ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 243/2012/EU
ze dne 14. března 2012
o vytvoření víceletého programu politiky rádiového spektra
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu se směrnicí 2002/21/ES Evropského parlamentu a Rady ze dne 7. března 2002 o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací (rámcová směrnice) (3) může Komise předkládat Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrhy na vytvoření víceletých programů politiky rádiového spektra. Tyto programy by měly stanovit politickou orientaci a cíle pro strategické plánování a harmonizaci využívání rádiového spektra v souladu se směrnicemi platnými pro sítě a služby elektronických komunikací. Tato politická orientace a cíle by se měly týkat dostupnosti a efektivního využívání rádiového spektra, což je nezbytnou podmínkou pro vytvoření a fungování vnitřního trhu. Program politiky rádiového spektra (dále jen „program“) by měl podporovat cíle a klíčová opatření uvedené ve sdělení Komise ze dne 3. března 2010 o Strategii Evropa 2020, ve sdělení Komise ze dne 26. srpna o Digitální agendě pro Evropu a je zahrnut mezi 50 prioritních opatření uvedených ve sdělení Komise ze dne 11. listopadu 2010„Na cestě k aktu o jednotném trhu“.
(2)
Tímto rozhodnutím by neměly být dotčeny stávající právní předpisy Unie, zejména směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/5/ES ze dne 9. března 1999 o rádiových zařízeních a telekomunikačních koncových zařízeních a vzájemném uznávání jejich shody (4), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/19/ES ze dne 7. března 2002 o přístupu k sítím elektronických komunikací a přiřazeným zařízením a o jejich vzájemném propojení (přístupová směrnice) (5), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/20/ES ze dne 7. března 2002 o oprávnění pro sítě a služby elektronických komunikací (autorizační směrnice) (6), směrnice 2002/21/ES, jakož ani rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 676/2002/ES ze dne 7. března 2002 o předpisovém rámci pro politiku rádiového spektra v Evropském společenství (rozhodnutí o rádiovém spektru) (7). Tímto rozhodnutím by neměla být rovněž dotčena opatření přijatá v souladu s právem Unie na vnitrostátní úrovni, která sledují cíle obecného zájmu, zejména opatření týkající se regulace obsahu a audiovizuální politiky, ani oprávnění členských států organizovat a využívat své rádiové spektrum pro účely veřejného pořádku, veřejné bezpečnosti a obrany.
(3)
Rádiové spektrum je klíčovým veřejným zdrojem pro důležitá odvětví a služby včetně mobilní, bezdrátové širokopásmové a družicové komunikace, televizního a rozhlasového vysílání, dopravy, radiolokace a aplikací, jako jsou výstražná zařízení, dálková ovládání, přístroje pro nedoslýchavé, mikrofony a lékařské přístroje. Podporuje veřejné služby, jako jdou služby ochrany a ostrahy a bezpečnostní služby včetně civilní obrany, a vědeckou činnost, jako je meteorologie, pozorování Země, radioastronomie a výzkum vesmíru. Snadný přístup k rádiovému spektru hraje určitou roli i při poskytování elektronických komunikací, zejména pro občany a podniky nacházející se ve vzdálených nebo řídce obydlených oblastech, jako jsou venkovské oblasti nebo ostrovy. Regulační opatření v oblasti rádiového spektra mají proto hospodářské, bezpečnostní, zdravotní i sociální důsledky, důsledky v oblasti veřejného zájmu, kultury, vědy, životního prostředí i techniky.
(4)
S ohledem na správu, přidělování a využívání rádiového spektra by měl být přijat nový hospodářský a sociální přístup. Tento přístup by se měl zaměřit především na politiku rádiového spektra, a to s cílem zajistit větší účinnost rádiového spektra a lepší plánování kmitočtů a poskytnout záruky proti chování, které je v rozporu s pravidly hospodářské soutěže.
(5)
Strategické plánování a harmonizace využívání rádiového spektra na úrovni Unie by mělo posílit vnitřní trh služeb a zařízení bezdrátových elektronických komunikací, jakož i další politiky Unie, pro něž je využívání rádiového spektra nezbytné, a vytvořit tak nové příležitosti pro inovace a vytváření pracovních míst, a zároveň přispět k hospodářskému oživení a sociální integraci v celé Unii a současně respektovat důležité společenské, kulturní a ekonomické hodnoty rádiového spektra.
(6)
Harmonizace přiměřeného využívání rádiového spektra může být rovněž přínosná pro zajištění kvality služeb poskytovaných prostřednictvím elektronických komunikací a je důležitá pro vytváření úspor z rozsahu snížením nákladů na zavádění bezdrátových sítí i výdajů spotřebitelů na bezdrátová zařízení. Proto Unie potřebuje politický program, který se bude vztahovat na vnitřní trh ve všech oblastech politik Unie souvisejících s využíváním rádiového spektra, jako jsou elektronické komunikace, výzkum, technologický rozvoj a vesmír, doprava, energetika a audiovizuální politika.
(7)
Program by měl podpořit hospodářskou soutěž a přispět k položení základů pro skutečně jednotný digitální trh.
(8)
Program by měl zejména podporovat strategii Evropa 2020 vzhledem k obrovskému potenciálu bezdrátových služeb pro rozvoj hospodářství založeného na znalostech, pro rozvoj a podporu odvětví, jež závisejí na informačních a komunikačních technologiích, a pro překlenutí digitální propasti. Stále častější využívání především audiovizuálních mediálních služeb a on-line obsahu zvyšuje poptávku po rychlosti a pokrytí. Jde rovněž o klíčové opatření v rámci Digitální agendy pro Evropu, jejímž cílem je zajistit rychlý širokopásmový internet pro budoucí hospodářství založené na znalostech a na sítích, s ambiciózním cílem univerzálního širokopásmového pokrytí. Poskytování nejvyšší možné rychlosti a kapacity pevného a bezdrátového širokopásmového připojení přispívá k dosažení cíle spočívajícího v zajištění přístupu k širokopásmovému připojení s minimální rychlosti 30 Mbps pro všechny do roku 2020 a přístupu k širokopásmovému připojení o rychlosti minimálně 100 Mbps pro alespoň polovinu domácností v Unii a je důležité pro podporu hospodářského růstu a celosvětové konkurenceschopnosti a nezbytné pro dosažení udržitelných hospodářských a sociálních přínosů jednotného digitálního trhu. Program by měl rovněž podporovat a prosazovat další odvětvové politiky Unie, jako je udržitelné životní prostředí a hospodářské a sociální začlenění pro všechny občany Unie. Vzhledem k významu bezdrátových aplikací pro inovace je program rovněž klíčovou iniciativou na podporu politik Unie v oblasti inovací.
(9)
Program by měl položit základy pro rozvoj, který Unii umožní zaujmout vedoucí postavení, pokud jde o rychlost širokopásmového připojení, mobilitu, pokrytí a kapacitu. Toto vedoucí postavení je důležité pro vytvoření konkurenceschopného jednotného digitálního trhu, který by zpřístupnil vnitřní trh pro všechny občany Unie.
(10)
Program by měl stanovit hlavní zásady a cíle do roku 2015 pro členské státy a orgány Unie a vytyčit konkrétní prováděcí iniciativy. Přestože správa rádiového spektra stále zůstává z velké části v kompetenci jednotlivých států, měla by být prováděna v souladu se stávajícími právními předpisy Unie a umožňovat opatření, která sledují prosazování politik Unie.
(11)
Program by měl rovněž zohledňovat rozhodnutí č. 676/2002/ES a odborné poznatky Evropské konference správ pošt a telekomunikací ( dále jen „CEPT“), aby mohly být politiky Unie, které využívají rádiové spektrum a které byly schváleny Evropským parlamentem a Radou, prováděny prostřednictvím technických prováděcích opatření, přičemž tato opatření mohou být přijímána, kdykoli to bude pro provádění stávajících politik Unie nezbytné.
(12)
Snadný přístup k rádiovému spektru může vyžadovat nové typy oprávnění, jako například oprávnění týkající se kolektivního využívání rádiového spektra nebo sdílení infrastruktury, jejichž uplatňování v Unii by bylo možné usnadnit stanovením osvědčených postupů a podporou sdílení informací a také vymezením určitých společných či sbližujících se podmínek pro využívání rádiového spektra. Obecná oprávnění, která představují nejméně omezující typ oprávnění, jsou zvláště zajímavá v případech, kdy možnost rušení neohrožuje provoz a rozvoj dalších služeb.
(13)
Ačkoli tzv. „kognitivní technologie“ jsou dosud ve fázi vývoje, měly by být již nyní podrobněji zkoumány, mimo jiné pomocí sdílení na základě geolokace.
(14)
Hospodářskému růstu by mohlo významně napomoci obchodování s právy k rádiovému spektru ve spojení s podmínkami jeho flexibilního využívání. Proto by mělo být možné podle směrnice 2002/21/ES okamžitě obchodovat s právy v pásmech, v nichž bylo již flexibilní využití právními předpisy Unie zavedeno. Sdílení osvědčených postupů pro podmínky a postupy udělování oprávnění pro tato pásma a společná opatření zabraňující hromadění práv k využívání rádiového spektra, jež by mohla vést ke vzniku dominantního postavení a nepřípustnému nevyužívání těchto práv, by usnadnily koordinované zavádění těchto opatření všemi členskými státy a nabývání uvedených práv kdekoli v Unii. Ve vhodných případech je třeba podporovat kolektivní (nebo sdílené) využívání rádiového spektra - kdy má neurčený počet nezávislých uživatelů nebo zařízení v konkrétní geografické oblasti ve stejný okamžik přístup k témuž kmitočtovému rozsahu, a to za jasně definovaných podmínek - aniž by byla dotčena ustanovení směrnice 2002/20/ES, pokud jde o sítě a služby elektronických komunikací.
(15)
Jak je zdůrazněno v Digitální agendě pro Evropu, je bezdrátové širokopásmové připojení důležitým prostředkem podpory hospodářské soutěže, možností volby pro spotřebitele a zlepšení přístupu ve venkovských a jiných oblastech, kde by zavedení pevného širokopásmového připojení bylo obtížné nebo ekonomicky neschůdné. Správa rádiového spektra může však hospodářskou soutěž ovlivnit tím, že změní úlohu a postavení tržních subjektů, například pokud stávající uživatelé získávají nepatřičné konkurenční výhody. Omezený přístup k rádiovému spektru, zejména v případě nedostatku vhodného rádiového spektra, může vytvářet překážky v zavádění nových služeb nebo aplikací a může omezovat inovace a hospodářskou soutěž. Získávání nových práv k využívání rádiového spektra, a to i formou převodu nebo pronájmu rádiového spektra či jiných transakcí mezi uživateli, a zavádění nových pružných kritérií pro využívání rádiového spektra může mít dopad na stávající situaci hospodářské soutěže. Členské státy by proto měly přijmout vhodná předběžná nebo následná regulatorní opatření (jako jsou opatření pozměňující stávající práva, zákaz některých způsobů nabývání práv k využívání rádiového spektra, stanovení podmínek pro nežádoucí hromadění rádiového spektra a pro efektivní využívání rádiového spektra, jako jsou podmínky uvedené ve směrnici 2002/21/ES, omezení objemu rádiového spektra pro jednotlivé podniky či zamezení nadměrnému hromadění práv k využívání rádiového spektra), aby se vyhnuly narušení hospodářské soutěže podle zásad, z nichž vychází směrnice 2002/20/ES a směrnice Rady 87/372/EHS ze dne 25. června 1987 o frekvenčních pásmech vyhrazených pro koordinované zavedení veřejných celoevropských buňkových digitálních pozemních mobilních komunikačních systémů ve Společenství (8) (směrnice „GSM“).
(16)
Zavedení registru stávajícího využívání rádiového spektra by v kombinaci s analýzou technologických trendů, budoucích potřeb a poptávky po rádiovém spektru, a to zejména v rozsahu mezi 400 MHz a 6 GHz, mělo umožnit určit kmitočtová pásma, ve kterých by bylo možné zlepšit efektivnost, jakož i možnosti sdílení rádiového spektra v zájmu komerčního i veřejného sektoru.Způsob sestavení a aktualizace registru stávajícího využívání rádiového spektra by měly náležitě zohledňovat administrativní zátěž, kterou představuje pro správu rádiového spektra, a jejím cílem by mělo být tuto administrativní zátěž minimalizovat. Proto by při vypracování způsobu sestavení registru stávajícího využívání rádiového spektra měly být plně zohledněny informace poskytované členskými státy podle rozhodnutí Komise 2007/344/ES ze dne 16. května 2007 o harmonizované dostupnosti informací o využívání rádiového spektra ve Společenství (9).
(17)
Pro dosažení efektivního využívání rádiového spektra jsou nezbytné harmonizované normy podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/5/ES, které by měly zohledňovat právně vymezené podmínky pro jeho sdílení. Evropské normy pro elektrická a elektronická zařízení, která nevyužívají rádiové spektrum, a sítě by také měly zamezit rušení ve využívaném rádiovém spektru. Kumulativní dopad rostoucího objemu a hustoty bezdrátových zařízení a aplikací ve spojení s různorodostí způsobů využívání rádiového spektra představuje problém pro stávající přístupy k řešení případů rušení. Tyto přístupy je proto třeba posoudit a přehodnotit v souvislosti s charakteristikami přijímačů a důmyslnějšími mechanismy předcházení rušení.
(18)
Členské státy by ve vhodných případech měly mít možnost zavést kompenzační opatření v souvislosti s náklady na migraci.
(19)
V souladu s cíli Digitální agendy pro Evropu by mohlo bezdrátové širokopásmové připojení významně přispět k hospodářskému oživení a růstu, pokud bude k dispozici dostatečné rádiové spektrum, pokud budou rychle přidělována práva na využívání rádiového spektra a pokud bude umožněno obchodování tak, aby bylo možné reagovat na vývoj na trhu. Digitální agenda pro Evropu přichází s požadavkem, aby všichni občané Evropské unie měli do roku 2020 přístup k širokopásmovému připojení o rychlosti alespoň 30 Mbps. Pásma, na která se již vztahují stávající rozhodnutí Komise, by proto měla být pro pozemní spoje zpřístupněna za podmínek stanovených v těchto rozhodnutích a postup udělování oprávnění by na základě poptávky trhu měl být dokončen v souladu se směrnicí 2002/20/ES do 31. prosince 2012 s cílem zajistit snadný přístup k bezdrátovému širokopásmovému připojení pro všechny, zejména v kmitočtových pásmech stanovených v rozhodnutích Komise 2008/411/ES (10), 2008/477/ES (11), a 2009/766/ES (12). Pro doplnění pozemních širokopásmových služeb a zajištění pokrytí nejvzdálenějších oblastí Unie by jako rychlé a proveditelné řešení mohl sloužit družicový přístup k širokopásmovému připojení.
(20)
Ve vhodných případech by měla být zavedena pružnější opatření upravující využívání rádiového spektra s cílem podporovat inovace a vysokorychlostní širokopásmová připojení, které podnikům umožní snížit náklady a zvýšit konkurenceschopnost a poskytnou možnost vytvářet nové interaktivní služby on-line, například v oblasti vzdělávání, zdravotnictví a služeb veřejného zájmu.
(21)
S téměř 500 miliony obyvatel s vysokorychlostním širokopásmovým připojením by v Evropě bylo možné zajistit rozvoj vnitřního trhu tím, že by se vytvořila celosvětově jedinečná klíčová skupina uživatelů otevírající všem regionům nové možnosti, jednotlivým uživatelům by to přineslo vyšší hodnotu a zlepšila by se schopnost Unie stát se přední světovou znalostní ekonomikou. Rychlé rozšíření širokopásmového připojení je proto zásadní pro rozvoj evropské produktivity a pro vznik nových malých podniků, které mohou být vedoucími subjekty v různých odvětvích, například ve zdravotnictví, výrobě a službách.
(22)
V roce 2006 Mezinárodní telekomunikační unie odhadovala, že budoucí požadavky na šířku pásma rádiového spektra pro rozvoj standardu International Mobile Telecommunications-2000 (IMT-2000) a pokročilých systémů IMT (tj. mobilní komunikace 3G a 4G) by se mohly v roce 2020 pohybovat v rozsahu 1 280 až 1 720 MHz pro odvětví komerční mobilní komunikace v každém regionu Mezinárodní telekomunikační unie, včetně Evropy. Je třeba uvést, že tato dolní hodnota (1 280 MHz) je vyšší než požadavky u některých zemí. Kromě toho jsou země, ve kterých požadavky převyšují uvedenou horní hodnotu (1 720 MHz). Obě tyto hodnoty zahrnují již využívané rádiové spektrum nebo spektrum, jehož využívání je plánováno, pro předchůdce systémů IMT (Pre-IMT), pro systémy IMT-2000 a jejich nástupce. Pokud nebudou uvolněna požadovaná pásma rádiového spektra, nejlépe jednotně na celosvětové úrovni, budou omezení kapacity v mobilních sítích představovat překážky pro nové služby a hospodářský růst.
(23)
Pro pokrytí velkých oblastí bezdrátovými širokopásmovými službami je optimální pásmo 800 MHz (790-862 MHz). Díky harmonizaci technických podmínek podle rozhodnutí 2010/267/EU a doporučení Komise ze dne 28. října 2009 k usnadnění uvolnění digitální dividendy v Evropské unii (13), které vyzývá k vypnutí analogového vysílání do 1. ledna 2012, a s ohledem na rychlý vývoj vnitrostátních předpisů by mělo být do roku 2013 toto pásmo v Unii v zásadě dostupné pro služby elektronických komunikací. V dlouhodobějším horizontu by bylo možné uvažovat i o dalších pásmech rádiového spektra, a to s ohledem na výsledky analýzy technologických trendů, budoucích potřeb a poptávky po rádiovém spektru. S ohledem na to, že v pásmu 800 MHz lze vysílat na velké vzdálenosti, mohla by být s právy případně spojena i povinnost pokrytí.
(24)
Větší možnosti pro bezdrátové širokopásmové připojení mají zásadní význam pro zajištění nových distribučních platforem pro kulturní odvětví, a připravují tak půdu pro další úspěšný rozvoj tohoto odvětví.
(25)
Bezdrátovým přístupovým systémům, jejichž součástí jsou rádiové místní sítě, nemusí jejich stávající přidělená bezlicenční pásma stačit. Je třeba posoudit potřebu a proveditelnost rozšíření přidělených bezlicenčních pásem 2,4 GHz a 5 GHz pro bezdrátové přístupové systémy, jejichž součástí jsou rádiové místní sítě, a to ve vztahu k registru stávajícího využívání rádiového spektra a nových potřeb rádiového spektra a s ohledem na využívání rádiového spektra pro jiné účely.
(26)
I když rozhlasové a televizní vysílání zůstane i nadále významnou platformou pro distribuci obsahu, jelikož je stále nejhospodárnější platformou pro hromadnou distribuci, pevné nebo bezdrátové širokopásmové připojení a další nové služby nabízejí kulturnímu odvětví nové příležitosti k rozšíření palety svých distribučních platforem, poskytování služeb na vyžádání a využití hospodářského potenciálu výrazného zvýšení datových přenosů.
(27)
Aby se mohly členské státy a Komise zaměřit na priority prvního víceletého programu, měly by spolupracovat za účelem podpory a dosažení cíle, kterým je umožnit Unii získat vedoucí postavení v poskytování služeb širokopásmových bezdrátových elektronických komunikací tím, že uvolní dostatečné rádiové spektrum v ekonomicky efektivně využitelných pásmech, aby tyto služby byly obecně dostupné.
(28)
Protože společný přístup a úspory z rozsahu jsou klíčem k rozvoji širokopásmových komunikací v celé Unii a k předcházení narušení hospodářské soutěže a fragmentace trhu mezi členskými státy, měly by být po dohodě členských států a Komise stanoveny některé osvědčené postupy týkající se podmínek a postupů udělování oprávnění. Tyto podmínky by mohly zahrnovat povinnost pokrytí, velikost bloků rádiového spektra, lhůty pro udělení práv, přístup pro operátory virtuálních mobilních sítí a dobu trvání práv k využívání rádiového spektra. Vzhledem k významu obchodování s právy k rádiovému spektru pro zlepšení efektivního využívání rádiového spektra a rozvoj vnitřního trhu bezdrátových zařízení a služeb by se tyto podmínky a postupy měly vztahovat na kmitočtová pásma, která jsou přidělena pro bezdrátové komunikace a která jsou spojena s možností převádět nebo pronajímat práva k využívání rádiového spektra.
(29)
Jiná odvětví, jako je doprava (pro bezpečnostní, informační a řídící systémy), výzkum a vývoj, elektronické zdravotnictví (e-Health), digitální začleňování a případně ochrana veřejnosti a odstraňování následků katastrof, mohou s ohledem na stále častější využívání videopřenosů a datových přenosů pro rychlou a účinnější službu potřebovat další kmitočtová pásma. Inovacím by měly napomoci optimalizace součinnosti mezi politikou rádiového spektra a činnostmi výzkumu a vývoje a provádění studií rádiové kompatibility mezi jednotlivými uživateli rádiového spektra. Podle výsledků výzkumu prováděného v rámci sedmého rámcového programu pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) je navíc třeba prozkoumat potřeby rádiového spektra u projektů, které mohou mít velký hospodářský nebo investiční potenciál, zejména pro malé a střední podniky, jako například kognitivní rádio nebo elektronické zdravotnictví (e-Health). S cílem podpořit výzkum a vývoj a vědeckou činnost by rovněž měla být zajištěna přiměřená ochrana před škodlivým rušením.
(30)
Strategie Evropa 2020 stanoví environmentální cíle pro udržitelné, energetický účinné konkurenční hospodářství, například formou zlepšení energetické účinnosti o 20 % do roku 2020. Jak je zdůrazněno v Digitální agendě pro Evropu, jednu z hlavních úloh zde hraje odvětví informačních a komunikačních technologií. Mezi navrhovaná opatření patří urychlené zavádění inteligentních systémů pro hospodaření s energií v celé Unii (inteligentní sítě a inteligentní měření) s využitím komunikačních kapacit pro snížení spotřeby energie a rozvoj inteligentních dopravních systémů a inteligentního řízení provozu pro snížení emisí oxidu uhličitého v odvětví dopravy. Účinné využívání technologií v oblasti rádiového spektra by také mohlo pomoci snížit spotřebu energie rádiovými zařízeními a omezit dopady na životní prostředí ve venkovských a odlehlých oblastech.
(31)
Konzistentní přístup k udělování oprávnění k využívání rádiového spektra v Unii, který sleduje blaho občanů, by měl plně zohlednit ochranu zdraví veřejnosti před elektromagnetickými poli. Při dodržování doporučení Rady 1999/519/ES ze dne 12. července 1999 o omezení expozice osob elektromagnetickým polím (0 Hz to 300 GHz) (14) je nezbytné zajistit trvalé monitorování ionizujících a neionizujících účinků využívání rádiového spektra na zdraví, a to včetně skutečných kumulativních účinků využívání rádiového spektra o různých kmitočtech ve stále větším počtu různých zařízení.
(32)
Důležité cíle obecného zájmu, jako je bezpečnost osob, vyžadují koordinovaná technická řešení umožňující spolupráci záchranných a havarijních služeb různých členských států. Pro rozvoj a volný pohyb služeb a zařízení pro zajišťování bezpečnosti a pro rozvoj inovační celoevropských nebo interoperabilních bezpečnostních a záchranných řešení je třeba zajistit dostatečné rádiové spektrum. Studie ukázaly, že v příštích 5 až 10 letech budou v celé Unii potřebná další harmonizovaná kmitočtová pásma pod 1 GHz, aby mohly být poskytovány mobilní širokopásmové služby pro ochranu veřejnosti a odstraňování následků katastrof.
(33)
Regulace rádiového spektra má významný přeshraniční a mezinárodní rozměr, což je dáno vlastnostmi šíření rádiových vln, mezinárodním charakterem trhů závislých na rádiových službách a nutností předcházet škodlivému rušení mezi jednotlivými státy.
(34)
Pokud spadá předmět mezinárodní dohody částečně do pravomoci Unie a částečně do pravomoci členských států, je podle příslušné judikatury Soudního dvora Evropské unie důležité zajistit úzkou spolupráci mezi členskými státy a orgány Unie. Tato povinnost spolupracovat, vyjasněná v ustálené judikatuře, vyplývá ze zásady jednotného mezinárodního zastupování Unie a jejích členských států.
(35)
Členské státy mohou rovněž potřebovat podporu v oblasti koordinace kmitočtů při dvoustranných jednáních se zeměmi sousedícími s Unií, a to včetně kandidátských nebo přistupujících zemí, aby splnily své povinnosti podle práva Unii v oblasti koordinace kmitočtů. Mělo by to rovněž napomoci předcházet škodlivému rušení a zlepšit efektivitu využívání rádiového spektra a konvergenci využívání rádiového spektra i za hranicemi Unie.
(36)
Aby bylo možné uskutečnit cíle tohoto rozhodnutí, je důležité zlepšit stávající institucionální rámec pro koordinaci politiky rádiového spektra a správu rádiového spektra na úrovni Unie, mimo jiné v záležitostech přímo se dotýkajících dvou nebo více členských států, přičemž je třeba plně zohlednit pravomoci a odborné znalosti národních správ rádiového spektra. Nezbytná je rovněž spolupráce a koordinace mezi normalizačními orgány, výzkumnými ústavy a CEPT.
(37)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto rozhodnutí by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (15).
(38)
Jelikož cíle tohoto rozhodnutí, totiž zavedení víceletého programu politiky rádiového spektra, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být z důvodu rozsahu navrhovaného programu lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(39)
Komise by měla předkládat Evropskému parlamentu a Radě zprávy o výsledcích dosažených na základě tohoto rozhodnutí, jakož i o plánovaných budoucích opatřeních.
(40)
Při vypracování návrhu vzala Komise v maximální míře v úvahu stanovisko Skupiny pro politiku rádiového spektra zřízené rozhodnutím Komise 2002/622/ES (16),
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Účel a oblast působnosti
1. Tímto rozhodnutím se zavádí víceletý program politiky rádiového spektra pro strategické plánování a harmonizaci využití rádiového spektra k zajištění fungování vnitřního trhu v oblastech politiky Unie souvisejících s využíváním rádiového spektra, jako jsou například elektronické komunikace, výzkum, technologický rozvoj a vesmír, doprava, energetika a audiovizuální politika.
Tímto rozhodnutím není dotčena dostatečná dostupnost rádiového spektra pro jiné oblasti politiky Unie, jako je civilní obrana a odstraňování následků katastrof, a společná bezpečnostní a obranná politika.
2. Tímto rozhodnutím nejsou dotčeny stávající právní předpisy Unie, zejména směrnice 1999/5/ES, 2002/20/ES a 2002/21/ES, rozhodnutí č. 676/2002/ES, v rozsahu stanoveném článkem 6 tohoto rozhodnutí, a opatření přijatá v souladu s právními předpisy Unie na vnitrostátní úrovni.
3. Tímto rozhodnutím nejsou dotčena opatření přijatá v plném souladu s právem Unie na vnitrostátní úrovni, která sledují cíle obecného zájmu, zejména cíle týkající se regulace obsahu a audiovizuální politiky.
Tímto rozhodnutím nejsou dotčena práva členských států organizovat a využívat své rádiové spektrum pro účely veřejného pořádku a vnitřní bezpečnosti a obrany. V případech, kdy toto rozhodnutí nebo opatření přijatá na jeho základě v kmitočtových pásmech uvedených v článku 6 mají dopad na rádiové spektrum využívané členským státem výhradně a přímo k účelům vnitřní bezpečnosti a obrany, smí členský stát v nezbytném rozsahu toto kmitočtové pásmo využívat k účelům vnitřní bezpečnosti a obrany i nadále, dokud nejsou systémy, které v pásmu existují ke dni vstupu tohoto rozhodnutí nebo opatření přijatých případně na jeho základě v platnost, vyřazeny z provozu. Členský stát o svém rozhodnutí náležitě informuje Komisi.
Článek 2
Obecné regulační zásady
1. Členské státy budou transparentním způsobem spolupracovat mezi sebou i s Komisí, aby zajistily důsledné uplatňování těchto obecných regulačních zásad v celé Unii:
a)
uplatňování nejvhodnějšího a nejméně omezujícího systému udělování oprávnění, a to tak, aby byla maximalizována flexibilita a efektivita využívání rádiového spektra. Tento systém udělování oprávnění musí vycházet z objektivních, transparentních, nediskriminačních a přiměřených kritérií;
b)
podpora rozvoje vnitřního trhu podporou vzniku budoucích digitálních služeb pro celou Unii a podporou účinné hospodářské soutěže;
c)
podpora hospodářské soutěže a inovací, při zohlednění potřeby předcházet škodlivému rušení a potřeby zajistit technickou kvalitu služby pro usnadnění dostupnosti širokopásmových služeb a účinné reagování na zvýšený bezdrátový datový provoz;
d)
definování technických podmínek využívání rádiového spektra při plném zohlednění příslušných právních předpisů Unie, včetně předpisů týkajících se omezení expozice osob elektromagnetickým polím;
e)
podpora neutrality technologií a služeb, pokud jde o práva k využití rádiového spektra tam, kde je to možné.
2. Pro elektronické komunikace se kromě obecných regulačních zásad definovaných v odstavci 1 tohoto článku použijí následující zvláštní zásady v souladu s články 8a, 9, 9a a 9b směrnice 2002/21/ES a rozhodnutím č. 676/2002/ES:
a)
uplatňování technologické neutrality služeb, pokud jde o právo k využívání rádiového spektra v sítích a službách elektronických komunikací a převod nebo pronájem individuálních práv k využívání rádiových kmitočtů;
b)
podpora harmonizace využívání rádiových kmitočtů v celé Unii ve shodě s potřebou zajistit jejich účelné a efektivní využití;
c)
usnadňování nárůstu bezdrátového datového přenosu a širokopásmových služeb, zejména podporou flexibility, a prosazování inovací, při zohlednění potřeby předcházet škodlivému rušení a zajistit technickou kvalitu služby.
Článek 3
Cíle
Aby se mohly členské státy a Komise zaměřit na priority tohoto rozhodnutí, budou spolupracovat za účelem podpory a dosažení následujících cílů:
a)
podpora účinné správy a efektivního využívání rádiového spektra, aby byla co nejlépe uspokojována stoupající poptávka po využívání kmitočtů a zároveň při zohlednění důležité sociální, kulturní a ekonomická hodnoty rádiového spektra;
b)
snaha o včasné přidělení dostatečného a odpovídajícího rádiového spektra za účelem podpory cílů politik Unie a o co nejlepší uspokojení rostoucí poptávky po bezdrátovém přenosu dat, čímž se umožní rozvoj komerčních i veřejných služeb a zároveň se zohlední důležité cíle obecného zájmu, jako je kulturní rozmanitost a pluralita sdělovacích prostředků; za tímto účelem je třeba vyvinout veškeré úsilí s cílem určit na základě registru využívání rádiového spektra podle článku 9 nejpozději do roku 2015 alespoň 1 200 MHz rádiového spektra vhodného k přidělení. Toto číslo zahrnuje i rádiové spektrum, které je již využíváno;
c)
překlenutí digitální propasti a přispění k cílům Digitální agendy pro Evropu, přičemž podpoří přístup všech občanů Unie k širokopásmovému připojení o minimální rychlosti 30 Mbps do roku 2020 a umožní, aby v Unii byla k dispozici nejvyšší možná rychlost a kapacita širokopásmového připojení;
d)
umožnění, aby Unie získala vedoucí postavení v poskytování služeb širokopásmových bezdrátových elektronických komunikací tím, že uvolní dostatečné rádiové spektrum v pásmech, která jsou z hlediska nákladů efektivní, aby tyto služby byly obecně dostupné;
e)
zajištění příležitostí pro komerční i veřejný sektor prostřednictvím vyšších kapacit mobilního širokopásmového připojení;
f)
podpora inovací a investic zvýšenou pružností využívání rádiového spektra, důsledným uplatňováním zásad technologické neutrality a neutrality služeb mezi technologickými řešeními, která mohou být přijata, v celé Unii a formou vhodné předvídatelnosti v oblasti regulace stanovené mimo jiné v předpisovém rámci pro elektronické komunikace, uvolněním harmonizovaných kmitočtových pásem pro nové vyspělé technologie a možností obchodovat s právy k využívání rádiového spektra, čímž se vytvoří příležitosti pro vznik budoucích digitálních služeb v celé Unii;
g)
zajištění snadného přístupu k rádiovému spektru využitím výhod plynoucích z obecných oprávnění pro elektronické komunikace v souladu s článkem 5 směrnice 2002/20/ES;
h)
podpora sdílení pasivních infrastruktur tam, kde by to bylo přiměřené a nediskriminační, jak je uvedeno v článku 12 směrnice 2002/21/ES;
i)
udržování a rozvíjení účinné hospodářské soutěže zejména ve službách elektronických komunikací, a to usilováním prostřednictvím preventivních či nápravných opatření o předcházení nadměrnému hromadění práv k využívání rádiových kmitočtů některými podniky, která vede ke značnému narušení hospodářské soutěže;
j)
snížení fragmentace a plné využití potenciálu vnitřního trhu, aby se posilováním koordinace a harmonizace technických podmínek pro využívání a případně i dostupnost rádiového spektra podpořil hospodářský růst a úspory z rozsahu na úrovni Unie;
k)
předcházení škodlivému rušení či narušování jinými rádiovými zařízeními nebo zařízeními nevyužívajícími rádiové spektrum, a to mimo jiné usnadněním přípravy norem, jež přispějí k efektivnímu využívání rádiového spektra, a zvýšením odolnosti přijímačů vůči rušení, přičemž bude brán v úvahu zejména kumulativní dopad rostoucího množství a hustoty nasazení rádiových zařízení a aplikací;
l)
podpora dostupnosti nových spotřebitelských výrobků a technologií, tak aby byla zajištěna podpora spotřebitelů, pokud jde o přechod na digitální technologii, a aby bylo zajištěno účinné využívání digitální dividendy;
m)
snížení uhlíkové stopy Unie zvýšením technické účinnosti a energetické účinnosti bezdrátových komunikačních sítí a vybavení.
Článek 4
Větší účinnost a flexibilita
1. Členské státy ve spolupráci s Komisí a dle potřeby podpoří kolektivní využívání rádiového spektra, jakož i sdílené využívání rádiového spektra.
Členské státy rovněž podpoří vývoj stávajících a nových technologií, například kognitivního rádia, a to včetně těch, které využívají tzv. bílých míst.
2. Členské státy a Komise spolupracují na zvyšování flexibility využívání rádiového spektra za účelem podpory inovací a investic prostřednictvím možnosti využívat nové technologie a převodu a pronájmu práv k využívání rádiového spektra.
3. Členské státy a Komise budou spolupracovat na podpoře přípravy a harmonizace norem pro rádiová zařízení a telekomunikační terminály, jakož i pro elektrická a elektronická zařízení a sítě, a to dle potřeby na základě normalizačního pověření udělených Komisí příslušným orgánům pro normalizaci. Zvláštní pozornost bude též věnována normám pro zařízení určená pro postižené osoby.
4. Členské státy podpoří výzkum a vývoj nových technologií, jako jsou kognitivní technologie a geolokační databáze.
5. Členské státy ve vhodných případech zavedou kritéria výběru a postupy udělování oprávnění k využívání rádiového spektra podporující hospodářskou soutěž, investice a efektivní využívání rádiového spektra jako veřejného statku a koexistenci nových a stávajících služeb a zařízení. Členské státy podpoří trvalé, efektivní využívání rádiového spektra pro sítě, zařízení a uživatelské aplikace.
6. Bude-li to nutné pro zajištění efektivního výkonu práv k využívání rádiového spektra a pro zamezení nežádoucího hromadění rádiového spektra, mohou členské státy zvážit přijetí vhodných opatření, jako například uložení finančních sankcí, využití finančních pobídkových nástrojů nebo odejmutí práv. Tato opatření se přijímají a uplatňují transparentním, nediskriminačním a přiměřeným způsobem.
7. Pokud jde o služby elektronických komunikací, členské státy přijmou v souladu se směrnicí 2002/20/ES do 1. ledna 2013 opatření v oblasti přidělování kmitočtů a udělování oprávnění, která jsou vhodná z hlediska rozvoje širokopásmových služeb s cílem dosáhnout co nejvyšší kapacity a rychlosti širokopásmového připojení.
8. Aby nedocházelo k případné fragmentaci vnitřního trhu v důsledku odlišných kritérií výběru a postupů pro harmonizovaná kmitočtová pásma přidělená službám elektronických komunikací, s nimiž lze obchodovat ve všech členských státech podle článku 9b směrnice 2002/21/ES, Komise ve spolupráci s členskými státy a v souladu se zásadou subsidiarity pomáhá při stanovení a sdílení osvědčených postupů pro podmínky a postupy udělování oprávnění a podporuje výměnu informací pro tato pásma, za účelem zvýšení soudržnosti po celé Unii, jíž bude dosaženo dodržováním zásad technologické neutrality a neutrality služeb.
Článek 5
Hospodářská soutěž
1. Členské státy podporují účinnou hospodářskou soutěž a předcházejí narušování hospodářské soutěže na vnitřním trhu služeb elektronických komunikací v souladu se směrnicemi 2002/20/ES a 2002/21/ES.
Otázky hospodářské soutěže zohledňují i při udělování práv k využívání rádiového spektra uživatelům neveřejných elektronických komunikací.
2. Pro účely odst. 1 prvního pododstavce a aniž je dotčeno uplatňování pravidel hospodářské soutěže a opatření přijatých členskými státy za účelem dosažení cíle obecného zájmu v souladu s čl. 9 odst. 4 směrnice 2002/21/ES, mohou členské státy přijmout opatření, kterými mohou mimo jiné:
a)
omezit množství rádiového spektra, k němuž jsou udělena práva k využívání jakémukoli operátorovi, nebo stanovit pro taková práva k využívání rádiového spektra podmínky, jako je poskytování velkoobchodního přístupu, národní nebo regionálního roamingu, v určitých pásmech nebo určitých skupinách pásem s podobnými charakteristikami, například u pásem pod 1 GHz přidělených službám elektronických komunikací; tyto dodatečné podmínky mohou uložit pouze příslušné vnitrostátní orgány;
b)
vyhradit určitou část kmitočtového pásma či skupiny pásem pro přidělení novým subjektům, je-li to vhodné s ohledem na situaci na vnitrostátním trhu;
c)
v některých pásmech odmítnout udělení nových práv k využívání rádiového spektra nebo povolení nových využití rádiového spektra v určitých pásmech, případně mohou pro udělení nových práv k využívání rádiového spektra či povolení nových využití rádiového spektra stanovit podmínky, aby se předešlo narušení hospodářské soutěže přidělením, převodem nebo hromaděním práv k využívání rádiových kmitočtů;
d)
u práv k využívání rádiového spektra, jež nepodléhají kontrole fúzí na úrovni členského státu ani Unie, zakázat převod těchto práv nebo stanovit pro jejich převod podmínky, pokud by tímto převodem mohlo dojít k významnému narušení hospodářské soutěže;
e)
v souladu se směrnicí 2002/20/ES pozměnit stávající práva, pokud je to nezbytné za účelem nápravy narušení hospodářské soutěže, ke kterému došlo převodem nebo hromaděním práv k využívání rádiových kmitočtů.
3. Členské státy, které mají v úmyslu přijmout opatření podle odstavce 2 tohoto článku, tak učiní v souladu s postupy pro stanovení či změnu podmínek pro práva k využívání rádiového spektra, jež stanoví směrnice 2002/20/ES.
4. Členské státy zajistí, aby při postupu udělování oprávnění u služeb elektronických komunikací a při jejich výběru byla podporována účinná hospodářská soutěž v zájmu občanů, spotřebitelů a podniků v Unii.
Článek 6
Rádiové spektrum pro bezdrátové širokopásmové komunikace
1. Členské státy učiní ve spolupráci s Komisí všechny potřebné kroky pro zajištění toho, aby v rámci Unie bylo k dispozici dostatečné rádiové spektrum z hlediska pokrytí a kapacity, které by Unii umožnilo dosáhnout nejvyšších rychlostí širokopásmového připojení na světě, aby bezdrátové aplikace a vedoucí postavení Evropy v poskytování nových služeb mohly účinně přispívat k hospodářskému růstu, a pro naplňování cíle, jímž je zajistit do roku 2020 všem občanům přístup k širokopásmovému připojení o minimální rychlosti 30 Mbps.
2. Za účelem rozšíření dostupnosti bezdrátových širokopásmových služeb v zájmu občanů a spotřebitelů Unie zpřístupní členské státy pásma uvedená v rozhodnutích 2008/411/ES (3,4-3,8 GHz), 2008/477/ES (2,5-2,69 GHz) a 2009/766/ES (900-1 800 MHz) v souladu s podmínkami popsanými v těchto rozhodnutích. V závislosti na tržní poptávce členské státy dokončí proces udělování oprávnění do 31. prosince 2012, aniž budou dotčeny stávající zavedené služby a za podmínek, jež spotřebitelům umožní snadný přístup k bezdrátovým širokopásmovým službám.
3. Členské státy podpoří probíhající modernizaci sítí prováděnou poskytovateli elektronických komunikací na úroveň nejnovějších a nejúčinnějších technologií s cílem vytvořit své vlastní spektrální dividendy v souladu se zásadami technologické neutrality a neutrality služeb.
4. Členské státy dokončí do 1. ledna 2013 proces udělování oprávnění, aby mohlo být pásmo 800 MHz využíváno pro služby elektronických komunikací. Členským státům, kterým by výjimečné vnitrostátní nebo místní podmínky nebo potíže s přeshraniční koordinací kmitočtů neumožňovaly zpřístupnění tohoto pásma, udělí Komise na základě řádně odůvodněné žádosti dotčeného členského státu zvláštní výjimky do 31. prosince 2015.
Pokud by konkrétní potíže členského státu s přeshraniční koordinací kmitočtů s jednou nebo více zeměmi, včetně kandidátských či přistupujících zemí, přetrvávaly i po 31. prosinci 2015 a bránily dostupnosti pásma 800 MHz, udělí Komise zvláštní výjimky, a to každoročně až do doby, než budou potíže odstraněny.
Členské státy, kterým byla udělena výjimka podle prvního nebo druhého pododstavce, zajistí, aby využívání pásma 800 MHz nebránilo dostupnosti tohoto pásma v sousedních zemích pro služby elektronických komunikací jiné než rozhlasové a televizní vysílání.
Tento odstavec platí rovněž pro potíže s koordinací rádiového spektra v Kyperské republice, neboť kyperské vládě není umožněno vykonávat účinnou kontrolu nad částí svého území.
5. Členské státy ve spolupráci s Komisí nepřetržitě sledují požadavky na kapacitu bezdrátových širokopásmových služeb. Na základě výsledků analýzy uvedené v čl. 9 odst. 4 Komise do 1. ledna 2015 posoudí a podá zprávu Evropskému parlamentu a Radě, zda je nutné přijmout opatření k harmonizaci dalších kmitočtových pásem.
Členské státy mohou ve vhodných případech a v souladu s právem Unie zajistit, aby přímé náklady na migraci rádiového spektra či nové přidělení pásem rádiového spektra pro jejich využívání byly přiměřeně kompenzovány v souladu s vnitrostátními právními předpisy.
6. Členské státy ve spolupráci s Komisí podporují ve vhodných případech ve vzdálených a řídce obydlených oblastech přístup k širokopásmovým službám využívajícím pásma 800MHz. Členské státy přitom zajistí, že uvolnění pásma 800 MHz negativně neovlivní uživatele služeb pro zajištění zpravodajských programů a pořádání hromadných společenských akcí (Programme-Making and Special Events - PMSE) a v případě potřeby podniknou za tímto účelem technická a regulatorní opatření.
7. Komise ve spolupráci s členskými státy posoudí, zda je odůvodněné a proveditelné prodloužit přidělování bezlicenčního pásma pro bezdrátové přístupové systémy, jejichž součástí jsou rádiové místní sítě.
8. Členské státy povolí převod či pronájem práv k využívání rádiového spektra v harmonizovaných pásmech 790-862 MHz, 880-915 MHz, 925-960 MHz, 1 710-1 785 MHz, 1 805-1 880 MHz, 1 900-1 980 MHz, 2 010-2 025 MHz, 2 110-2 170 MHz, 2,5-2,69 GHz a 3,4-3,8 GHz.
9. Členské státy a Komise mohou prozkoumat dostupnost dostatečného rádiového spektra pro poskytování širokopásmových družicových služeb umožňujících přístup k internetu s cílem zajistit, aby všichni občané měli přístup k vyspělým digitálním službám včetně širokopásmového připojení, a to zejména ve vzdálených a řídce obydlených oblastech.
10. Členské státy ve spolupráci s Komisí posoudí možnost rozšíření dostupnosti a používání pikobuněk a femtobuněk. Plně zohlední potenciál těchto základnových stanic buňkových sítí a sdíleného a bezlicenčního využívání rádiového spektra pro vytvoření základu pro bezdrátové sítě typu „mesh“, jež mohou být klíčové pro překlenutí digitální propasti.
Článek 7
Rádiové spektrum pro další politiky v oblasti bezdrátové komunikace
Za účelem podpory dalšího rozvoje inovativních audiovizuálních sdělovacích prostředků a dalších služeb pro občany Unie a s ohledem na hospodářský a sociální přínos jednotného digitálního trhu, členské státy ve spolupráci s Komisí usilují o zajištění toho, aby bylo dostupné dostatečné množství rádiového spektra pro družicové a pozemní poskytování těchto služeb za předpokladu, že je tato potřeba zjevně odůvodněná.
Článek 8
Rádiové spektrum pro další konkrétní politiky Unie
1. Členské státy a Komise zajistí dostupnost rádiového spektra a ochranu rádiových kmitočtů potřebných pro sledování atmosféry a povrchu Země, a umožní tak rozvoj a využívání vesmírných aplikací a zlepšení dopravních systémů, zejména pro globální civilní navigační družicový systém zřízený v rámci programu Galileo (17), Evropský program pro monitorování Země (GMES) (18) a pro inteligentní systémy bezpečnosti a řízení dopravy.
2. Komise ve spolupráci s členskými státy provede studie o úsporách energie při využívání rádiového spektra, jež by přispěly k nízkouhlíkové politice, a zváží zpřístupnění rádiového spektra pro bezdrátové technologie, které mohou zvýšit úspory energie a účinnost jiných distribučních sítí, jako jsou dodávky vody, včetně inteligentních energetických sítí a inteligentních měřících systémů.
3. Komise se ve spolupráci s členskými státy vynasnaží zajistit zpřístupnění dostatečného rádiového spektra za harmonizovaných podmínek na podporu rozvoje služeb zajišťujících bezpečnost a na podporu volného oběhu souvisejících zařízení a rozvoje inovačních interoperabilních řešení bezpečnosti a ochrany veřejnosti, civilní obrany a odstraňování následků katastrof.
4. Členské státy a Komise budou spolupracovat s vědeckou a akademickou obcí;, aby určily výzkumné a vývojové iniciativy a inovační aplikace, které mohou mít velký sociálně-ekonomický dopad nebo potenciál pro investice, aby posoudily potřeby těchto aplikací, co se týče rádiového spektra, a v případě potřeby zvážily přidělení dostatečných pásem rádiového spektra pro tyto aplikace podle harmonizovaných technických podmínek a s co nejmenší administrativní zátěží.
5. Členské státy se ve spolupráci s Komisí vynasnaží zajistit potřebná kmitočtová pásma pro zpravodajské programy a pořádání hromadných společenských akcí (PMSE), a to v souladu s cíli Unie zlepšit propojení vnitřního trhu a přístup ke kultuře.
6. Členské státy a Komise se vynasnaží zajistit dostupnost rádiového spektra pro rádiovou identifikaci (RFID) a další bezdrátové komunikační technologie v rámci „internetu věcí“ (IoT) a budou spolupracovat na vytváření norem a harmonizaci přidělování rádiového spektra pro komunikaci v rámci IoT ve všech členských státech.
Článek 9
Registr
1. Zavádí se registr stávajícího využívání rádiového spektra pro komerční i veřejné účely.
Tento registr sleduje tyto cíle:
a)
umožnit zjištění kmitočtových pásem, ve kterých by mohlo dojít ke zlepšení účinnosti stávajícího využití rádiového spektra;
b)
usnadnit zjištění kmitočtových pásem, která by mohla být vhodná k přerozdělení a možnosti sdílení rádiového spektra za účelem podpory politik Unie stanovených v tomto rozhodnutí, při současném zohlednění budoucích potřeb rádiového spektra mimo jiné v závislosti na poptávce spotřebitelů a operátorů, jakož i možnosti uspokojení těchto potřeb;
c)
pomoci analyzovat různé typy využívání rádiového spektra soukromými i veřejnými uživateli;
d)
pomoci určit kmitočtová pásma, která by mohla být přidělena nebo přerozdělena tak, aby se zvýšila efektivita jejich využití, podpořily inovace a posílila hospodářská soutěž na vnitřním trhu, hledat nové způsoby sdílení rádiového spektra ve prospěch soukromých i veřejných uživatelů, při současném zohlednění potenciálního pozitivního i negativního dopadu přidělení nebo opětovné přidělení těchto i sousedních pásem stávajícím uživatelům. xxxxxx
2. Za účelem jednotného uplatňování odstavce 1 tohoto článku, přijme Komise, při maximálním zohlednění stanoviska Skupiny pro politiku rádiového spektra do 1. července 2013 prováděcí akty, kterými se
a)
stanoví praktické postupy a jednotné formáty shromažďování údajů o stávajícím využití rádiového spektra a jejich poskytování členskými státy Komisi za předpokladu, že budou dodržena pravidla obchodního tajemství podle článku 8 rozhodnutí č.676/2002/ES a právo členských států neposkytnout důvěrné informace, s ohledem na cíl minimalizovat administrativní zátěž a stávající povinnosti členských států vyplývající z jiných ustanovení práva Unie, zejména povinnosti poskytnout konkrétní informace;
b)
stanoví metodika pro analýzu technologických trendů, budoucích potřeb a poptávky po rádiovém spektru v oblastech politiky Unie, na něž se vztahuje toto rozhodnutí, především u služeb, které by mohly fungovat v kmitočtových pásmech v rozsahu 400 MHz až 6 GHz, za účelem určení rozvíjejících se a potenciálně významných využití rádiového spektra.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 13 odst. 2.
3. Komise spravuje registr rádiového spektra uvedený v odstavci 1 v souladu s prováděcími akty podle odstavce 2.
4. Komise provede analýzu technologických trendů, budoucích potřeb a poptávky po rádiovém spektru v souladu s prováděcími akty uvedenými v odst.2 písm. b). Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o výsledcích této analýzy.
Článek 10
Mezinárodní jednání
1. V mezinárodních jednáních týkajících se otázek rádiového spektra platí tyto zásady:
a)
spadá-li předmět mezinárodních jednání do pravomoci Unie, stanoví se postoj Unie v souladu s právem Unie;
b)
spadá-li předmět mezinárodních jednání částečně do pravomocí Unie a částečně do pravomocí členských států, usilují Unie a členské státy o stanovení společného postoje v souladu s požadavky zásady loajální spolupráce;
Pro účely písmene b) prvního pododstavce spolupracují Unie a členské státy v souladu se zásadou jednotného mezinárodního zastupování Unie a jejích členských států.
2. Unie poskytne na žádost členským státům právní, politickou a technickou podporu při řešení potíží s koordinací rádiového spektra se zeměmi sousedícími s Unií, včetně kandidátských a přistupujících zemí, a to tak, aby dotčené členské státy mohly dostát svým závazkům podle práva Unie. Při poskytování takové pomoci využije Unie veškerých svých právních a politických pravomocí na podporu provádění politik Unie.
Unie bude rovněž podporovat úsilí třetích zemí o provádění správy rádiového spektra, které je slučitelné se správou rádiového spektra v Unii, s cílem ochránit cíle Unie v politice rádiového spektra.
3. Při dvoustranných nebo vícestranných jednáních se třetími zeměmi jsou členské státy vázány svými povinnostmi vyplývajícími z práva Unie. Při uzavírání smluv či jiném přijímání mezinárodních závazků v souvislosti s rádiovým spektrem připojí členské státy ke svému podpisu či jinému aktu přijetí společné prohlášení, v němž se uvede, že budou plnit tyto mezinárodní smlouvy či závazky v souladu se svými povinnostmi vyplývajícími ze Smlouvy o Evropské unii a Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 11
Spolupráce mezi orgány
1. Komise a členské státy spolupracují na posílení stávajícího institucionálního uspořádání, aby podpořily koordinaci správy rádiového spektra na úrovni Unie včetně záležitostí, jež přímo ovlivňují dva či více členských států, s cílem rozvíjet vnitřní trh a zajistit, aby bylo dosaženo všech cílů politiky Unie v oblasti rádiového spektra.
2. Komise a členské státy vyzvou orgány pro normalizaci, CEPT, Společné výzkumné centrum Komise a další příslušné subjekty k úzké spolupráci v technických záležitostech za účelem podpory účinného využívání rádiového spektra. Za tímto účelem zachovají celkovou vazbu mezi správou rádiového spektra a normalizací, a to tak, aby byl posílen vnitřní trh.
Článek 12
Veřejné konzultace
Kdykoli to bude vhodné, uspořádá Komise veřejné konzultace, aby získala názory všech zainteresovaných subjektů i názory široké veřejnosti na využívání rádiového spektra v Unii.
Článek 13
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Výbor pro rádiové spektrum zřízený rozhodnutím č. 676/2002/ES. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. Pokud výbor nevydá žádné stanovisko, Komise návrh prováděcího aktu nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 14
Plnění politických ukazatelů a cílů
Členské státy uplatňují politické ukazatele a cíle stanovené tímto rozhodnutím nejpozději od 1. července 2015, nestanoví-li toto rozhodnutí jinak.
Článek 15
Podávání zpráv a přezkum
Komise podá Evropskému parlamentu a Radě zprávu o činnostech vyvíjených a opatřeních přijatých v souladu s tímto rozhodnutím do 10. dubna 2014.
Členské státy poskytnou Komisi všechny informace nezbytné pro posouzení uplatňování tohoto rozhodnutí.
Komise provede přezkum uplatňování tohoto rozhodnutí do 31. prosince 2015.
Článek 16
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 17
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Ve Štrasburku dne 14. března 2012.
32012D0243
L 081/7
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
14.03.2012.
ODLUKA br. 243/2012/EU EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 14. ožujka 2012.
o uspostavljanju višegodišnjeg programa za politiku radiofrekvencijskog spektra
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon dostave nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
nakon savjetovanja s Odborom regija,
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),
budući da:
(1)
U skladu s Direktivom 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge (Okvirnom direktivom) (3), Komisija može podnijeti zakonodavne prijedloge Europskom parlamentu i Vijeću za uspostavljanje višegodišnjih programa za politiku radiofrekvencijskog spektra. U navedenim se programima određuju usmjerenja i ciljevi politike za strateško planiranje i usklađivanje uporabe spektra u skladu s direktivama koje se primjenjuju na elektroničke komunikacijske mreže i usluge. Navedena usmjerenja i ciljevi politike trebaju se odnositi na raspoloživost i učinkovitu uporabu spektra potrebne za uspostavljanje i funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Programom za politiku radiofrekvencijskog spektra (dalje u tekstu: „Program”) trebaju se poduprijeti ciljevi i ključne mjere opisane u Priopćenju Komisije od 3. ožujka 2010. o strategiji Europa 2020. i Komunikaciji Komisije od 26. kolovoza 2010. o „Digitalnoj agendi za Europu”, a Program je uključen među 50 prioritetnih mjera u Komunikaciji Komisije od 11. studenoga 2010.„Prema aktu o jedinstvenom tržištu”.
(2)
Ovom se Odlukom ne trebaju dovesti u pitanje postojeće pravo Unije, posebno Direktiva 1999/5/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 1999. o radio opremi i telekomunikacijskoj terminalnoj opremi te o uzajamnom priznavanju njihove usklađenosti (4), Direktiva 2002/19/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o pristupu i međusobnom povezivanju elektroničkih komunikacijskih mreža i pripadajuće opreme (Direktiva o pristupu) (5), Direktiva 2002/20/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o ovlaštenju u području elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga (Direktiva o ovlaštenju) (6), Direktiva 2002/21/EZ kao i Odluka br. 676/2002/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o regulatornom okviru za politiku radiofrekvencijskog spektra u Europskoj zajednici (Odluka o radiofrekvencijskom spektru) (7). Ovom se Odlukom također ne trebaju dovesti u pitanje mjere poduzete na nacionalnoj razini, u skladu s pravom Unije, za provedbu ciljeva od općeg interesa, osobito u vezi s reguliranjem sadržaja i audiovizualnom politikom, i pravo država članica na organizaciju i uporabu spektra za potrebe javnog reda i javne sigurnosti i za obranu.
(3)
Spektar je ključni javni izvor za bitne sektore i usluge uključujući pokretne, bežične širokopojasne i satelitske komunikacije, televizijsko i radijsko emitiranje, prijevoz, radiolokaciju i uređaje kao što su dojavnici, daljinski upravljači, aparati za poboljšanje sluha, mikrofoni i medicinska oprema. On je potpora javnim službama kao što su zaštitarske i sigurnosne službe uključujući civilnu zaštitu i znanstvenim aktivnostima kao što su meteorologija, promatranje Zemlje, radioastronomija i istraživanje svemira. Jednostavan pristup spektru također ima važnu ulogu u pružanju elektroničkih komunikacija, posebno za građane i poduzetnike koji se nalaze u udaljenim i rijetko naseljenim područjima kao što su ruralna područja ili otoci. Stoga su regulatorne mjere u vezi sa spektrom od gospodarskog, sigurnosnog, zdravstvenog i javnog interesa i imaju kulturne, znanstvene, društvene, ekološke i tehničke učinke.
(4)
Potrebno je usvojiti obnovljeni gospodarski i društveni pristup upravljanju spektrom te dodjeli i uporabi spektra. Taj pristup treba biti posebno usmjeren na politiku spektra s ciljem osiguravanja veće učinkovitosti spektra, boljeg planiranja frekvencija i zaštite od protutržišnog ponašanja.
(5)
Strateškim planiranjem i usklađivanjem uporabe spektra na razini Unije treba poboljšati unutarnje tržište bežičnih elektroničkih komunikacijskih usluga i opreme i druge politike Unije za koje je potrebna uporaba spektra te time stvoriti nove prilike za inovacije i otvaranje novih radnih mjesta, a istodobno treba doprinijeti gospodarskom oporavku i socijalnoj integraciji u čitavoj Uniji poštujući pritom važnu društvenu, kulturnu i gospodarsku vrijednost spektra.
(6)
Usklađivanje odgovarajuće uporabe spektra može također biti korisno za kakvoću usluga koje se pružaju putem elektroničkih komunikacija i bitno je za stvaranje ekonomije razmjera kojom se smanjuju troškovi uvođenja bežičnih mreža i troškovi bežičnih uređaja za potrošače. U tu je svrhu Uniji potreban program politike koji obuhvaća unutarnje tržište u svim područjima politike Unije koja uključuju uporabu spektra, kao što su politike elektroničkih komunikacija, istraživanja, tehnološkog razvoja i svemira, prometna politika, energetska politika i audiovizualna politika.
(7)
Programom se treba poticati tržišno natjecanje i doprinijeti postavljanju temelja za pravo jedinstveno digitalno tržište.
(8)
Programom se posebno treba poduprijeti strategija Europa 2020. s obzirom na veliki potencijal bežičnih usluga za promicanje gospodarstva temeljenog na znanju, razvijanje i podupiranje sektora koji se oslanjaju na informacijske i komunikacijske tehnologije i prevladavanje digitalnog jaza. Zahvaljujući sve većoj uporabi posebno audiovizualnih medijskih usluga i online sadržaja raste potražnja za brzinom i pokrivenošću. On je također jedna od ključnih mjera iz Digitalne agende za Europu koja za cilj ima pružanje brzog širokopojasnog interneta u budućem gospodarstvu temeljenom na umrežavanju i znanju s ambicioznim ciljem univerzalne pokrivenosti širokopojasnim uslugama. Osiguravanjem najvećih brzina i kapaciteta žičanih i bežičnih širokopojasnih usluga doprinosi se ostvarivanju cilja širokopojasnog pristupa brzine ne manje od 30 Mbps za sve do 2020., pri čemu bi najmanje polovica kućanstava u Uniji trebala imati širokopojasni pristup brzine ne manje od 100 Mbps, a ono je važno i za poticanje gospodarskog rasta i globalne konkurentnosti te neophodno za ostvarivanje održivih gospodarskih i društvenih koristi jedinstvenog digitalnog tržišta. Njime se također trebaju poduprijeti i promicati druge sektorske politike Unije kao što su održivi okoliš te gospodarska i socijalna uključenost za sve građane Unije. S obzirom na važnost bežičnih aplikacija za inovacije, Program je također ključna inicijativa za potporu politikama Unije u vezi s inovacijama.
(9)
Programom se trebaju postaviti temelji razvoja kojim se Uniji omogućuje preuzimanje vodećeg položaja u području bežičnih širokopojasnih brzina, mobilnosti, pokrivenosti i kapaciteta. Takav je vodeći položaj bitan za uspostavljanje konkurentnog jedinstvenog digitalnog tržišta koje djeluje prema otvaranju unutarnjeg tržišta za sve građane Unije.
(10)
U Programu se trebaju odrediti opća načela i ciljevi država članica i institucija Unije do 2015. i utvrditi posebne provedbene inicijative. Iako je upravljanje spektrom još uvijek u najvećoj mjeri u nacionalnoj nadležnosti, treba ga provoditi u skladu s postojećim pravom Unije i treba omogućiti mjere za provedbu politika Unije.
(11)
U Programu se također trebaju uzeti u obzir Odluka br. 676/2002/EZ i tehničko stručno znanje Europske konferencije poštanskih i telekomunikacijskih uprava (dalje u tekstu: „CEPT”) kako bi se s pomoću tehničkih provedbenih mjera mogle provesti politike Unije koje se oslanjaju na spektar i koje su dogovorili Europski parlament i Vijeće, utvrđujući da se takve mjere mogu poduzeti kad god je to potrebno za provedbu već postojećih politika Unije.
(12)
Za jednostavan pristup spektru mogu biti potrebne inovativne vrste odobrenja kao što su kolektivna uporaba spektra ili zajednička uporaba infrastrukture, čija se primjena u Uniji može olakšati utvrđivanjem najboljih praksi i poticanjem razmjene podataka kao i definiranjem određenih zajedničkih ili usklađenih uvjeta za uporabu spektra. Opća odobrenja, koja su najmanje zahtjevna vrsta odobrenja, posebno su zanimljiva u slučajevima u kojima ne postoji opasnost da je zbog smetnji spriječen razvoja drugih usluga.
(13)
Takozvane „kognitivne tehnologije”, koje se još uvijek tehnološki razvijaju, treba nadalje istraživati, među ostalim i olakšavanjem razmjene na temelju geolociranja.
(14)
Trgovanje pravima na spektar u kombinaciji s fleksibilnim uvjetima uporabe može biti od značajne koristi za gospodarski rast. Stoga na temelju Direktive 2002/21/EZ treba bez odgode omogućiti trgovanje pojasevima za koje je na temelju prava Unije već uvedena fleksibilna uporaba. Razmjenom najboljih praksi u vezi s uvjetima i postupcima odobrenja za takve pojaseve i zajedničkim mjerama za sprečavanje kumulacije prava uporabe spektra koja može dovesti do stvaranja vladajućih položaja i neopravdane neuporabe takvih prava, olakšalo bi se usklađeno uvođenje navedenih mjera u svim državama članicama i stjecanje takvih prava bilo gdje u Uniji. Ako je to primjenjivo, treba poticati kolektivnu (ili zajedničku) uporabu spektra, u smislu da neutvrđeni broj neovisnih korisnika i/ili uređaja istodobno pristupa spektru u istom frekvencijskom području i na određenom geografskom području pod dobro definiranim skupom uvjeta ne dovodeći u pitanje odredbe Direktive 2002/20/EZ u vezi s elektroničkim komunikacijskim mrežama i uslugama.
(15)
Kako je naglašeno u Digitalnoj agendi za Europu, bežični širokopojasni pristup važno je sredstvo za poticanje tržišnog natjecanja, izbora potrošača i pristupa u ruralnim i drugim područjima u kojim je uvođenje bežičnog širokopojasnog pristupa otežano ili gospodarski neodrživo. Međutim, upravljanje spektrom može utjecati na tržišno natjecanje putem promjene uloge i snage sudionika na tržištu, na primjer ako postojeći korisnici ostvare nedopuštenu konkurentsku prednost. Ograničeni pristup spektru, osobito kada je odgovarajućeg spektra sve manje, može stvoriti prepreku ulasku novih usluga ili aplikacija i sprečavati inovacije i tržišno natjecanje. Stjecanje novih prava uporabe spektra, pa tako i prijenosom ili najmom spektra ili drugom transakcijom između korisnika te uvođenje novih fleksibilnih kriterija za uporabu spektra mogu utjecati na postojeću konkurentsku situaciju. Stoga države članice trebaju poduzeti odgovarajuće ex ante i ex post regulatorne mjere (kao što su mjere za izmjenu postojećih prava, zabranu stjecanja prava uporabe spektra u određenim slučajevima, određivanje uvjeta u vezi s nakupljanjem spektra i učinkovitom uporabom kao što su uvjeti iz Direktive 2002/21/EZ, ograničavanje količine spektra dostupne svakom poduzeću ili izbjegavanje prekomjerne kumulacije prava uporabe spektra) kako bi se izbjeglo narušavanje tržišnog natjecanja u skladu s načelima na kojima se temelje Direktiva 2002/20/EZ i Direktiva Vijeća 87/372/EEZ od 25. lipnja 1987. godine o frekvencijskim spektrima rezerviranim za usklađeno uvođenje javne paneuropske celularne digitalne kopnene pokretne komunikacije unutar Zajednice (8) (Direktiva o GSM-u).
(16)
Uspostavljanjem popisa postojeće uporabe spektra zajedno s analizom tehnoloških trendova, budućih potreba i zahtjeva za spektar, posebno između 400 MHz i 6 GHz, treba omogućiti utvrđivanje frekvencijskih pojaseva u kojima se može poboljšati učinkovitost i prilika za zajedničku uporabu spektra u korist komercijalnog i javnog sektora. U metodologiji za uspostavljanje i održavanje popisa postojećih uporaba spektra treba uzeti u obzir administrativno opterećenje koje se stavlja na uprave, a cilj metodologije treba biti smanjenje tog opterećenja. Stoga pri razvoju metodologije za uspostavljanje popisa postojećih uporaba spektra treba u cijelosti uzeti u obzir podatke koje dostavljaju države članice na temelju Odluke Komisije 2007/344/EZ od 16. svibnja 2007. o usklađenoj dostupnosti informacija u vezi s uporabom spektra u Zajednici (9).
(17)
Usklađene norme na temelju Direktive 1999/5/EZ bitne su za ostvarivanje učinkovite uporabe spektra i u njima treba uzeti u obzir zakonito određene uvjete zajedničke uporabe. Europskim normama za neradijsku električnu i elektroničku opremu i mreže također se trebaju spriječiti poremećaji u uporabi spektra. Kumulativni učinak sve veće količine i gustoće bežičnih uređaja i aplikacija u kombinaciji s raznolikošću uporabe spektra predstavlja izazov za postojeće pristupe upravljanju smetnjama. Stoga ih treba preispitati i ponovno ocijeniti zajedno sa svojstvima prijamnika i naprednijim mehanizmima za sprečavanje smetnji.
(18)
Državama članicama treba omogućiti, ako je to potrebno, uvođenje kompenzacijskih mjera u vezi s troškovima migracije.
(19)
U skladu s ciljevima Digitalne agende za Europu, bežični širokopojasni pristup može znatno doprinijeti gospodarskom oporavku i rastu ako se na raspolaganje stavi dovoljno spektra, ako se prava uporabe spektra dodijele brzo i ako se omogući prilagodba trgovanja razvoju tržišta. U Digitalnoj se agendi za Europu zahtijeva da svi građani Unije do 2020. imaju pristup širokopojasnim uslugama brzine od najmanje 30 Mbps. Stoga treba staviti na raspolaganje spektar koji je već obuhvaćen postojećim odlukama Komisije pod uvjetima iz navedenih odluka. Ovisno o tržišnoj potražnji, proces odobravanja za zemaljske komunikacije treba se provoditi u skladu s Direktivom 2002/20/EZ do 31. prosinca 2012. kako bi se osigurao jednostavan pristup bežičnim širokopojasnim uslugama za sve, posebno u frekvencijskim pojasevima određenim u Odlukama Komisije 2008/411/EZ (10), 2008/477/EZ (11) i 2009/766/EZ (12). Satelitski širokopojasni pristup mogao bi biti brzo i izvedivo rješenje za dopunu zemaljskih širokopojasnih usluga i osiguravanje pokrivenosti najudaljenijih područja Unije.
(20)
Ako je potrebno, treba uvesti fleksibilnije aranžmane kojima se uređuje uporaba spektra kako bi se potakle inovacije i brzo širokopojasno povezivanje koji trgovačkim društvima omogućuju smanjenje troškova i povećanje konkurentnosti te razvoj novih interaktivnih online usluga, na primjer u područjima obrazovanja, zdravlja i usluga od općeg interesa.
(21)
Omogućavanjem brzog širokopojasnog povezivanja za gotovo 500 milijuna ljudi u Europi doprinijelo bi se razvoju unutarnjeg tržišta, pri čemu bi se stvorila globalna jedinstvena kritična masa korisnika, sve bi se regije izložile novim prilikama, svakom bi se korisniku dala veća vrijednost i Uniji bi se omogućilo da postane vodeće svjetsko gospodarstvo temeljeno na znanju. Brzo uvođenje širokopojasnog pristupa stoga je od presudne važnosti za razvoj europske produktivnosti i pojavu novih i malih poduzeća koja mogu imati vodeću ulogu u različitim sektorima, na primjer zdravstvu, proizvodnji i uslužnoj industriji.
(22)
Godine 2006. Međunarodna telekomunikacijska unija (ITU) procijenila je da će komercijalnoj industriji pokretnih komunikacija za svaku regiju ITU-a uključujući Europu u budućnosti biti potrebno između 1 280 i 1 720 MHz pojasne širine spektra za razvoj međunarodnih pokretnih telekomunikacija-2000 (IMT-2000) i naprednih sustava IMT-a (npr. pokretnih komunikacija treće i četvrte generacije) u 2020. Treba napomenuti da je niža vrijednost (1 280 MHz) veća od potreba nekih zemalja. Osim toga, postoje zemlje u kojima je potreba veća od više vrijednosti (1 720 MHz). Obje navedene vrijednosti odnose se na spektar koji je već u uporabi ili je u planu za uporabu za sustave koji su prethodili IMT-u, IMT-2000 i njegova poboljšanja. Ako se ne oslobodi potrebni spektar, po mogućnosti na usklađeni način na globalnoj razini, zbog ograničenja kapaciteta u pokretnim mrežama onemogućit će se nove usluge i gospodarski rast.
(23)
Pojas 800 MHz (790-862 MHz) optimalan je za pokrivanje velikih područja bežičnim širokopojasnim uslugama. Na temelju usklađivanja tehničkih uvjeta u skladu s Odlukom 2010/267/EU i Preporuke Komisije od 28. listopada 2009. o olakšavanju oslobađanja digitalne dividende u Europskoj uniji (13) kojom se zahtijeva prestanak analognog emitiranja od 1. siječnja 2012. i s obzirom na brzi nacionalni regulatorni razvoj, taj se pojas u načelu treba do 2013. staviti na raspolaganje za elektroničke komunikacijske usluge u Uniji. Dugoročno, može se predvidjeti i dodatni spektar s obzirom na rezultate analize tehnoloških trendova, budućih potreba i potražnje za spektrom. Uzimajući u obzir mogućnost pojasa 800 MHz za prijenos na velikim područjima, ako je to potrebno, pravima se mogu pridružiti obveze pokrivanja.
(24)
Veće mogućnosti za bežične širokopojasne usluge presudne su za osiguravanje novih distribucijskih platformi za kulturni sektor i otvaranje puta njegovom uspješnom budućem razvoju.
(25)
Bežični pristupni sustavi, uključujući radijske lokalne mreže, mogu prerasti svoje postojeće dodjele bez dozvole. Potreba za proširenjem i izvedivost proširenja dodjele spektra bez dozvole za bežične pristupne sustave uključujući radijske lokalne mreže u pojasu 2,4 GHz i 5 GHz trebaju se ocijeniti u odnosu na popis postojećih uporaba i novih potreba za spektrom i ovisno o uporabi spektra za ostale namjene.
(26)
Iako će radiodifuzijsko emitiranje ostati važna platforma za distribuciju sadržaja, budući da je još uvijek najekonomičnija platforma za masovnu distribuciju, žičanim i bežičnim širokopojasnim i drugim novim uslugama kulturnom se sektoru pružaju nove prilike za diverzifikaciju raspona distribucijskih platformi, pružanje usluga na zahtjev i iskorištavanje gospodarskog potencijala velikog povećanja podatkovnog prometa.
(27)
Radi usredotočivanja na prioritete višegodišnjeg programa, države članice i Komisija trebaju surađivati kako bi poduprle i ostvarile cilj omogućavanja Uniji da preuzme vodeći položaj u području bežičnih elektroničkih komunikacijskih širokopojasnih usluga oslobađanjem dostatnog spektra u troškovno primjerenim pojasevima kako bi navedene usluge bile široko dostupne.
(28)
Budući da su zajednički pristup i ekonomija razmjera ključni za razvoj širokopojasnih komunikacija u čitavoj Uniji i za sprečavanje narušavanja tržišnog natjecanja i rascjepkanosti tržišta među državama članicama, usklađenim djelovanjem država članica i Komisije trebaju se utvrditi određene najbolje prakse u vezi s uvjetima i postupcima odobravanja. Navedeni uvjeti i postupci mogu uključivati obveze pokrivanja, veličinu bloka spektra, vrijeme dodjele prava, pristup pokretnim virtualnim mrežnim operatorima i trajanje prava uporabe spektra. S obzirom na važnost trgovanja spektrom za povećanje učinkovite uporabe spektra i razvoj unutarnjeg tržišta bežične opreme i usluga, navedeni uvjeti i postupci trebaju se primjenjivati na frekvencijske pojaseve koji su dodijeljeni za bežične komunikacije i za koje se prava uporabe mogu prenijeti ili iznajmiti.
(29)
Drugim sektorima kao što su promet (za sigurnosne i informacijske sustave i sustave upravljanja), istraživanje i razvoj, e-zdravlje, e-uključenost i, prema potrebi, civilna zaštita i spašavanje mogu biti potreban dodatni spektar, s obzirom na to da u većoj mjeri upotrebljavaju prijenos slika i podataka radi brzog i učinkovitog pružanja usluga. Optimiziranjem sinergije između politike spektra i aktivnosti istraživanja i razvoja i provedbom studija radiofrekvencijske usklađenosti između različitih korisnika spektra treba se doprinijeti inovacijama. Štoviše, na temelju rezultata istraživanja u sklopu Sedmog okvirnog programa za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (od 2007. do 2013.) treba ispitati potrebe za spektrom projekata s mogućim velikim gospodarskim ili investicijskim potencijalom, posebno za male i srednje poduzetnike, kao što je kognitivni radio ili e-zdravlje. Treba također osigurati odgovarajuću zaštitu od štetnih smetnji s ciljem podupiranja znanstvenih aktivnosti i aktivnosti istraživanja i razvoja.
(30)
U strategiji Europa 2020. određeni su ekološki ciljevi za održivo, energetski učinkovito i konkurentno gospodarstvo, na primjer poboljšanjem energetske učinkovitosti za 20 % do 2020. Sektor informacijskih i komunikacijskih tehnologija ima ključnu ulogu, kako je naglašeno u Digitalnoj agendi za Europu. Predložene mjere uključuju ubrzavanje uvođenja na razini Unije inteligentnih sustava za upravljanje energijom (pametnih mreža i pametnih mjernih sustava) s komunikacijskim mogućnostima s ciljem smanjenja potrošnje energije i razvoj inteligentnih prometnih sustava i inteligentnog upravljanja prometom s ciljem smanjenja emisija ugljičnog dioksida u prometnom sektoru. Učinkovita uporaba tehnologija spektra može također doprinijeti smanjenju potrošnje energije radijske opreme i ograničiti učinak na okoliš u ruralnim i udaljenim područjima.
(31)
Kod usklađenog pristupa odobravanju spektra u Uniji treba u cijelosti uzeti u obzir zaštitu javnog zdravlja od elektromagnetskih polja, koja je bitna za dobrobit građana. Uz poštovanje Preporuke Vijeća 1999/519/EZ od 12. srpnja 1999. o ograničavanju izlaganja javnosti elektromagnetskim poljima (0 Hz do 300 GHz) (14), bitno je osigurati stalno praćenje ionizirajućih i neionizirajućih učinaka uporabe spektra na zdravlje uključujući kumulativne učinke uporabe spektra na različitim frekvencijama u stvarnom životu uzrokovane sve većim brojem vrsta opreme.
(32)
Bitni ciljevi od općeg interesa kao što je zaštita života zahtijevaju usklađena tehnička rješenja za zajedničko djelovanje sigurnosnih i hitnih službi između država članica. Na usklađenoj osnovi treba staviti na raspolaganje dovoljno spektra za razvoj i slobodno kretanje sigurnosnih službi i uređaja i razvoj inovativnih paneuropskih ili interoperativnih sigurnosnih rješenja i rješenja za hitne slučajeve. Studije ukazuju na potrebu za dodatnim usklađenim spektrom ispod 1 GHz za pružanje pokretnih širokopojasnih usluga za civilnu zaštitu i spašavanje u čitavoj Uniji u sljedećih pet do deset godina.
(33)
Reguliranje spektra ima snažnu prekograničnu ili međunarodnu dimenziju zbog svojstava širenja, međunarodne prirode tržišta koja ovise o uslugama za koje se upotrebljavaju radijske frekvencije i potrebe za sprečavanjem štetnih smetnji između zemalja.
(34)
U skladu s mjerodavnom sudskom praksom Suda Europske unije, ako je predmet međunarodnog sporazuma djelomično u nadležnosti Unije i djelomično u nadležnosti država članica, bitno je osigurati blisku suradnju između država članica i institucija Unije. Ova obveza suradnje, kako je objašnjena u ustaljenoj sudskoj praksi, proizlazi iz načela jedinstva u međunarodnom zastupanju Unije i njezinih država članica.
(35)
Državama članicama također može biti potrebna potpora u vezi s usklađivanjem frekvencija u dvostranim pregovorima sa susjednim zemljama Unije, uključujući zemlje kandidatkinje i pristupnice, kako bi ispunile svoje obveze u skladu s pravom Unije koje se odnose na pitanja usklađivanja frekvencija. Time se treba doprinijeti i sprečavanju štetnih smetnji, većoj učinkovitosti spektra i konvergenciji uporabe spektra čak i izvan granica Unije.
(36)
Kako bi se ostvarili ciljevi ove Odluke, važno je poboljšati postojeći institucionalni okvir za usklađivanje politike spektra i upravljanje spektrom na razini Unije, uključujući pitanja koja se izravno odnose na dvije ili više država članice, pri čemu treba u cijelosti uzeti u obzir nadležnost i stručnost državnih uprava. Također su bitne suradnja i koordinacija između normirnih tijela, istraživačkih institucija i CEPT-a.
(37)
Kako bi se osigurali jednaki uvjeti za provedbu ove Odluke, Komisiji treba dodijeliti provedbene ovlasti. Navedene se ovlasti trebaju izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela koja se odnose na mehanizme kojima države članice kontroliraju izvršavanje provedbenih ovlasti Komisije (15).
(38)
Budući da cilj ove Odluke, a to je uspostavljanje višegodišnjeg programa za politiku radijskofrekvencijskog spektra, države članice ne mogu ostvariti u dovoljnoj mjeri i da ga je, zbog razmjera predloženog djelovanja, lakše ostvariti na razini Unije, Unija može usvojiti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti kako je određeno u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti kako je određeno u navedenom članku, ova Odluka ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.
(39)
Komisija treba izvješćivati Europski parlament i Vijeće o rezultatima ostvarenim u skladu s ovom Odlukom kao i o planiranim budućim mjerama.
(40)
Pri izradi prijedloga Komisija je u najvećoj mjeri uzela u obzir mišljenje Skupine za politiku radiofrekvencijskog spektra osnovane Odlukom Komisije 2002/622/EZ (16),
DONIJELI SU OVU ODLUKU:
Članak 1.
Cilj i područje primjene
1. Ovom se Odlukom uspostavlja višegodišnji program za politiku radiofrekvencijskog spektra za strateško planiranje i usklađivanje uporabe spektra, kako bi se osiguralo funkcioniranje unutarnjeg tržišta u područjima politike Unije u kojima se upotrebljava spektar kao što su politike elektroničkih komunikacija, istraživanja, tehnološkog razvoja i svemira, prometna politika, energetska politika i audiovizualna politika.
Ova Odluka ne utječe na dostatnu raspoloživost spektra za druga područja politike Unije kao što su civilna zaštita i spašavanje i zajednička sigurnosna i obrambena politika.
2. Ovom se Odlukom ne dovodi u pitanje postojeće pravo Unije, osobito direktiva 1999/5/EZ, 2002/20/EZ i 2002/21/EZ te, u skladu s člankom 6. ove Odluke, Odluka br. 676/2002/EZ te mjere poduzete na nacionalnoj razini u skladu s pravom Unije.
3. Ovom se Odlukom ne dovode u pitanje mjere poduzete na nacionalnoj razini potpuno u skladu s pravom Unije za ostvarivanje ciljeva od općeg interesa, osobito onih koji se odnose na reguliranje sadržaja i audiovizualnu politiku.
Ovom se Odlukom na dovodi u pitanje pravo država članica na organizaciju i uporabu spektra za potrebe javnog reda i javne sigurnosti i za obranu. Ako ova Odluka ili mjere usvojene u skladu s njom u frekvencijskim pojasevima određenim u članku 6. utječu na spektar koji država članica upotrebljava isključivo i izravno za potrebe javne sigurnosti ili obrane, država članica može, u mjeri u kojoj je to potrebno, nastaviti upotrebljavati taj frekvencijski pojas za potrebe javne sigurnosti i obrane do isključivanja sustava koji postoje u tom pojasu na dan stupanja na snagu ove Odluke ili ukidanja mjera usvojenih u skladu s njom. Država članica uredno obavješćuje Komisiju o svojoj odluci.
Članak 2.
Opća regulatorna načela
1. Države članice surađuju međusobno i s Komisijom na transparentan način kako bi osigurale dosljednu primjenu sljedećih općih regulatornih načela u čitavoj Uniji:
(a)
primjene najprikladnijeg i najmanje zahtjevnog sustava odobravanja tako da u najvećoj mjeri povećaju fleksibilnost i učinkovitost uporabe spektra. Takav sustav odobravanja temelji se na objektivnim, transparentnim, nediskriminirajućim i razmjernim kriterijima;
(b)
poticanja razvoja unutarnjeg tržišta promicanjem pojave budućih digitalnih usluga na razini Unije i poticanjem djelotvornog tržišnog natjecanja;
(c)
poticanja tržišnog natjecanja i inovacija uzimajući u obzir potrebu za sprečavanjem štetnih smetnji i potrebu za osiguravanjem tehničke kakvoće usluga kako bi se olakšala dostupnost širokopojasnih usluga i učinkovito odgovorilo na sve veći bežični podatkovni promet;
(d)
definiranja tehničkih uvjeta za uporabu spektra uzimajući u cijelosti u obzir mjerodavno pravo Unije uključujući pravo u vezi s ograničenjem izlaganja javnosti elektromagnetskim poljima;
(e)
promicanja neutralnosti u pogledu tehnologija i usluga u vezi s pravima uporabe spektra, ako je to moguće.
2. Uz opća regulatorna načela utvrđena u stavku 1. ovog članka na elektroničke se komunikacije primjenjuju sljedeća posebna načela u skladu s člancima 8.a, 9., 9.a i 9.b Direktive 2002/21/EZ i s Odlukom br. 676/2002/EZ:
(a)
primjena neutralnosti u pogledu tehnologija i usluga u vezi s pravima uporabe spektra za elektroničke komunikacijske mreže i usluge te s prijenosom ili najmom pojedinačnih prava uporabe radijskih frekvencija;
(b)
poticanje usklađivanja uporabe radijskih frekvencija u čitavoj Uniji u skladu s potrebom za osiguravanjem njihove učinkovite i djelotvorne uporabe;
(c)
olakšavanje sve većeg bežičnog podatkovnog prometa i širokopojasnih usluga, osobito poticanjem fleksibilnosti i promicanjem inovacija uzimajući u obzir potrebu za sprečavanjem štetnih smetnji i osiguravanjem tehničke kakvoće usluga.
Članak 3.
Ciljevi politike
Kako bi se usredotočile na prioritete iz ove Odluke, države članice i Komisija surađuju s ciljem podupiranja i ostvarivanja sljedećih ciljeva politike:
(a)
poticanja učinkovitog upravljanja spektrom i njegove uporabe kako bi se na najbolji način zadovoljila sve veća potražnja za uporabom frekvencija koja je odraz važne društvene, kulturne i gospodarske vrijednosti spektra;
(b)
nastojanja da se pravodobno dodijeli dostatni i odgovarajući spektar kako bi se poduprli ciljevi politike Unije i zadovoljila sve veća potražnja za bežičnim podatkovnim prometom i pritom omogućio razvoj komercijalnih i javnih usluga i istodobno uzeli u obzir važni ciljevi od općeg interesa kao što su kulturna raznolikost i pluralizam medija; u tu svrhu treba učiniti svaki napor kako bi se do 2015., na temelju popisa uspostavljenog u skladu s člankom 9., odredilo najmanje 1 200 MHz primjerenog spektra. Ta brojka uključuje spektar koji je već u uporabi;
(c)
premošćivanja digitalnog jaza i doprinosa ciljevima Digitalne agende za Europu tako da se do 2020. svim građanima Unije omogući pristup širokopojasnim uslugama brzine od najmanje 30 Mbps te da se Uniji omoguće najveća brzina i kapacitet širokopojasnih usluga;
(d)
omogućavanja Uniji da preuzme vodeći položaj u području bežičnih elektroničkih komunikacijskih širokopojasnih usluga oslobađanjem dostatnog spektra u troškovno primjerenim pojasevima kako bi navedene usluge bile široko dostupne;
(e)
osiguravanja prilika za komercijalni i javni sektor povećanjem kapaciteta za širokopojasne usluge u pokretnim mrežama;
(f)
promicanja inovacija i ulaganja jačanjem fleksibilnosti u uporabi spektra, dosljednom primjenom načela neutralnosti u pogledu tehnologija i usluga između tehnoloških rješenja koja se mogu usvojiti u čitavoj Uniji, odgovarajućom regulatornu predvidljivošću kako je, među ostalim, propisano regulatornim okvirom za elektroničke komunikacije, oslobađanjem usklađenog spektra za nove napredne tehnologije i putem mogućnosti trgovanja pravima uporabe spektra, čime se stvaraju prilike za razvoj budućih digitalnih usluga na razini Unije;
(g)
olakšavanja jednostavnog pristupa spektru korištenjem pogodnosti općih odobrenja za elektroničke komunikacije u skladu s člankom 5. Direktive 2002/20/EZ;
(h)
poticanja zajedničke uporabe pasivne infrastrukture ako je to razmjerno i nediskriminirajuće, kako je predviđeno u članku 12. Direktive 2002/21/EZ;
(i)
održavanja i razvoja djelotvornog tržišnog natjecanja, posebno u području elektroničkih komunikacijskih usluga, nastojanjima da se ex ante mjerama ili ex post pravnim lijekovima spriječi prekomjerna kumulacija prava uporabe radijskih frekvencija u određenim poduzećima koja za posljedicu ima znatnu štetu za tržišno natjecanje;
(j)
smanjenja rascjepkanosti i potpunog korištenja potencijala unutarnjeg tržišta kako bi se potaknuo gospodarski rast i ekonomija razmjera na razini Unije jačanjem koordinacije i usklađivanja tehničkih uvjeta za uporabu i raspoloživost spektra kada je to potrebno;
(k)
izbjegavanja štetnih smetnji ili poremećaja uzrokovanih drugim radijskim ili neradijskim uređajima, među ostalim, olakšavanjem razvoja normi kojima se doprinosi učinkovitoj uporabi spektra i povećanjem otpornosti prijamnika na smetnje, osobito vodeći računa o kumulativnom učinku sve većeg broja i gustoće radijskih uređaja i aplikacija;
(l)
podupiranja dostupnosti novih proizvoda i tehnologija široke potrošnje kako bi se osigurali potpora potrošača prijelazu na digitalnu tehnologiju i učinkovita uporaba digitalne dividende;
(m)
smanjenja ugljičnog otiska Unije jačanjem tehničke i energetske učinkovitosti bežičnih komunikacijskih mreža i opreme.
Članak 4.
Unaprijeđena učinkovitost i fleksibilnost
1. Države članice u suradnji s Komisijom potiču, kada je to potrebno, kolektivnu uporabu spektra kao i zajedničku uporabu spektra.
Države članice također potiču razvoj postojećih i novih tehnologija, na primjer kognitivnog radija, uključujući tehnologije za uporabu „bijelih prostora”.
2. Države članice i Komisija surađuju na jačanju fleksibilnosti u uporabi spektra radi poticanja inovacija i ulaganja putem mogućnosti uporabe novih tehnologija te prijenosa ili najma prava uporabe spektra.
3. Države članice i Komisija surađuju na poticanju razvoja i usklađivanju normi za radijsku opremu i telekomunikacijsku terminalnu opremu, kao i za električnu i elektroničku opremu i mreže koje se, kada je to potrebno, temelje na ovlastima za normizaciju koje Komisija daje odgovarajućim normirnim tijelima. Posebna se pozornost mora posvetiti normama za opremu koju upotrebljavaju osobe s invaliditetom.
4. Države članice potiču aktivnosti istraživanja i razvoja u vezi s novim tehnologijama kao što su kognitivne tehnologije i baze geolokacijskih podataka.
5. Države članice uvode, kada je to primjereno, kriterije i postupke odabiranja za dodjelu prava uporabe spektra kojima se potiču tržišno natjecanje, ulaganja i učinkovita uporaba spektra kao javnog dobra te promiče supostojanje novih i postojećih usluga i uređaja. Države članice potiču tekuću učinkovitu uporabu spektra za mreže, uređaje i aplikacije.
6. Kada je to potrebno za osiguravanje učinkovite uporabe prava uporabe spektra i sprečavanje nakupljanja spektra, države članice mogu razmotriti poduzimanje odgovarajućih mjera kao što su novčane kazne, poticajne naknade ili ukidanje prava. Takve se mjere uspostavljaju i primjenjuju na transparentan, nediskriminirajuć i razmjeran način.
7. Za elektroničke komunikacijske usluge države članice moraju do 1. siječnja 2013. usvojiti mjere za dodjelu i odobrenja koje su prikladne za razvoj širokopojasnih usluga, u skladu s Direktivom 2002/20/EZ, s ciljem ostvarivanja najvećeg kapaciteta i širokopojasnih brzina.
8. Kako bi se izbjegla moguća rascjepkanost unutarnjeg tržišta zbog različitih kriterija i postupaka odabiranja za usklađeni spektar dodijeljen za elektroničke komunikacijske usluge i kako bi se omogućilo trgovanje njime u svim državama članicama u skladu s člankom 9.b Direktive 2002/21/EZ, Komisija u suradnji s državama članicama i u skladu s načelom supsidijarnosti olakšava utvrđivanje i razmjenu najboljih praksi u vezi s uvjetima i postupcima odobravanja te potiče razmjenu podataka u vezi s takvim spektrom, s ciljem povećanja usklađenosti u čitavoj Uniji koja se ostvaruje na temelju načela neutralnosti u pogledu tehnologija i usluga.
Članak 5.
Tržišno natjecanje
1. Države članice potiču učinkovito tržišno natjecanje i sprječavaju narušavanje tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu elektroničkih komunikacijskih usluga u skladu s direktivama 2002/20/EZ i 2002/21/EZ.
Također uzimaju u obzir pitanja tržišnog natjecanja pri dodjeli prava uporabe spektra korisnicima privatnih elektroničkih komunikacijskih mreža.
2. Za potrebe prvog podstavka stavka 1. i ne dovodeći u pitanje primjenu pravila tržišnog natjecanja i mjere koje države članice usvajaju radi ostvarivanja ciljeva od općeg interesa u skladu s člankom 9. stavkom 4. Direktive 2002/21/EZ, države članice mogu, među ostalim, usvojiti mjere:
(a)
za ograničavanje količine spektra za koji se dodjeljuju prava uporabe bilo kojem poduzeću ili za pridruživanje uvjeta takvim pravima uporabe kao što je pružanje veleprodajnog pristupa i usluga nacionalnog ili regionalnog roaminga u određenim pojasevima ili određenim skupinama pojaseva sa sličnim svojstvima, na primjer u pojasevima ispod 1 GHz dodijeljenim za elektroničke komunikacijske usluge. Takve dodatne uvjete može odrediti samo nadležno državno tijelo;
(b)
za rezerviranje određenog dijela frekvencijskog pojasa ili skupine pojaseva za dodjelu novim konkurentima na tržištu ako je to potrebno s obzirom na situaciju na nacionalnom tržištu;
(c)
za odbijanje dodjele novih prava uporabe spektra ili omogućavanja novih uporaba spektra u određenim pojasevima ili za pridruživanje uvjeta dodjeli novih prava uporabe spektra ili odobrenju novih uporaba spektra kako bi se izbjeglo narušavanje tržišnog natjecanja uzrokovano bilo kojom dodjelom, prijenosom ili kumulacijom prava uporabe;
(d)
za zabranu prijenosa prava uporabe spektra koji ne podliježu kontroli pripajanja na nacionalnoj razini ili na razini Unije ili za određivanje uvjeta za takve prijenose ako bi mogli dovesti do znatne štete za tržišno natjecanje;
(e)
za izmjene postojećih prava u skladu s Direktivom 2002/20/EZ ako je to potrebno za ex post otklanjanje narušavanja tržišnog natjecanja uzrokovanog ikakvim prijenosom ili kumulacijom prava uporabe radijskih frekvencija.
3. Ako žele usvojiti bilo koju mjeru iz stavka 2. ovog članka, države članice moraju djelovati u skladu s postupcima za određivanje ili izmjenu takvih uvjeta u vezi s pravima uporabe spektra utvrđenim u Direktivi 2002/20/EZ.
4. Države članice osiguravaju da se postupcima odobravanja i odabiranja za elektroničke komunikacijske usluge promiče učinkovito tržišno natjecanje u korist građana, potrošača i poduzetnika u Uniji.
Članak 6.
Potrebe za spektrom za bežične širokopojasne komunikacije
1. Države članice u suradnji s Komisijom poduzimaju sve potrebne mjere za osiguravanje dovoljno raspoloživog spektra u Uniji za potrebe pokrivanja i kapaciteta, kako bi Uniji osigurale najveće širokopojasne brzine u svijetu i pritom omogućile da bežične aplikacije i europski vodeći položaj u području novih usluga učinkovito doprinose gospodarskom rastu i za ostvarivanje cilja da do 2020. svi građani imaju pristup širokopojasnim brzinama ne manjim od 30 Mbps.
2. Radi promicanja šire dostupnosti bežičnih širokopojasnih usluga u korist građana i potrošača u Uniji, države članice stavljaju na raspolaganje pojaseve obuhvaćene Odlukama 2008/411/EZ (3,4-3,8 GHz), 2008/477/EZ (2,5-2,69 GHz) i 2009/766/EZ (900-1 800 MHz) pod uvjetima opisanim u navedenim odlukama. Ovisno o tržišnoj potražnji, države članice provode proces odobravanja do 31. prosinca 2012. ne dovodeći u pitanje postojeću primjenu usluga i pod uvjetima kojima se potrošačima omogućava jednostavan pristup bežičnim širokopojasnim uslugama.
3. Države članice potiču davatelje elektroničkih komunikacija da stalno nadograđuju svoje mreže najnovijom i najučinkovitijom tehnologijom, kako bi stvorile vlastite dividende spektra u skladu s načelima neutralnosti u pogledu tehnologija i usluga.
4. Države članice do 1. siječnja 2013. provode proces odobravanja, kako bi omogućile uporabu pojasa 800 MHz za elektroničke komunikacijske usluge. Državama članicama u kojima zbog izuzetnih nacionalnih ili lokalnih okolnosti ili prekograničnih problema u vezi s usklađivanjem frekvencija pojas ne bi bio na raspolaganju, Komisija do 31. prosinca 2015. odobrava posebna odstupanja u skladu s valjano obrazloženim zahtjevom dotične države članice.
Ako obrazloženi problemi države članice u vezi s prekograničnim usklađivanjem frekvencija s jednom ili više zemalja, uključujući zemlje kandidatkinje ili pristupnice, ustraju i nakon 31. prosinca 2015. i ako zbog njih pojas 800 MHz nije stavljen na raspolaganje, Komisija na godišnjoj osnovi odobrava iznimna odstupanja sve dok navedeni problemi ne budu prevladani.
Države članice kojima je odobreno odstupanje u skladu s prvim ili drugim podstavkom osiguravaju da se uporabom pojasa 800 MHz ne sprečava raspoloživost tog pojasa za elektroničke komunikacijske usluge, osim radiodifuzijskog emitiranja u susjednim državama članicama.
Ovaj se stavak također primjenjuje na probleme u vezi s koordinacijom spektra u Republici Cipru koji proizlaze iz činjenice da je Vladi Cipra onemogućen stvarni nadzor na dijelu njezina državnog područja.
5. Države članice u suradnji s Komisijom stalno prate potrebe za kapacitetima za bežične širokopojasne usluge. Na temelju rezultata analize iz članka 9. stavka 4. Komisija do 1. siječnja 2015. ocjenjuje i izvješćuje Europski parlament i Vijeće postoji li potreba za djelovanjem radi usklađivanja dodatnih frekvencijskih pojaseva.
Države članice mogu, ako je to primjereno i u skladu s pravom Unije, osigurati odgovarajuću nadoknadu izravnih troškova migracije ili preraspodjele uporabe spektra u skladu s nacionalnim pravom.
6. Države članice u suradnji s Komisiju potiču pristup širokopojasnim uslugama koje upotrebljavaju pojas 800 MHz u udaljenim i rijetko naseljenim područjima, ako je to primjereno. Pritom države članice ispituju načine i, ako je to primjereno, poduzimaju tehničke i regulatorne mjere kako bi osigurale da oslobađanje pojasa 800 MHz ne utječe nepovoljno na korisnike usluga proizvodnje programa pri prijenosu posebnih događaja (PMSE).
7. Komisija u suradnji s državama članicama ocjenjuje opravdanost i izvedivost proširenja dodjele spektra bez dozvole za bežične pristupne sustave uključujući radijske lokalne mreže.
8. Države članice omogućuju prijenos ili najam prava uporabe spektra u usklađenim pojasevima 790-862 MHz, 880-915 MHz, 925-960 MHz, 1 710-1 785 MHz, 1 805-1 880 MHz, 1 900-1 980 MHz, 2 010-2 025 MHz, 2 110-2 170 MHz, 2,5-2,69 GHz i 3,4-3,8 GHz.
9. Kako bi se osiguralo da svi građani imaju pristup naprednim digitalnim uslugama uključujući širokopojasne usluge, posebno u udaljenim i rijetko naseljenim područjima, države članice i Komisija mogu ispitati raspoloživost dostatnog spektra za pružanje širokopojasnih satelitskih usluga za omogućavanje pristupa internetu.
10. Države članice u suradnji s Komisijom ispituju je li moguće proširiti dostupnost i uporabu pikoćelija i femtoćelija. U cijelosti uzimaju u obzir potencijal navedenih celularnih baznih postaja i zajedničke uporabe spektra i uporabe spektra bez dozvole kako bi osigurale osnovu za bežične isprepletene mreže koje mogu imati ključnu ulogu u premošćivanju digitalnog jaza.
Članak 7.
Potrebe za spektrom za druge politike bežičnih komunikacija
S ciljem podupiranja daljnjeg razvoja inovativnih audiovizualnih medijskih i drugih usluga za građane Unije, uzimajući u obzir gospodarske i društvene koristi jedinstvenog digitalnog tržišta, države članice u suradnji s Komisijom nastoje osigurati dovoljno raspoloživog spektra za satelitsko i zemaljsko pružanje takvih usluga ako je potreba za tim jasno obrazložena.
Članak 8.
Potrebe za spektrom za druge posebne politike Unije
1. Države članice i Komisija osiguravaju raspoloživost spektra i štite radijske frekvencije potrebne za praćenje Zemljine atmosfere i površine, te time omogućavaju razvoj i uporabu svemirskih aplikacija i poboljšanje prometnih sustava, osobito za globalne civilne sustave satelitske navigacije uspostavljene u sklopu programa Galileo (17), za europski program za praćenje Zemlje (GMES) (18) te za inteligentne sustave za sigurnost prometa i upravljanje prometom.
2. Komisija u suradnji s državama članicama provodi studije o uštedi energije u uporabi spektra s ciljem doprinosa politici niskog udjela ugljika i razmatra stavljanje spektra na raspolaganje za bežične tehnologije s potencijalom za poboljšanje uštede energije i energetske učinkovitosti drugih distribucijskih mreža kao što je vodoopskrba, uključujući pametne energetske mreže i pametne mjerne sustave.
3. Komisija u suradnji s državama članicama nastoji osigurati da je na raspolaganje stavljeno dovoljno spektra pod usklađenim uvjetima kako bi se podržao razvoj sigurnosnih usluga i slobodni promet uređajima povezanim s njima kao i razvoj inovativnih interoperativnih rješenja za javnu sigurnost i zaštitu, civilnu zaštitu i spašavanje.
4. Države članice i Komisija surađuju sa znanstvenom i akademskom zajednicom na utvrđivanju izvjesnog broja inicijativa za istraživanje i razvoj i inovativnih aplikacija koje mogu imati veliki društveno-gospodarski utjecaj i/ili potencijal za ulaganja i razmatraju potrebe za spektrom za takve aplikacije i, prema potrebi, razmatraju dodjelu dostatnog spektra za takve aplikacije pod usklađenim tehničkim uvjetima i uz najmanje zahtjevno administrativno opterećenje.
5. Države članice u suradnji s Komisijom nastoje osigurati potrebne frekvencijske pojaseve za PMSE u skladu s ciljevima Unije, kako bi se poboljšali integracija unutarnjeg tržišta i pristup kulturi.
6. Države članice i Komisija nastoje osigurati raspoloživost spektra za prepoznavanje putem radijskih frekvencija (RFID) i druge bežične komunikacijske tehnologije za internet stvari i surađuju kako bi potakle razvoj normi i usklađivanje dodjele spektra za komunikaciju putem interneta stvari u državama članicama.
Članak 9.
Popis
1. Ovim se uspostavlja popis postojećih uporaba spektra za komercijalne i javne namjene.
Ciljevi popisa su:
(a)
omogućiti utvrđivanje frekvencijskih pojaseva u kojima se može poboljšati učinkovitost postojećih uporaba spektra;
(b)
pružiti pomoć pri utvrđivanju frekvencijskih pojaseva koji bi mogli biti prikladni za preraspodjelu i prilika za zajedničku uporabu spektra s ciljem podupiranja politika Unije određenih u ovoj Odluci, uzimajući istodobno u obzir buduće potrebe za spektrom na temelju, među ostalim, potražnje potrošača i operatora i mogućnost zadovoljavanja takvih potreba;
(c)
pružiti pomoć pri analizi različitih vrsta uporabe spektra od strane privatnih i javnih korisnika;
(d)
pružiti pomoć pri utvrđivanju frekvencijskih pojaseva koji se mogu dodijeliti ili preraspodijeliti s ciljem poboljšanja njihove učinkovite uporabe, promicanja inovacija i jačanja tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu, ispitati nove načine za zajedničku uporabu spektra u korist privatnih i javnih korisnika, uzimajući pritom u obzir moguće pozitivne i negativne učinke dodjele ili preraspodjele takvih pojaseva i susjednih pojaseva postojećim korisnicima.
2. S ciljem osiguravanja ujednačene provedbe stavka 1. ovog članka, Komisija, uzimajući u najvećoj mjeri u obzir stajališta Skupine za politiku radiofrekvencijskog spektra, do 1. srpnja 2013. donosi provedbene akte:
(a)
za izradu praktičnih rješenja i jedinstvenih obrazaca pomoću kojih države članice prikupljaju i pružaju Komisiji podatke o postojećim uporabama spektra, pod uvjetom da se poštuju pravila o poslovnoj tajni u skladu s člankom 8. Odluke br. 676/2002/EZ i pravo država članica na uskraćivanje povjerljivih podataka, uzimajući u obzir cilj smanjenja administrativnog opterećenja i postojećih obveza država članica u skladu s pravom Unije, posebno obveza davanja posebnih podataka;
(b)
za razvoj metodologije za analizu tehnoloških trendova, budućih potreba i potražnje za spektrom u područjima politike Unije koja su obuhvaćena ovom Odlukom, posebno za one usluge koje mogu djelovati u frekvencijskom području od 400 MHz do 6 GHz, kako bi se utvrdile uporabe spektra koje su u razvoju i potencijalno važne.
Navedeni se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 13. stavka 2.
3. Komisija upravlja popisom iz stavka 1. u skladu s provedbenim aktima iz stavka 2.
4. Komisija provodi analizu tehnoloških trendova, budućih potreba i potražnje za spektrom u skladu s provedbenim aktima iz točke (b) stavka 2. Komisija podnosi izvješće o rezultatima analize Europskom parlamentu i Vijeću.
Članak 10.
Međunarodni pregovori
1. U međunarodnim pregovorima u vezi s pitanjima spektra primjenjuju se sljedeća načela:
(a)
ako je predmet međunarodnih pregovora u nadležnosti Unije, stajalište Unije utvrđuje se u skladu s pravom Unije;
(b)
ako je predmet međunarodnih pregovora djelomično u nadležnosti Unije i djelomično u nadležnosti država članica, Unija i države članice nastoje utvrditi zajedničko stajalište u skladu sa zahtjevima načela lojalne suradnje.
Za potrebe primjene točke (b) prvog podstavka, Unija i države članice surađuju u skladu s načelom jedinstva u međunarodnom zastupanju Unije i njezinih država članica.
2. Unija državama članicama na zahtjev pruža pravnu, političku i tehničku pomoć u rješavanju pitanja usklađivanja spektra sa susjednim zemljama Unije, uključujući zemlje kandidatkinje i pristupnice, tako da dotične države članice mogu poštovati svoje obveze u skladu s pravom Unije. Prilikom pružanja takve pomoći Unija upotrebljava sve svoje pravne i političke ovlasti za promicanje provedbe politika Unije.
Unija također podupire nastojanja trećih zemalja da spektrom upravljaju na način koji je u skladu s upravljanjem spektrom u Uniji kako bi zaštitila ciljeve Unije u području politike spektra.
3. U dvostranim ili višestranim pregovorima s trećim zemljama države su članice vezane obvezama u skladu s pravom Unije. Kada potpisuju ili na drugi način prihvaćaju bilo koje međunarodne obveze u vezi sa spektrom, države članice svom potpisu ili bilo kojem drugom aktu prihvaćanja prilažu zajedničku izjavu u kojoj navode da će takve međunarodne sporazume ili obveze provoditi u skladu sa svojim obvezama iz Ugovora o Europskoj uniji i Ugovora o funkcioniranju Europske unije.
Članak 11.
Suradnja između različitih tijela
1. Komisija i države članice surađuju kako bi ojačale dosadašnji institucionalni okvir i time potakle usklađivanje upravljanja spektrom na razini Unije, uključujući pitanja koja izravno utječu na dvije ili više država članica, s ciljem razvoja unutarnjeg tržišta i osiguravanja potpunog ostvarivanja ciljeva Unije u području politike spektra.
2. Komisija i države članice potiču normirna tijela, CEPT, Zajednički istraživački centar Komisije i sve relevantne strane na blisku suradnju na tehničkih pitanjima radi promicanja učinkovite uporabe spektra. S tim ciljem održavaju usklađenu vezu između upravljanja spektrom i normizacije na način kojim se jača unutarnje tržište.
Članak 12.
Javno savjetovanje
Kad god je to moguće, Komisija organizira javno savjetovanje radi prikupljanja mišljenja svih zainteresiranih strana i općeg mišljenja javnosti o uporabi spektra u Uniji.
Članak 13.
Odborski postupak
1. Komisiji pomaže Odbor za radiofrekvencijski spektar uspostavljen Odlukom br. 676/2002/EZ. Taj odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) 182/2011.
2. Kod upućivanja na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011. Ako odbor ne dostavi mišljenje, Komisija ne donosi nacrt provedbenog akta i primjenjuje se treći podstavak članka 5. stavka 4. Uredbe (EZ) br. 182/2011.
Članak 14.
Usklađenost s usmjerenjima i ciljevima politike
Države članice primjenjuju usmjerenja i ciljeve politike predviđene u ovoj Odluci do 1. srpnja 2015., osim ako je drukčije određeno u ovoj Odluci.
Članak 15.
Izvješćivanje i preispitivanje
Komisija do 10. travnja 2014. izvješćuje Europski parlament i Vijeće o razvijenim aktivnostima i usvojenim mjerama u skladu s ovom Odlukom.
Države članice Komisiji dostavljaju sve podatke potrebne za preispitivanje primjene ove Odluke.
Komisija do 31. prosinca 2015. provodi preispitivanje primjene ove Odluke.
Članak 16.
Stupanje na snagu
Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 17.
Adresati
Ova je Odluka upućena državama članicama.
Sastavljeno u Strasbourgu 14. ožujka 2012.