NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1258/2011
ze dne 2. prosince 2011,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1881/2006, pokud jde o maximální limity dusičnanů v potravinách
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 315/93 ze dne 8. února 1993, kterým se stanoví postupy Společenství pro kontrolu kontaminujících látek v potravinách (1), a zejména na čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách (2), stanoví maximální limity dusičnanů v některé listové zelenině.
(2)
Navzdory pokroku ve správné zemědělské praxi jsou v některých případech maximální limity překračovány, a tudíž byla některým členským státům přiznána dočasná odchylka pro uvádění na trh některé listové zeleniny vypěstované a určené ke spotřebě na jejich území, která obsahuje množství dusičnanů přesahující stanovené maximální limity.
(3)
Od zavedení maximálních limitů dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu bylo provedeno mnoho šetření týkajících se faktorů, které ovlivňují přítomnost dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu, a opatření, která mají být přijata za účelem maximálního možného omezení přítomnosti dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu. Navzdory pokroku dosaženému ve správné zemědělské praxi v oblasti omezování přítomnosti dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu a přísnému uplatňování této správné zemědělské praxe nelze v některých regionech Unie soustavně dosahovat nižšího množství dusičnanů v hlávkovém salátu a čerstvém špenátu, než jsou stávající maximální limity. Důvodem je, že hlavním faktorem ovlivňujícím přítomnost dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu jsou klimatické, a zejména světelné podmínky. Tyto klimatické podmínky nemohou producenti řídit ani změnit.
(4)
Aby mohl být vytvořen aktuální vědecký základ pro dlouhodobější strategii řízení rizika vyplývajícího z přítomnosti dusičnanů v zelenině, bylo zapotřebí vědeckého posouzení rizika Evropským úřadem pro bezpečnost potravin (EFSA), které by zohledňovalo nové informace. Toto posouzení muselo vzít v úvahu všechny příslušné úvahy o rizicích a přínosech, například zvážení možných negativních dopadů dusičnanů oproti možným pozitivním účinkům konzumace zeleniny, jako jsou antioxidační účinky nebo jiné vlastnosti, které by mohly určitým způsobem působit proti rizikům plynoucím z dusičnanů a výsledných nitrososloučenin nebo tato rizika vyrovnávat.
(5)
Na žádost Komise vědecká komise pro kontaminující látky v potravinovém řetězci (dále jen „vědecká komise“) přijala dne 10. dubna 2008 vědecké stanovisko týkající se dusičnanů v zelenině (3). Vědecká komise porovnala rizika a přínosy související s expozicí dusičnanům ze zeleniny. Ve výsledku odhadovaná expozice dusičnanům ze zeleniny pravděpodobně nepřináší významné zdravotní riziko, a uznávané pozitivní vlivy konzumace zeleniny tudíž převládají. Vědecká komise uznala, že u zeleniny, která má ve stravě velký podíl, nebo v případě osob, v jejichž stravě je vysoký podíl zeleniny, jako například rukoly, se příležitostně vyskytují situace (např. nepříznivé podmínky pro místní/domácí produkci), kdy je třeba posuzovat případ od případu.
(6)
V návaznosti na diskusi o vhodných opatřeních a obavách vyjádřených v souvislosti s možnými riziky pro kojence a malé děti v případě expozice při akutním příjmu z potravy, požádala Komise úřad EFSA o doplňující vědecké prohlášení týkající se dusičnanů v zelenině, které by podrobněji posoudilo možná rizika pro kojence a malé děti spojená s přítomností dusičnanů v čerstvé zelenině a také zvážilo akutní příjem z potravy s přihlédnutím k aktuálním údajům o přítomnosti dusičnanů v zelenině, podrobnějším údajům o spotřebě zeleniny u kojenců a malých dětí a možnosti stanovení maximálních limitů dusičnanů v listové zelenině, které by mírně převyšovaly limity současné. Vědecká komise přijala dne 1. prosince 2010 prohlášení o možných rizicích pro veřejné zdraví u kojenců a malých dětí plynoucích z přítomnosti dusičnanů v listové zelenině (4).
(7)
V uvedeném prohlášení dospěla vědecká komise k závěru, že expozice dusičnanům ve vařeném špenátu připravovaném z čerstvého špenátu na úrovni stávajících nebo zamýšlených maximálních limitů pravděpodobně nepředstavuje zdravotní riziko, ačkoliv u některých kojenců nelze při konzumaci přesahující jedno špenátové jídlo za den určité riziko vyloučit. EFSA uvedl, že nebral v úvahu případné změny množství dusičnanů způsobené zpracováním potravin, jako např. mytím, loupáním a/nebo vařením, jelikož to nedostatek reprezentativních údajů neumožňoval. Nezohlednění kvantitativního dopadu zpracování potravin na množství dusičnanů může vést k nadhodnocení expozice. Dále se uvádí, že limity dusičnanů v hlávkovém salátu nepředstavují pro děti zdravotní riziko. Prosazování stávajících maximálních limitů dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu nebo zamýšlených maximálních limitů o 500 mg/kg vyšších než současné maximální hodnoty by mělo pouze malý dopad.
(8)
V zájmu zajištění právní jistoty producentů ve všech regionech Evropské unie, kteří přísně uplatňují správnou zemědělskou praxi za účelem maximálního možného snížení přítomnosti dusičnanů ve špenátu a hlávkovém salátu, je tedy vhodné mírně zvýšit maximální limity dusičnanů v čerstvém špenátu a hlávkovém salátu, aniž by došlo k ohrožení veřejného zdraví.
(9)
Vzhledem k tomu, že rukola někdy vykazuje velmi velké množství dusičnanů, je vhodné stanovit maximální limit pro rukolu. Maximální limit pro rukolu by měl být za dva roky přezkoumán s ohledem na snížení limitů poté, co budou určeny faktory, které se podílejí na přítomnosti dusičnanů v rukole, a poté, co dojde u rukoly k plnému uplatňování správné zemědělské praxe, která by množství dusičnanů omezila.
(10)
Vzhledem k tomu, že EFSA byl Komisí pověřen shromažďováním všech údajů o výskytu kontaminujících látek v potravinách, včetně dusičnanů, do jedné databáze, je vhodné, aby byly výsledky sdělovány přímo úřadu EFSA.
(11)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a ani Evropský parlament ani Rada nevyjádřily s těmito opatřeními nesouhlas,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1881/2006 se mění takto:
1)
V článku 7 se zrušují odstavce 1, 2 a 3.
2)
V článku 9 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Členské státy monitorují množství dusičnanů v zelenině, která je může obsahovat ve významném množství, zejména v zelené listové zelenině, a výsledky pravidelně sdělují úřadu EFSA.“
3)
V příloze se oddíl 1: Dusičnany nahrazuje oddílem uvedeným v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne vstupu v platnost. Maximální limity pro rukolu stanovené v bodě 1.5 přílohy se však použijí ode dne 1. dubna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. prosince 2011.
32011R1258
L 320/15
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1258/2011
od 2. prosinca 2011.
o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1881/2006 u pogledu najvećih dopuštenih količina za nitrate u hrani
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EEZ) br. 315/93 od 8. veljače 1993. o utvrđivanju postupaka Zajednice za kontrolu kontaminanata u hrani (1), a posebno njezin članak 2. stavak 3.,
budući da:
(1)
Uredbom Komisije (EZ) br. 1881/2006 od 19. prosinca 2006. o utvrđivanju najvećih dopuštenih količina određenih kontaminanata u hrani (2) utvrđuju se najveće dopuštene količine za nitrate u nekim vrstama lisnatog povrća.
(2)
U nekim slučajevima, usprkos razvoju dobre poljoprivredne prakse, najveće dopuštene količine su premašene i stoga je određenim državama članicama odobreno privremeno odstupanje za stavljanje na tržište određenih vrsta lisnatog povrća, uzgojenog i namijenjenog za potrošnju na njihovom državnom području u kojem razine nitrata prelaze najveće dopuštene količine.
(3)
Od početka primjene najvećih dopuštenih količina nitrata u zelenoj salati i špinatu, provedena su mnoga ispitivanja o faktorima koji su povezani s prisutnosti nitrata u zelenoj salati i špinatu i o mjerama koje je potrebno poduzeti radi što je moguće većeg smanjenja prisutnosti nitrata u zelenoj salati i špinatu. Usprkos postignutom napretku u dobroj poljoprivrednoj praksi u pogledu smanjenja prisutnosti nitrata u zelenoj salati i špinatu i strogoj provedbi te dobre poljoprivredne prakse nije moguće dosljedno postići u određenim regijama Unije da razine nitrata u zelenoj salati i svježem špinatu budu ispod sadašnjih najvećih dopuštenih količina. Razlog tome je da su klima i svjetlosni uvjeti glavni faktor o kojem ovisi prisutnost nitrata u zelenoj salati i špinatu. Proizvođač ne može upravljati tim klimatskim uvjetima niti ih izmijeniti.
(4)
Kako bi se osigurala ažurna znanstvena podloga za dugoročnu strategiju upravljanja rizikom koji proizlazi iz nitrata u povrću, bila je potrebna znanstvena procjena rizika od strane Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) u kojoj se uzimaju u obzir nove informacije. U takvoj procjeni su morala biti uzeta u obzir sva relevantna razmatranja o rizicima i koristima, npr. odvagujući mogući negativni utjecaj nitrata u odnosu na moguće pozitivne učinke konzumacije povrća, kao što je antioksidacijski učinak ili druga svojstva koja bi mogla na neki način poništiti ili uravnotežiti rizike koji proizlaze iz nitrata i rezultirajućih nitrozo-spojeva.
(5)
Na zahtjev Komisije, Odbor za kontaminante u prehrambenom lancu (Odbor) je usvojio 10. travnja 2008. znanstveno mišljenje o nitratima u povrću (3). Odbor je usporedio rizike i koristi od izloženosti nitratima iz povrća. Sveukupno gledano, za procijenjenu izloženost nitratima iz povrća malo je vjerojatno da bi mogla prouzročiti značajne rizike po zdravlje te stoga prevladavaju priznati pozitivni učinci konzumacije povrća. Odbor je prepoznao da postoje situacije koje se povremeno javljaju (npr. nepovoljni uvjeti lokalne/kućne proizvodnje) u pogledu povrća koje predstavlja velik dio ishrane ili kod pojedinaca čija je ishrana bogata povrćem kao što je rukola, koje treba procijeniti od slučaja do slučaja.
(6)
Slijedom rasprave o odgovarajućim mjerama i izraženoj zabrinutosti u pogledu mogućih rizika za dojenčad i malu djecu zbog akutne izloženosti putem prehrane, Komisija je zatražila od EFSA-e dopunsku znanstvenu izjavu o nitratima u povrću u kojoj se detaljnije procjenjuju mogući rizici za dojenčad i malu djecu zbog prisutnosti nitrata u svježem povrću, također s obzirom na akutni unos prehranom, uzimajući u obzir nedavne podatke o prisutnosti nitrata u povrću, detaljnije podatke o konzumiranju povrća od strane dojenčadi i male djece i mogućnosti utvrđivanja nešto većih vrijednosti od trenutačno najvećih dopuštenih količina u lisnatom povrću. Odbor je 1. prosinca 2010. usvojio Izjavu o mogućem riziku za javno zdravlje za dojenčad i malu djecu zbog prisutnosti nitrata u lisnatom povrću (4).
(7)
U toj izjavi Odbor je zaključio da je malo vjerojatno da izloženost nitratima pri trenutačnim ili predviđenim najvećim dopuštenim količinama u špinatu skuhanom od svježeg špinata predstavlja zabrinutost za zdravlje, iako se ne može isključiti rizik za neku dojenčad koja jede više od jednog obroka špinata dnevno. EFSA je napomenula da nije uzela u obzir moguće promjene u sadržaju nitrata zbog prerade hrane, kao što je pranje, guljenje i/ili kuhanje, budući da se to nije moglo uzeti u obzir zbog nedostatka reprezentativnih podataka. Neuzimanje u obzir kvantitativnog učinka prerade hrane na razine nitrata može posljedično dovesti do previsoke procjene izloženosti. Nadalje je zaključeno da razine nitrata u zelenoj salati ne predstavljaju zdravstvenu zabrinutost za djecu. Primjena trenutačnih najvećih dopuštenih količina za nitrate u zelenoj salati i špinatu, ili predviđenih najvećih dopuštenih količina od 500 mg/kg većih od trenutačnih najvećih dopuštenih količina imala bi neznatan utjecaj.
(8)
Kako bi se osigurala pravna sigurnost za proizvođače u svim regijama Europske unije koji strogo provode dobre poljoprivredne prakse za smanjenje prisutnosti nitrata u špinatu i zelenoj salati koliko je god to moguće, primjereno je neznatno povisiti najveće dopuštene količine za nitrate u svježem špinatu i zelenoj salati bez ugrožavanja javnog zdravlja.
(9)
S obzirom da se ponekad vrlo velike količine nitrata nalaze u rukoli, primjereno je utvrditi najveću dopuštenu količinu za rukolu. Najveću dopuštenu količinu za rukolu treba preispitati za dvije godine s ciljem smanjenja količina nakon identifikacije faktora povezanih s prisutnošću nitrata u rukoli i potpune provedbe dobre poljoprivredne prakse radi smanjenja sadržaja nitrata u rukoli.
(10)
Budući da je Komisija ovlastila EFSA-u da sakupi sve podatke o prisutnosti kontaminanata, uključujući nitrate, u hrani u jednu bazu podataka, primjereno je dostaviti rezultate izravno EFSA-i.
(11)
Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja i nisu im se usprotivili ni Europski parlament ni Vijeće,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Uredba (EZ) br. 1881/2006 mijenja se kako slijedi:
1.
U članku 7. brišu se stavci 1., 2. i 3.
2.
U članku 9. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
„1. Države članice prate razine nitrata u povrću koje može sadržavati značajne količine, a posebno u zelenom lisnatom povrću, i redovito dostavljaju rezultate EFSA-i.”
3.
U Prilogu, odjeljak 1: Nitrati zamjenjuje se odjeljkom iz Priloga ovoj Uredbi.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od dana stupanja na snagu. Međutim, najveće dopuštene količine za rukolu predviđene u točki 1.5. Priloga primjenjuju se od 1. travnja 2012.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 2. prosinca 2011.