenja novog modela automobila. Komisija je stoga također ispitala i ugovore sklopljene u razmatranom razdoblju (koji bi se izvršavali nakon RIP-a) kako bi utvrdila može li se doći do nekih zaključaka o vjerojatnom razvoju isporuka na strani industrije Unije nakon RIP-a Međutim, prikupljeni podaci ne omogućuju dovoljno utemeljene zaključke u ovoj fazi pa će se zato dodatno ispitati.
5.3. Mikroekonomski pokazatelji
5.3.1. Opća napomena
(113)
3 od 6 proizvođača u uzroku su velike grupacije s proizvodnim postrojenjima u nekoliko država članica, dok ostala tri imaju manje strukture koncentrirane u jednoj ili dvije države članice. Tijekom razdoblja koje se ispituje, 3 proizvodna pogona proizvođačâ u uzroku su zatvorena, prvi u 2006., drugi u 2008. netom prije RIP-a i posljednji prema kraju RIP-a.
5.3.2. Zalihe
(114)
Donji podaci prikazuju obujam zaliha proizvođača Unije u uzorku na kraju svakog razdoblja:
2006.
2007.
2008.
RIP
Zalihe u tisućama jedinica
2 204
2 444
2 359
2 173
Indeks (2006 = 100)
100
111
107
99
(115)
Zalihe su ostale ispod 12 % proizvodnje. Podsjeća se da ovaj pokazatelj nije jako relevantan jer se proizvodnja aluminijskih kotača industrije Unije odvija u velikoj mjeri prema narudžbi; zalihe u određenom trenutku većinom su roba koja je prodana, ali nije još isporučena.
5.3.3. Prodajne cijene
(116)
Jedinične prodajne cijene proizvođača iz EU-a u uzorku bile su stabilne u 2006. i 2007. na oko 49 eura po jedinici, ali su se smanjile na 48 eura po jedinici u 2008. i 46,5 eura po jedinici u RIP-u. To odgovara smanjenju od preko 6 % tijekom razmatranog razdoblja te također pokazuje vrlo značajan pad u RIP-u (vidi tablicu kod uvodne izjave 89.).
5.3.4. Profitabilnost, novčani tok, povrat ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala i ulaganja
(117)
Profitabilnost za istovjetni proizvod utvrđena je izražavajući neto dobit prije oporezivanja za prodaju trgovačkih društava u uzorku istovjetnog proizvoda kao postotak prihoda od te prodaje. Iako je profitabilnost za 2006. i 2007. još uvijek bila iznad nule, stanje se drastično promijenilo u 2008. i RIP-u zbog kombinacije sve manjeg obujma prodaje i smanjenja prodajnih cijena, s neelastičnom strukturom troškova industrije s visokim fiksnim troškovima.
2006.
2007.
2008.
RIP
Profitabilnost (%)
3,2
0,7
-1,5
-5,4
(118)
Kretanje ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku u dotični proizvod prikazano je u sljedećoj tablici.
Eura
2006.
2007.
2008.
RIP
Ulaganja u tisućama eura
96 335
99 279
161 803
153 724
Indeksi 2006 = 100
100
103
168
160
(119)
Tablica pokazuje da je industrija Unije povećala svoja ulaganja u dotični proizvod, iako suočena s padajućom profitabilnošću. Ulaganja su uglavnom izvršena u strojeve radi povećanja učinkovitosti. Ta povećana ulaganja pokazuju da je industrija i dalje bila sposobna prikupiti kapital.
(120)
Međutim, unatoč tim naporima, povrat ulaganja (ROI) za dotični proizvod znatno je pao tijekom razmatranog razdoblja, dosegnuvši - 40 % u RIP-u. To potvrđuje pogoršanje profitabilnosti industrije i njezinu nemogućnost stvaranja dobiti od ulaganja.
2006.
2007.
2008.
RIP
Povrat ulaganja (ROI)
50,8 %
12,2 %
-13,5 %
-40,8 %
Indeksi 2006 = 100
100
24
-27
-80
Novčani tok (kao postotak prometa)
9,3 %
4,4 %
3,6 %
1,2 %
Indeksi 2006 = 100
100
47
39
13
(121)
Proizvođači iz uzorka imali su također i pad operativnog novčanog toka od 8.1 postotna boda tijekom razmatranog razdoblja, što u velikoj mjeri odražava smanjenje profitabilnosti. Smanjenje tog pokazatelja ne može se pripisati povećanju ulaganja, nego se treba gledati u operativnom poslovanju koje stvara manje novčanih sredstava. Zapravo, kako industrija strukturno zahtijeva stalno unošenje novca za dugotrajnu imovinu, pad novčanog toka otkriva povećanu slabost industrije Unije i njezinu nemogućnost oslanjanja na vlastito financiranje.
5.3.5. Proizvodni troškovi i trošak sirovina
(122)
Donja tablica prikazuje razvoj prosječnog troška po toni dotičnog proizvoda za proizvođače u uzorku.
U eurima
2006.
2007.
2008.
RIP
Prosječni trošak proizvodnje (po jedinici)
49,3
49,7
50,5
49,2
(123)
Prosječni trošak ostao je stabilan tijekom razmatranog razdoblja na razini od prosječno oko 50 eura po jedinici.
6. Zaključak o šteti
(124)
Na tim temeljima, privremeno se zaključuje da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu. Zaključak dodatno podupiru brojna trgovačka društva ili proizvodni pogoni koji bi se zatvorili (5 u segmentu OEM) ili koji bi bili u postupcima insolventnosti (21 u segmentu AM i 4 u segmentu OEM) tijekom razmatranog razdoblja.
E. UZROČNOST
1. Uvod
(125)
U skladu s člankom 3. stavkom 6. i 7. Osnovne uredbe, ispitano je je li dampinški uvoz iz dotičnih zemalja uzrokovao materijalnu štetu koju je pretrpjela industrija Unije. Nadalje, ostali poznati čimbenici osim dampinškog uvoza koji su možda nanijeli štetu industriji Unije ispitani su kako bi se osiguralo da se bilo kakva šteta koju su uzrokovali ti čimbenici na pripiše dampinškom uvozu.
2. Utjecaj uvoza iz NRK-a
2.1. Općenito
(126)
Postoji jasna vremenska podudarnost između povećanja dampinškog uvoza koji je stekao 6 postotnih bodova tržišnog udjela između 2006. i RIP-a i istovremenog gubitka tržišnog udjela od 6 postotnih bodova kojeg su pretrpjeli proizvođači u Uniji tijekom istog razdoblja. Ispitni postupak je također utvrdio postojanje negativnih cjenovnih učinaka dampinškog uvoza, što je stalno smanjivalo cijene proizvođača u Uniji.
(127)
Jedna je stranka tvrdila da je tržišni udio kineskog uvoza premali da bi uzrokovao materijalnu štetu. Međutim, ukupni tržišni udio od 12 % na cjenovno osjetljivom tržištu (a posebno u segmentu OEM) ne može se smatrati malim.
(128)
Nadalje se podsjeća da se obujam uvoza iz NRK-a povećao za oko 65 % i njegov procijenjeni tržišni udio se gotovo udvostručio tijekom razmatranog razdoblja. Uz to, kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 86. i dalje, uvozne cijene iz NRK-a su pale za 8 % (vidi uvodnu izjavu 89. i dalje) i došlo je do značajnog sniženja cijena (vidi uvodnu izjavu 93. i dalje). Doista, utvrđeno naglo povećanje uvoza i značajno sniženje cijena su glavni čimbenici koji se trebaju razmotriti u ovom slučaju.
(129)
Industrija Unije je reagirala na šteti damping snižavajući svoje cijene od 2007. Međutim, zbog cjenovnog pritiska kojeg je izvršio kineski uvoz, industrija Unije nije bila u stanju zadržati svoj tržišni udio čak ni sa smanjenim cijenama. U natječajnim postupcima na segmentu OEM, utvrđeno je da su kineske ponude s niskom cijenom imale ključnu ulogu u smanjenju cijena koje je nudila industrija Unije. Međutim, unatoč smanjenju cijena od strane industrije Unije, prosječna prodajna cijena kineskog uvoza ostala je niža od cijena industrije Unije. Posljedično, prodaja industrije Unije značajno je pala u razmatranom razdoblju. S obzirom na to da su kineske cijene u RIP-u dodatno pale u usporedbi s 2006., industrija Unije je ponovno morala smanjiti svoje cijene kako bi mogla nastaviti s poslovanjem. Njezina profitabilnost je pala ispod praga profitabilnosti što joj s vremenom neće dopustiti nastavak njezinog poslovanja.
(130)
Stoga je očito da postoji snažna veza između značajnog povećanja obujma uvoza po sve nižim cijenama i štete uočene kod industrije Unije. Stoga se u ovoj fazi može zaključiti da postoji uzročno-posljedična veza između kineskog uvoza s niskom cijenom i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije.
2.2. Podjela dotičnog proizvoda na segmente
(131)
Tvrdilo se da su OEM i AM dva odvojena prodajna kanala, bez ikakve značajne interakcije među njima. Na tom temelju, posebno se tvrdilo da šteta industrije Unije, koja usmjerava većinu svoje prodaje prema segmentu OEM (85 % za proizvođače u uzorku), nije mogla biti uzrokovana kineskim uvozom koji je pretežno usmjeren prema segmentu AM i ima ograničenu prisutnost na segmentu OEM.
(132)
Iako su distribucijski kanali doista odvojeni, prema nalazima Komisije, svejedno može dolaziti, iako ne direktno, do određene interakcije. Međutim, radi što potpunije slike dotične situacije, dva segmenta su također razmotrena odvojeno.
(133)
Na segmentu AM, utvrđena šteta može se sigurno pripisati velikom obujmu kineskog uvoza po niskoj cijeni koji čini do 34 % tog segmenta. Na segmentu OEM, koji čini najveći dio potrošnje EU-a (35 milijuna jedinica od oko 50), kineska prisutnost u pogledu obujma mnogo je manja (s najviše 6 %). Međutim, kako je već objašnjeno, treba imati na umu da je šteta pretrpljena u odnosu na prodaju OEM uzrokovana niskim kineskim cijenama i doista je povezana s cijenama. Konkretnije, postoje naznake da proizvođači automobila koriste kineske ponude kao mjerilo s učinkom snižavanja cijena proizvođača aluminijskih kotača u EU-u u natječajnim postupcima. Kako bi ostali prisutni na tržištu, proizvođači u Uniji dosita nemaju izbora, nego moraju popustiti i smanjiti svoje cijene.
(134)
Nadalje, ne može se isključiti da silazna cjenovna kretanja na segmentu AM imaju učinak na cijene OEM. Doista, usporedba prosječnih AM i OEM cijena pokazala je da iako su potonje bila u prosjeku više nego cijene AM do 2007., to se promijenilo u 2008. i RIP-u. To pokazuje da je cjenovni pritisak na segmentu OEM bio puno izraženiji posljednjih godina.
(135)
Stoga se privremeno smatra da je kineski uvoz uzrokovao štetu industriji Unije i na segmentu AM i na segmentu OEM. To će u svakom slučaju biti dodatno ispitano.
3. Učinci ostalih čimbenika
3.1. Utjecaj uvoza iz trećih zemalja, osim NRK-a
3.1.1. Utjecaj uvoza iz Turske
(136)
Kao što je prikazano u uvodnoj izjavi 99. i dalje, Turska je drugi najveći uvoznik nakon Kine. Tijekom razmatranog razdoblja, turski uvoz je imao tržišni udio od oko 7 % na tržištu EU-a. Donja tablica uspoređuje cijene uvoza iz svih trećih zemalja s onima od proizvođača u EU-u.
U eurima po jedinici
2006.
2007.
2008.
RIP
Turska
40,8
42,6
52,4
40,7
Proizvođači iz EU-a u uzorku
49,7
49,7
48
46,5
Kina
34,7
33,5
31,4
31,9
Razlika između Turske i proizvođača u EU-u
8,9
7,1
4,4
5,8
Razlika između Kine i proizvođača u EU-u
15
16,2
16,6
14,6
(137)
Tijekom razmatranog razdoblja, turske cijene su stalno bile niže od onih od proizvođača iz EU-u u uzorku, osim u 2008. U RIP-u je cjenovna razlika između turskih cijena i cijena proizvođača iz Unije iznosila 5,7 eura (+/- 12,3 % od cijena EU-a), dok je odgovarajuća cjenovna razlika za Kinu iznosila 14,5 eura (+/- 31 %). Na tim temeljima, razumno je privremeno zaključiti da su u RIP-u niže cijene uvoza iz Turske imale određeni negativni utjecaj na stanje industrije EU-a, ali ne u značajnom opsegu koji bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz Kine i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
3.1.2. Utjecaj uvoza iz trećih zemalja, osim Turske
(138)
U odnosu na uvoz iz zemalja osim Kine i Turske, njihov se zbrojeni tržišni udio smanjio s 9 % u 2006. na 8,3 % u RIP-u (vidi uvodnu izjavu 99.). Odgovarajuće cijene ostale su slične onima od proizvođača u Uniji tijekom istog razdoblja. Na tim temeljima, smatra se da uvoz iz trećih zemalja, osim Kine i Turske, nije doprinio šteti koju je pretrpjela industrija Unije.
3.2. Utjecaj gospodarske krize
(139)
Neke su stranke tvrdile da je uvoz iz Kine bio apsorbiran povećanjem potrošnje EU-a u 2007. i da se smanjenje potrošnje u 2008. podudaralo s gospodarskim padom i istovremenim smanjenjem prodaje automobilske industrije. Prema tom argumentu, ti su čimbenici bili glavni uzroci slabe uspješnosti industrije Unije.
(140)
Gospodarska kriza je doista negativno utjecala na stanje industrije Unije zbog smanjenja razine potrošnje i učinaka smanjenja cijena. Između 2008. i RIP-a, potrošnja je pala za 14,5 %.
(141)
Proizvođači aluminijskih kotača posluju u simbiozi s automobilskom industrijom koja je ozbiljno pogođena krizom. Donja tablica pokazuje razvoj obujma proizvodnje automobila u Europi u razmatranom razdoblju. Točno je da automobili imaju ugrađene ili aluminijske ili čelične kotače, s omjerom koji je teško utvrditi. Međutim, nema naznaka da bi se taj omjer značajno promijenio tijekom razmatranog razdoblja. Stoga se ne može isključiti da bi pad obujma proizvodnje automobila koji se doista jako smanjio od kraja 2008. do RIP-a, imao utjecaj na obujam prodaje proizvođača aluminijskih kotača. Donja tablica pokazuje da je smanjenje obujma proizvodnje doista bilo veće od 15 % između 2008. i RIP-a.
U EU 27
2006.
2007.
2008.
RIP
Proizvodnja u Europi (u tisućama jedinica)
16 198
17 103
15 947
13 443
(142)
Međutim, analiza gospodarskih pokazatelja industrije Unije pokazuje da je silazno kretanje počelo bitno prije gospodarske krize, a vremenski se podudaralo s početkom proboja kineskog uvoza na tržište. Podaci o profitabilnosti na primjer pokazuju da je silazno kretanje počelo između 2006. i 2007. (smanjenje za 2,5 postotna boda), nastavilo se između 2007. i 2008. (ponovno smanjenje od 2,2 postotna boda), da bi dosegnulo veliko smanjenje za 6,9 postotnih bodova između 2008. i RIP-a.
(143)
Nadalje, kineski uvoz nastavio je povećavati svoju prisutnost na tržištu unatoč smanjenju potrošnje, dosegnuvši 12,4 % u RIP-u. Njegov obujam i tržišni udio stabilno su rasli, a njegove cijene stalno su snižavale one od industrije EU-a. Međutim, razumno bi se očekivalo da će kriza jednako utjecati na sve tržišne subjekte na sličan način. Ipak, kako je objašnjeno gore, kineski se uvoz povećao s cijenama koje su značajno snižavale cijene EU-a u takvoj situaciji. Stoga nije nerazumno zaključiti, da nije bilo gospodarske krize, da bi se obujam i tržišni udio kineskog uvoza povećao još i više.
(144)
Zbog toga je razumno pretpostaviti da se gospodarski pad, iako je doprinio šteti koju je pretrpjela industrija Unije, ne čini sam za sebe čimbenikom koji bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i materijalne štete. Naprotiv, obujam uvoza iz Kine bi se trebao smanjiti u skladu s padom potrošnje, kako je bio slučaj s uvozom iz ostalih trećih zemalja, a prije svega s prodajom industrije EU-a (za koju se podsjeća da se smanjila razmjerno povećanju kineskog uvoza).
3.3. Utjecaj promjena realizacije izvoza industrije Unije
(145)
Izvozna aktivnost proizvođača Unije ostala je niska tijekom razmatranog razdoblja (manje od 2 % ukupne prodaje proizvođača iz EU-a u uzorku). Stoga nije mogla imati nikakav negativni utjecaj na slabo stanje industrije Unije i ne može prekinuti uzročno-posljedičnu vezu.
3.4. Tržišno natjecanje proizvođača u Uniji i koncentracija na tržištu EU-a
(146)
Broj proizvođača aluminijskih kotača (oko trideset) koji posluju na tržištu EU-a ukazuje na to da je na tržištu EU-a velika konkurencija iako također ima visoku razinu industrijske koncentracije s 3 najveća trgovačka društva koja imaju udio od 60 % ukupne proizvodnje, 2 od oko 8 % i još 4 od oko 4 %. Dostupni podaci o obujmu prodaje pokazuju da su ostali proizvođači mala i srednja trgovačka društva.
(147)
Treba naglasiti da je određeni broj manjih proizvođača prekinuo svoju proizvodnju prije 2008., u 2008. i u RIP-u. To bi moglo ukazati na to da je tržišno natjecanje između proizvođača u Uniji - i očiti proces koncentracije u tijeku - doprinijelo šteti koju je pretrpjela industrija Unije. Međutim, podaci iz ispitnog postupka pokazuju da nisu samo mali proizvođači pogođeni. I na veće i na manje proizvođače slično utječu navedeni razvoji. Stoga se ne može zaključiti da je tržišno natjecanje između proizvođača u Uniji doprinijelo na bilo kakav značajan način materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije.
3.5. Preferencije kupaca u pogledu čeličnih i aluminijskih kotača
(148)
Tvrdilo se da bi smanjenje potražnje za aluminijskim kotačima mogla biti s krizom povezana promjena u preferencijama kupaca koji se mogu okrenuti jeftinijim čeličnim kotačima. Međutim, nije predočen element koji bi podupirao ovu tvrdnju. U ovoj fazi te u nedostatku bilo kakvih dostupnih podataka koji podupiru argument, ne može se potvrditi takav razvoj.
3.6. Ponuda proizvoda
(149)
Neke su stranke tvrdile da je povećanje kineskog uvoza bilo posljedica povećane potražnje za posebnim vrstama kotača visoke tehnologije koji se proizvode u NRK-u (tj. kovani ili potisno oblikovani kotači), a koji se ne bi (u bilo kakvoj značajnoj količini) proizvodili u EU-u. Stoga uvoz iz NRK-a ne bi bio taj koji je uzrokovao štetu industriji Unije. Ispitni postupak je međutim utvrdio da je taj uvoz činio samo vrlo mali dio ukupnog uvoza iz NRK-a. Stoga se argument morao odbaciti.
4. Zaključak o uzročnosti
(150)
Treba podsjetiti da je u ovom slučaju utvrđeno da je došlo do značajnog smanjenja proizvodnje i prodaje, gubitka tržišnog udjela, kao i pada cijena, što je dovelo do gubitaka industriji Unije. Obujam uvoza iz NRK-a, koji je značajno snižavao cijene industrije Unije, kao i njegov tržišni udio, povećali su se tijekom istog vremenskog razdoblja.
(151)
Komisija je također analizirala sve ostale čimbenike koji su možda doprinijeli materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije. U tom pogledu utvrđeno je da su gospodarska kriza, uvoz iz Turske i tržišno natjecanje između proizvođača u Uniji koje je dovelo do procesa koncentracije možda imali određeni utjecaj na stanje štete. Međutim, privremeno se zaključuje da njihov utjecaj nije takav da bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i utvrđene štete, kako je objašnjeno gore.
(152)
Na temelju gornje analize učinaka svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije, privremeno se stoga zaključuje da postoji uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza iz NRK-a i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije.
F. INTERES UNIJE
1. Interes industrije Unije
(153)
U ovom slučaju bila je visoka razina suradnje i potpore od proizvodnje Unije (više od 70 %). To pokazuje da je uvođenje mjera očito u interesu proizvođača u EU-u.
(154)
Ispitni postupak je pokazao da industrija Unije trpi materijalnu štetu zbog učinaka dampinškog uvoza koji snižava njezine cijene kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 93. i dalje.
(155)
Može se očekivati da će industrija Unije imati koristi od mjera koje bi vjerojatno spriječile daljnje povećanje dampinškog uvoza niske cijene.
(156)
Ako mjere ne bi bile uvedene, može se očekivati da će se uvoz dampinških aluminijskih kotača po niskoj cijeni, posebno na AM segmentu, nastaviti, ako ne i povećati. Nadalje, ne može se isključiti da će sve veći cjenovni pritisak i prodiranje na AM segment imati neizravni učinak na stanje na OEM segmentu. U tom pogledu, utvrđeno je da se određeni proizvođači u dotičnoj zemlji prebacuju ili su se već prebacili na srednji ili viši AM segment i zatim dalje na segment OEM s vrlo niskim cijenama. Može se očekivati da će se taj razvoj nastaviti i kao posljedica će vrlo vjerojatno ugroziti i veliku grupaciju proizvođača u Uniji koji su aktivni u segmentu OEM. Kako financijsko stanje i profitabilnost tih proizvođača nije dovoljno stabilno da bi podnijelo daljnji cjenovni pritisak kojeg vrši dampinški uvoz koji značajno snižava njihove cijene, to bi vrlo vjerojatno dovelo do postupne propasti velikog broja proizvođača u Uniji, ako ne i svih.
2. Interes uvoznikâ
(157)
Prilikom odabira uzoraka (vidi gore uvodnu izjavu 13.), odabrano je 5 nepovezanih uvoznika i 2 korisnika uvoznika na temelju njihovog obujma uvoza.
(158)
Suradnja nepovezanih uvoznika općenito čini manje od 10 % ukupnog obujma uvoza iz NRK-a.
(159)
Ispitni postupak je pokazao da su većina uvoznika trgovci specijalizirani za automobilski pribor. Među njima mogu se razlikovati 2 kategorije. Jedna se kategorija sastoji od trgovačkih društava koji uvoze i preprodaju svoju vlastitu marku aluminijskih kotača, čiju su proizvodnju prebacili u NRK. Međutim, nisu povezani s kineskim izvoznicima. Ta kategorija uvoznika obično ima aktivnosti „dodane vrijednosti” u EU-u koje nisu beznačajne (dizajn, istraživanje i razvoj), a katkad čak i svoj vlastiti distribucijski lanac, s odgovarajućom razinom zaposlenja. Druga kategorija se sastoji od uvoznika/distributera koji su trgovci koji se više usredotočuju na obujam, a manje na marku. Ti uvoznici općenito imaju manju strukturu troškova i manje aktivnosti za dodavanje vrijednosti u Uniji.
(160)
Niska razina suradnje nepovezanih uvoznika ukazuje na to da uvođenje mjera ne bi imalo ikakav značajan utjecaj na njihove aktivnosti. Doista, za uvoznike/distributere koji surađuju utvrđeno je da preprodaja kineskih aluminijskih kotača predstavlja između 1 % i 6 % njihovog ukupnog prometa. Stanje trgovačkih društava koji prebacuju proizvodnju na vanjske subjekte složenije je jer preprodaja kineskih aluminijskih kotača može predstavljati gotovo cjelokupno njihovo poslovanje. Mjere, ako bi postojale, bi sigurno imale utjecaj na njihovu aktivnost - čak iako je teško u ovoj fazi procijeniti koliko točno. To pitanje će se dodatno ispitati.
3. Interes korisnikâ
3.1. Općenito
(161)
Upitnici za korisnike poslani su za 20 utvrđenih korisnika. 13 proizvođača automobila je surađivalo u ispitnom postupku. Dva udruženja koja predstavljaju korisnike i uvoznike aluminijskih kotača OEM i AM također su surađivala.
(162)
Uvoz korisnika koji surađuju čini 19 % ukupnog uvoza iz NRK-a prema podacima Eurostata. Podaci Eurostata ne omogućuju točno utvrđivanje je li uvozna prodaja obavljena na segment OEM ili segment AM. Kako je spomenuto gore u uvodnoj izjavi 133., razlikovanje između segmenata OEM i AM moglo se svejedno provesti te se pokazalo da bi OEM segment činio između 20 i 30 % ukupnog uvoza iz NRK-a. Na tim temeljima razumno je pretpostaviti da je suradnja segmenta OEM bila vrlo visoka.
(163)
Čini se da se proizvođači automobila u prosjeku oslanjaju na kineske isporuke samo u ograničenoj mjeri. Kada se razmatraju pojedinačno, proizvođači automobila koji surađuju primjenjuju različite poslovne modele. Neki uopće ne uvoze iz Kine, drugi uvoze manje od 5 %, a neki uvoze i do 30 % svojih potreba.
(164)
I korisnici uvoznici i korisnici koji ne uvoze protive se mjerama. Jedan od njihovih glavnih argumenata je da proizvođači automobila imaju interes zadržati različite izvore opskrbe i koristi od tržišnog natjecanja na tržištu kotača. Mjere bi ih učinile previše ovisnima o ograničenom broju europskih proizvođača. Međutim, taj argument sam za sebe ne čini se presudan zbog postojanja značajnog izvoza iz ostalih trećih zemalja.
3.2. Trošak mjera
(165)
Aluminijski kotači predstavljaju oko 1 % troška automobila. Mjera od 20 % na aluminijske kotače bi tako dovela do povećanja troška od 0,2 %. Onim proizvođačima automobila koji uvoze najviše 5 % svojih aluminijskih kotača iz Kine, ukupno povećanje troška u odnosu na ukupnu proizvodnju automobila bi tako bilo 5 % od 0,2 %, tj. 0,01 %. Ali čak i za one proizvođače automobila koji uvoze do 30 % svojih aluminijskih kotača iz Kine, ukupno povećanje troška bi bilo 30 % od 0,2 %, tj. 0,06 %. Stoga bi mjere imale vrlo ograničeni utjecaj na cijene. Uz to, očito nije neuobičajeno da se aluminijski kotači koje su uvezli proizvođači automobila po određenoj cijeni (na primjer 50 eura) prodaju krajnjem kupcu po trostrukoj ili četverostrukoj cijeni (tj. 200 eura).
3.3. Trošak promjene dobavljača
(166)
Kako je objašnjeno gore, aluminijski kotači OEM obično se razvijaju 2 godine prije uvođenja novog modela automobila. Svaka promjena dobavljača zahtijeva vrijeme (najmanje 6 mjeseci) i mogla bi uzrokovati dodatne troškove alata. Međutim, ispitni postupak je pokazao da većina proizvođača automobila uobičajeno ima različite izvore nabave, tj. dijele proizvodnju konkretnog aluminijskog kotača između 2 (ili više) proizvođača. Takva uporaba dvaju izvora također se poduzima u odnosu na modele koji se nabavljaju iz NRK-a, kako bi se osigurala sigurnost opskrbe. Čini se stoga da je rizik mijenjanja dobavljača već uzet u obzir kod odluke o nabavi iz NRK-a. Nadalje, ugovori prikupljeni tijekom ispitnog postupka pokazuju da proizvođači automobila općenito smiju otkazati ugovor u svako doba bez kazne.
3.4. Dodatni argumenti koje su iznijele stranke
(167)
Neke stranke su tvrdile da bi uvođenje pristojba na aluminijske kotače podrijetlom iz NRK-a dalo prednost proizvođačima automobila iz Južne Koreje, pored nulte carine na automobile prema predstojećem Sporazumu o slobodnoj trgovini. Prema tom argumentu, južnokorejski proizvođači automobila bi i dalje imali pristup kineskim aluminijskim kotačima niske cijene i čak bi mogli tražiti povrat carine za automobile koji se izvoze u EU (može se tražiti povrat carine plaćene na uvoz određenih automobilskih dijelova nakon izvoza tog automobila). Antidampinška mjera na kineske aluminijske kotače stavila bi europske proizvođače automobila u nepovoljan konkurentski položaj u odnosu na južnokorejske automobile koji se uvoze u EU po nultoj stopi carine.
(168)
U tom pogledu treba naglasiti da tržišni udio automobila podrijetlom iz Južne Koreje trenutačno iznosi samo 3 % tržišta automobila u EU-u. Iako je teško predvidjeti razvoj uvoza za korejske automobile, ali uzimajući u obzir vrlo ograničeni izravni utjecaj mjera na cijene proizvođača automobila u EU-u, u ovoj se fazi ne može zaključiti da bi uvođenje antidampinških mjera na aluminijske kotače iz Kine imalo ikakvu značajnu ulogu u tom pogledu.
4. Interes kupaca
(169)
Nisu izneseni argumenti u pogledu utjecaja mjera na krajnje kupce. Ta činjenica, kao i mali utjecaj na cijene i strategije određivanja cijena proizvođača automobila utvrđene u ispitnom postupku doista govore protiv vjerojatnosti bilo kakvog značajnog učinka na cijene za kupce.
5. Interes dobavljača
(170)
5 dobavljača sirovina/opreme proizvođačima aluminijskih kotača u Uniji odgovorilo je na upitnik za dobavljače. Oni isporučuju aluminij/primarne ingote iz ljevaonica, boju/prvi premaz ili niskotlačne strojeve. U odnosu na dobavljače ingota, prodaja industriji Unije čini samo mali dio njihove aktivnosti (manje od 6 % njihovog ukupnog prometa), što pokazuje njihov relativno umjeren interes za uvođenjem antidampinških mjera na aluminijske kotače iz Kine. Za ostale dobavljače (strojeva ili boje ili niskotlačnih strojeva), njihova prodaja industriji Unije u rasponu je od 30 % do 50 % njihovog ukupnog prometa. S obzirom na to da su ta trgovačka društva mala i srednja poduzeća, održivost industrije Unije je ključna za njihovo poslovanje.
6. Zaključak o interesu Unije
(171)
S obzirom na gore navedeno, privremeno je zaključeno da ukupno, na temelju dostupnih podataka o interesu Unije, nema uvjerljivih razloga protiv uvođenja privremenih mjera na uvoz aluminijskih kotača podrijetlom iz NRK-a.
G. PRIVREMENE MJERE
1. Razina uklanjanja štete
(172)
S obzirom na donesene zaključke u pogledu dampinga, uzrokovane štete, uzročnosti i interesa Unije, potrebno je uvesti privremene mjere kako bi se spriječila daljnja šteta koju industriji Unije uzrokuje dampinški uvoz iz NRK-a.
(173)
Za potrebe utvrđivanja razine tih pristojba u obzir su uzete utvrđene dampinške marže i iznos pristojbe koji je potreban za uklanjanje štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(174)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 20., na tržištu aluminijskih kotača postoje dva relativno različita tržišna segmenta. Ispitni postupak je dalje utvrdio da je prodaja proizvođača iz Unije usredotočena na segment OEM i čini 85 % ukupne prodaje industrije Unije.
(175)
Za potrebe uvođenja privremenih mjera smatralo se stoga prikladnim procijeniti maržu štete koja uzima u obzir tu posebnu situaciju na tržištu.
(176)
U segmentu OEM kupci aluminijskih kotača (proizvođači automobila) obično stavljaju ponude u skladu s natječajnim postupcima. Posljedično, isti model kotača, koji se treba ugraditi na isti model automobila, može u broju slučajeva koji nije beznačajan biti naručen od nekoliko izvora, često od kineskog dobavljača i od dobavljača iz EU-a istovremeno. Privremeno se smatralo da je taj sustav natječaja točno i pouzdano odražavao prosječno cjenovno natjecanje koje je postojalo tijekom RIP-a između kineskih i dobavljača iz Unije kada se natječu na istom natječaju.
(177)
Stoga se smatralo prikladnim izračunati maržu sniženja cijena na temelju cijena utvrđenih iz podataka koje su dostavili proizvođači iz EU-a i kineski izvoznici kada se natječu na takvim natječajima.
(178)
Prilikom izračuna iznosa pristojbe potrebne za uklanjanje učinaka štetnog dampinga, smatralo se da bi svaka mjera trebala omogućiti industriji Unije pokrivanje svojih troškova proizvodnje i ostvarenje razumne dobiti. Kod troška proizvodnje, prilagodba je izvršena za stvarni gubitak koji je pretrpjela industrija Unije tijekom RIP-a (- 5,4 %). Nadalje, smatralo se da se razumna dobit prije oporezivanja koju bi objektivno mogla ostvariti industrija te vrste u normalnim uvjetima tržišnog natjecanja, tj. u nedostatku dampinškog uvoza, na prodaju istovjetnog proizvoda u Uniji, treba procijeniti u odnosu na profitabilnost ostvarenu u 2006. kada je iznosila + 3,2 %. U toj godini obujam uvoza iz Kine je još uvijek bio relativno mali. Na toj je osnovi izračunana neštetna cijena za industriju Unije za istovjetni proizvod.
(179)
Na toj je osnovi marža sniženja cijena 20,6 %.
(180)
Taj rezultat je dodatno potvrdio dodatni izračun temeljen na usporedbi nekih natječajnih ugovora koje su dostavili određeni proizvođači automobila tijekom ispitnog postupka. Doista, kada su proizvođači automobila naručivali isti model aluminijskih kotača i od kineskog proizvođača i od proizvođača iz Unije, utvrđena marža sniženja cijena, uzimajući u obzir izvršene prilagodbe kako je objašnjeno gore u uvodnoj izjavi 93. i dalje, bila je istog reda veličine kao i ona koja utvrđena u prethodnoj uvodnoj izjavi.
(181)
Naglašava se da je ta marža sniženja cijena niža od marža dampinga utvrđenih gore u uvodnim izjavama 76. i dalje i stoga treba služiti kao osnova za utvrđivanje razine pristojbe u skladu s pravilom niže pristojbe.
(182)
S obzirom na metodologiju primijenjenu u ovom slučaju za utvrđivanje razine uklanjanja štete, smatra se nepraktičnim odrediti pojedinačne stope antidampinških pristojba u skladu s drugom rečenicom članka 9. stavka 5. Osnovne uredbe. Razlog za to je posebno nedostatak pouzdanih podataka za provedbu analize na razini svakog pojedinog trgovačkog društva. Posljedično, privremeno se odlučuje uvesti antidampinšku pristojbu na razini cijele zemlje na sav uvoz iz Kine na razini marže sniženja cijena od 20,6 %.
2. Privremene mjere
(183)
S obzirom na prethodno navedeno, smatra se da u skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe treba uvesti privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz podrijetlom iz NRK-a. U ovom slučaju stopu pristojbe treba na odgovarajući način odrediti na razini utvrđene marže štete.
(184)
Predložena antidampinška pristojba stoga iznosi 20,6 %.
H. OBJAVA
(185)
Gornji privremeni nalazi objavljuju se svim zainteresiranim strankama koje će se pozvati na iznošenje svojih stavova u pisanom obliku i traženje rasprave. Njihovi će se komentari analizirati i uzeti u obzir, kada je opravdano, prije donošenja bilo kakvih konačnih odluka. Nadalje, treba naglasiti da su nalazi u vezi s uvođenjem antidampinških pristojba za potrebe ove Uredbe privremeni i mogu se ponovo razmatrati za potrebe bilo kakvih konačnih nalaza,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se privremena antidampinška pristojba na uvoz aluminijskih kotača motornih vozila tarifnih brojeva KN 8701 do 8705, sa ili bez svojeg pribora i s ili bez postavljenih guma, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN ex 8708 70 10 i ex 8708 70 50 (oznake TARIC 8708701010 i 8708705010) i podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
2. Stopa privremene antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijene franko granica Unije, prije plaćanja carine, proizvoda opisanog u stavku 1. je 20,6 %.
3. Puštanje u slobodan promet u Uniji proizvoda iz stavka 1. podliježe dostavi osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.
4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinama.
Članak 2.
Ne dovodeći u pitanje članak 20. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, zainteresirane stranke mogu zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je usvojena ova Uredba, izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti od Komisije usmeno saslušanje u roku jednog mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.
Na temelju članka 21. stavka 4. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, dotične stranke mogu komentirati primjenu ove Uredbe u roku od jednog mjeseca od datuma njezina stupanja na snagu.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 1. ove Uredbe primjenjuje se u razdoblju od šest mjeseci.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 10. svibnja 2010.