PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 467/2010
ze dne 25. května 2010
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu křemíku pocházejícího z Čínské lidové republiky rozšířeného na dovoz křemíku zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Korejské republiky, či nikoli, na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 a 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V březnu 2004 po přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 398/2004 (2) konečné antidumpingové clo z dovozu křemíku pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Sazba konečného cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, činila 49 %. Původní opatření byla uložena nařízením (EHS) č. 2200/90 (3).
(2)
V lednu 2007 bylo konečné antidumpingové clo nařízením Rady (ES) č. 42/2007 (4) rozšířeno na dovoz křemíku zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Korejské republiky, či nikoli.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti a částečný prozatímní přezkum
(3)
Po zveřejnění oznámení (5) o nadcházejícím pozbytí platnosti antidumpingových opatření použitelných na dovoz křemíku pocházejícího z ČLR v říjnu 2008 obdržela Komise dne 1. prosince 2008 žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Kromě toho Komise dne 18. prosince 2008 obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
(4)
Žádost o přezkum před pozbytím platnosti podal výbor Euroalliages (Styčný výbor odvětví feroslitin) jménem výrobců v Unii představujících významný podíl celkové výroby křemíku v Unii, v tomto případě 100 %. Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek přetrvávání dumpingu a obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(5)
Žádost o částečný prozatímní přezkum byla podána sdružením EUSMET (European Users of Silicon Metal, Evropští uživatelé křemíkového kovu) a co do rozsahu je omezena na zkoumání dumpingu. Žádost se opírala o zjevné důkazy, že se změnily okolnosti, na jejichž základě byla opatření zavedena, a že nové okolnosti jsou trvalého charakteru.
(6)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, a zveřejnila oznámení o zahájení těchto přezkumů (dále jen „oznámení o zahájení přezkumů“) v Úředním věstníku Evropské unie (6).
3. Šetření
(7)
Komise o zahájení přezkumů oficiálně vyrozuměla žádající výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce/obchodníky, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a jejich sdružení, jakož i orgány ČLR.
(8)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu čínských vyvážejících výrobců uvedených v žádostech se v oznámení o zahájení přezkumů v souladu s článkem 17 základního nařízení předpokládá výběr vzorku pro účely zjišťování dumpingu a pravděpodobnosti, že se dumping obnoví nebo bude přetrvávat.
(9)
Aby se Komise mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci požádáni, aby se Komisi přihlásili a v souladu se zněním oznámení o zahájení přezkumů poskytli základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008.
(10)
Komise obdržela odpovědi od 11 společností nebo skupin společností v ČLR. Po vyhodnocení informací předložených těmito společnostmi se ovšem ukázalo, že jen malý počet odpovědí pochází od společností, které do Evropské unie vyvážejí křemík, jenž samy vyrábějí. Proto bylo rozhodnuto, že v případě čínských vyvážejících výrobců není výběr vzorku nutný.
(11)
Všechny výše uvedené společnosti nebo skupiny společností v ČLR rovněž uvedly, že mají v úmyslu žádat o individuální zjišťování v rámci použití čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(12)
Čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich přezkumy týkají, Komise zaslala formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství nebo žádosti o individuální zacházení. Od tří čínských vývozců byly obdrženy žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, případně o individuální zacházení, pokud by šetření prokázalo, že daní vyvážející výrobci podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství nesplňují. Jeden z těchto vývozců však žádost následně stáhl a o zbývajících dvou bylo zjištěno, že během období šetření do Evropské unie nevyváželi křemík vlastní výroby. Žádosti těchto dvou společností tudíž nebyly posuzovány.
(13)
Kromě toho šest jiných čínských společností nebo skupin společností předložilo formuláře žádosti o individuální zacházení. V průběhu šetření ovšem tři společnosti přestaly spolupracovat. Jedna ze tří zbývajících skupin společností prodávala dotčený výrobek obchodníkovi, který s ní není ve spojení. Šetřením se nepodařilo s jistotou určit, zda je trh Unie konečným místem určení tohoto prodeje. Tuto skupinu společností proto není možné považovat za vyvážejícího výrobce, a její žádost o individuální zacházení tak musela být zamítnuta. Jak je uvedeno v 30. bodě odůvodnění, v případě jedné společnosti, která nedostatečně spolupracovala ve smyslu článku 18 základního nařízení, vycházela zjištění z dostupných údajů. Žádost o individuální zacházení zbývající společnosti byla shledána přípustnou.
(14)
Konečně ze dvou zbývajících společností, které žádaly o zařazení do vzorku a o individuální zjišťování, pouze jedna předložila odpověď na dotazník ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení přezkumů. Tato společnost však nevyvážela dotčený výrobek na trh Unie.
(15)
Komise zaslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a stranám, které o dotazník požádaly ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení přezkumů.
(16)
Komise rovněž poskytla zúčastněným stranám příležitost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumů.
(17)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od žádajících výrobců v Unii, dvanácti uživatelů, dvou sdružení uživatelů, šesti vývozců/výrobců v Číně a tří výrobců ve srovnatelné zemi.
(18)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro zjištění pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě byly vykonány v prostorách těchto společností:
Žádající výrobci v Unii:
-
Ferroatlantica SL, Madrid, Španělsko,
-
Ferropem SAS, Chambery, Francie,
-
RW Silicium GmbH, Pocking, Německo.
Vyvážející výrobci v ČLR:
-
Jinneng Group,
-
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Datong,
-
Shanghai Jinneng International Trade Co., Ltd, Šanghaj,
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Group,
-
Sichuan Dechang County Guo Yan Silicon Co. Ltd, Dechang,
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Co., Ltd, Chongqing,
-
Bluestar Group,
-
Bluestar Silicon Materials Co., Ltd, Lanzhou,
-
China Bluestar International Chemical Co., Ltd, Peking,
-
Jingyu Sunny Silicon Co., Ltd, Jingyu,
-
Mudanjiang Group,
-
Mudanjiang Shunda Chemical Co., Ltd, Mudanjiang,
-
Dongning Xinshun Guangfu Material Co., Ltd, Dongning,
-
DC/JYKN group,
-
Dalian DC Silicon Co., Ltd, Dalian- Sichuan Jinyang Kangning Silicon Co. Ltd, Leshan.
Výrobci ve srovnatelné zemi (Brazílii):
-
Globe Metais Industria e Comercio S.A., Breu Branco,
-
Companhia Brasileira Carbureto de Calcio, Santos Dumont,
-
Rima Industrial S/A, Belo Horizonte.
Uživatelé:
Odvětví hliníku:
-
Trimet Aluminium AG, Essen, Německo,
-
Raffmetal S.p.A., Brescia, Itálie,
-
Vedani Carlo Metalli S.p.A., Milán, Itálie.
Chemický průmysl:
-
Momentive Performance Materials GmbH, Leverkusen, Německo,
-
Wacker Chemie AG, Mnichov, Německo,
-
Dow Corning Ltd, Cardiff, Spojené království.
4. Období přezkumného šetření a posuzované období
(19)
Šetření ve věci přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“).
(20)
Zkoumání trendů podstatných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(21)
Dotčený výrobek je stejný jako v předchozích šetřeních, tj. křemíkový kov pocházející z ČLR, v současnosti kódu KN 2804 69 00 (obsah křemíku menší než 99,99 % hmotnostních). Pouze z důvodu současné klasifikace v kombinované nomenklatuře je označován jako „křemík“. Křemík s vyšším stupněm čistoty, tj. obsahující nejméně 99,99 % hmotnostních křemíku, používaný většinou v odvětví elektronických polovodičů, přísluší do jiného kódu KN a toto řízení se na něj nevztahuje.
(22)
Křemík se vyrábí v elektrických pecích s ponořeným obloukem karbotermickou redukcí křemene (siliky) za přítomnosti různých druhů uhlíkových redukčních činidel. Prodává se ve formě hrud, zrn, granulí nebo prášku v souladu s mezinárodně uznávanými technickými specifikacemi pro čistotu.
(23)
Křemík se používá především ve dvou odvětvích: v chemickém průmyslu pro výrobu methylchlorsilanů nebo trichlorsilanů a tetrachlorsilikonu a v odvětví hliníku při primárním a sekundárním tavení pro výrobu hliníkových slitin, které jsou určeny na výrobu slévárenských slitin pro různá odvětví, zejména pro automobilový průmysl a stavebnictví.
2. Obdobný výrobek
(24)
Stejně jako předchozí přezkumy před pozbytím platnosti prokázalo i toto šetření, že křemík vyráběný v ČLR a vyvážený do Unie, křemík vyráběný ve srovnatelné zemi (Brazílii) a prodávaný na jejím domácím trhu a křemík vyráběný a prodávaný v Unii žádajícími výrobci v Unii mají stejné základní fyzické a chemické vlastnosti a stejná základní použití.
(25)
Byl proto vyvozen závěr, že tyto výrobky je třeba považovat za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(26)
Jak je uvedeno v 12. bodě odůvodnění, u tří společností, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, se během šetření buď ukázalo, že do Evropské unie nevyvážely křemík vlastní výroby, anebo tyto společnosti žádost o zacházení jako v tržním hospodářství stáhly. Zacházení jako v tržním hospodářství proto nebylo přiznáno žádné společnosti.
2. Individuální zacházení
(27)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se obecně pro země, na něž se uvedený článek vztahuje, stanovuje celostátní clo, pokud se clo uloží, kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria uvedená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a může jim být tudíž přiznáno individuální zacházení.
(28)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
a)
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;
b)
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny;
c)
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a musí být prokázáno, že společnost je dostatečně nezávislá na státních zásazích;
d)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů;
e)
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(29)
Nejdříve je třeba uvést, že společnost uvedená v 12. bodě odůvodnění, která nejprve požádala o zacházení jako v tržním hospodářství, ale pak žádost o zacházení jako v tržním hospodářství stáhla, stáhla také žádost o individuální zacházení. Tato žádost proto nebyla dále posuzována.
(30)
Z šesti společností nebo skupin společností, které žádaly pouze o individuální zacházení, přestaly tři spolupracovat a jedna neposkytla nezbytné informace ve stanovené lhůtě, a tedy závažným způsobem kladla překážky šetření ve smyslu článku 18 základního nařízení. Tyto společnosti proto byly považovány za nespolupracující, a zjištění, která se jich týkala, tak v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení vycházela z dostupných údajů.
(31)
Dotčené čtyři společnosti nebo skupiny společností byly uvědoměny o pravděpodobném použití dostupných údajů, včetně odůvodnění, a byla jim dána možnost podat dodatečné vysvětlení v souladu s čl. 18 odst. 4 základního nařízení. Od žádné ze čtyř společností však nebyly obdrženy nové důkazy ani informace, které by mohly napravit nedostatky podaných odpovědí či změnit závěr, že je na tyto společnosti třeba použít článek 18 základního nařízení.
(32)
Jak je uvedeno v 13. bodě odůvodnění, jednu ze dvou zbývajících skupin společností nelze považovat za vyvážejícího výrobce dotčeného výrobku, a její žádost o individuální zacházení proto nebyla posuzována.
(33)
U zbývajícího vývozce bylo shledáno, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(34)
Z výše uvedeného byl vyvozen závěr, že individuální zacházení by mělo být přiznáno skupině Jinneng Group.
3. Běžná hodnota
3.1 Srovnatelná země
(35)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi. Přestože v původním šetření a následných přezkumech před pozbytím platnosti bylo jako srovnatelná země použito Norsko, současné šetření ukázalo, že se mezitím významně změnily okolnosti ohledně norského trhu. Mezi roky 2005 a 2008 totiž domácí výroba v Norsku poklesla zhruba o 20 % a dovoz křemíku v Norsku představoval 97 % domácí spotřeby. Během období šetření zde existoval jen jeden domácí výrobce dodávající na domácí trh.
(36)
V souladu s návrhem obou žadatelů tak byla v oznámení o zahájení přezkumů za vhodnou třetí zemi s tržním hospodářstvím navržena Brazílie. Šetření opravdu ukázalo, že Brazílie je po ČLR druhým největším světovým výrobcem křemíku a že je brazilský trh vysoce konkurenční, protože na něm působí sedm výrobců křemíku, kteří křemík vyrábějí v několika různých jakostních třídách. Brazílie byla rovněž považována za otevřený trh se značnými objemy dovozu, a to především z ČLR. Ačkoli k tomu byly vyzvány, žádná ze zúčastněných stran se k volbě Brazílie nevyjádřila.
(37)
S přihlédnutím k výše uvedenému byl na základě informací dostupných v době výběru vyvozen závěr, že nejvhodnější srovnatelnou zemí je Brazílie.
3.2 Stanovení běžné hodnoty ve srovnatelné zemi
(38)
Tři výrobci v Brazílii spolupracovali a poskytli informace o nákladech a prodeji křemíku na brazilském domácím trhu. V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, kterým nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě ověřených informací od zmíněných výrobců, jež jsou uvedeny níže.
(39)
Bylo ověřováno, zda lze každý typ dotčeného výrobku prodávaný v reprezentativním množství na brazilském domácím trhu považovat za prodávaný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo tak, že byl pro každý typ výrobku stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(40)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový.
(41)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskových prodejů daného typu.
(42)
V závislosti na typu výrobku tak byla běžná hodnota stanovena na základě vážených průměrných prodejních cen veškerého prodeje nebo vážených průměrných prodejních cen pouze ziskového prodeje na domácím trhu srovnatelné země, přičemž se vycházelo z ověřených údajů od tří výrobců v této zemi.
4. Vývozní cena
(43)
Veškerý vývoz do Evropské unie uskutečněný jediným vyvážejícím výrobcem, jemuž bylo přiznáno individuální zacházení, proběhl prostřednictvím obchodníka v ČLR, který je s tímto výrobcem ve spojení, a následně byl dále prodán odběratelům v Unii, kteří s ním ve spojení nejsou. V tomto případě byla vývozní cena stanovena na základě čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
(44)
Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že vývozní ceny nebyly svobodně určeny ve smyslu čl. 9 odst. 5 písm. b) základního nařízení. Zejména tvrdilo, že mezi čínskými celními orgány a vývozci probíhají „vyjednávání“ o cenách s cílem určit „přiměřenou“ cenovou úroveň. Podklady předložené v této souvislosti se však netýkaly křemíku a také se mělo za to, že tato údajná „vyjednávání“ nemají dopad na cenu účtovanou konečnému odběrateli, která byla výsledkem svobodného vyjednávání mezi stranami. Proto muselo být toto tvrzení zamítnuto.
(45)
Výrobní odvětví Unie dále tvrdilo, že společnost, které bylo přiznáno individuální zacházení, vlastní stát, pobírá podpory vstupů a má významné obchodní aktivity, což by umožnilo opatření obcházet. Šetření však odhalilo, že dotyčného vývozce během OPŠ stát již nevlastnil, a že tudíž nedochází k žádným státním zásahům do jeho obchodních činností, které by umožnily obcházení opatření. Co se týče podpor vstupů, tvrzení bylo shledáno neopodstatněným. Proto musela být tato tvrzení zamítnuta.
5. Srovnání
(46)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě ceny ze závodu. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. V případech, kdy to bylo použitelné a odůvodněné, byly provedeny požadované úpravy s ohledem na dopravu, fyzické vlastnosti, inspekční náklady, manipulaci a balení. Byla též provedena úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i), protože bylo zjištěno, že obchodník ve spojení plní funkce obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize.
(47)
Šetřením bylo zjištěno, že během období šetření byla uložena vývozní cla z vývozu křemíku. Jelikož tato cla měla vliv na srovnatelnost cen, pokládalo se za vhodné upravit vývozní cenu o jiné činitele ovlivňující srovnatelnost cen podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení.
(48)
Je třeba poznamenat, že běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány při stejné úrovni nepřímého zdanění, tj. včetně DPH.
(49)
Bylo vzneseno tvrzení, že skutečnost, že DPH zaplacená z nákupů surového křemíku je vratná, by se měla projevit ve výpočtu běžné hodnoty. Bylo však zjištěno, že DPH zaplacená z těchto nákupů je odečitatelná bez ohledu na režim vývozních náhrad DPH u vyváženého zboží a bez ohledu na určení zboží. Skutečnost, že DPH zaplacená z nákupů surového křemíku je vratná, je tedy neutrální činitel, který nemá žádný dopad na srovnatelnost vývozní ceny a běžné hodnoty. Proto bylo třeba toto tvrzení zamítnout.
(50)
Bylo také vzneseno tvrzení, že se metodika použitá ke zohlednění nepřímého zdanění liší od metodiky použité v jiných případech a že DPH na prodej na vývoz měla být odvozena z vývozní ceny. Upozorňujeme, že čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení stanoví, že se úprava nepřímého zdanění může provést pouze na běžnou hodnotu a za okolností popsaných ve výše uvedeném článku, které v tomto případě nenastaly. Tvrzení bylo proto zamítnuto.
6. Dumpingové rozpětí
6.1 U společnosti, které bylo přiznáno individuální zacházení
(51)
V případě jediného vyvážejícího výrobce, kterému bylo přiznáno individuální zacházení, bylo dumpingové rozpětí stanoveno srovnáním vážených průměrných vývozních cen ze závodu podle kontrolního čísla výrobku (PCN) s příslušnou běžnou hodnotou ve srovnatelné zemi, stanovenou výše uvedeným postupem.
(52)
Dumpingové rozpětí pro jediného vyvážejícího výrobce, kterému bylo přiznáno individuální zacházení, vyjádřené jako procento dovozní ceny CIF na hranice Unie, před proclením, činí 16,3 %.
6.2 U všech ostatních vývozců/výrobců
(53)
Pro účely výpočtu celostátního dumpingového rozpětí použitelného pro všechny ostatní, nespolupracující vývozce/výrobce v ČLR byla nejprve stanovena úroveň spolupráce. Úroveň spolupráce byla nízká, tj. méně než 1 % celkového dovozu z ČLR. Dumpingové rozpětí pro tyto nespolupracující společnosti proto bylo stanoveno srovnáním průměrné dovozní hodnoty křemíku z Číny podle údajů Eurostatu náležitě upravené po vyloučení prodeje společnosti, které bylo přiznáno individuální zacházení, s příslušnou běžnou hodnotou ve srovnatelné zemi, stanovenou výše uvedeným postupem.
(54)
Jedna strana tvrdila, že úroveň spolupráce není správně posouzena, jelikož jeden spolupracující vývozce vyvážel do Unie značné množství křemíku. Za uvedených okolností bylo tvrzeno, že k výpočtu celostátního dumpingového rozpětí měly být použity informace od tohoto vývozce, jak tomu bylo v přezkumu uvedeném v 1. bodě odůvodnění. Tato tvrzení musela být zamítnuta, protože bylo zjištěno, že ceny, které tato společnost účtovala své společnosti ve spojení v Unii, nebyly stanoveny za běžných tržních podmínek.
(55)
Také byl předložen argument, že k určení celostátního dumpingového rozpětí měly být použity údaje poskytnuté spolupracujícími dovozci. Jak bylo uvedeno v 54. bodě odůvodnění, značná množství dovezená těmito spolupracujícími stranami nebyla dovezena za běžných tržních podmínek, a proto se ceny nepovažují za spolehlivé. Zbývající dovoz nebyl shledán dostatečně reprezentativním, pokud jde o jeho množství, aby mohl sloužit jako základ pro stanovení celostátního cla. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(56)
Po poskytnutí informací byly při stanovování celostátního dumpingového rozpětí zohledněny připomínky obdržené ke skladbě běžné hodnoty. Bylo tedy provedeno srovnání na základě informací předložených spolupracujícími dovozci, pokud jde o typy výrobků.
(57)
Na tomto základě dosahuje celostátní dumpingové rozpětí 19,0 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
D. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ A PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ DUMPINGU
1. Trvalá povaha změněných okolností
(58)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení se posuzovalo, zda lze změněné okolnosti týkající se dumpingu důvodně považovat za okolnosti trvalé povahy.
(59)
Za účelem posouzení, zda je úroveň dumpingového rozpětí zjištěná během období přezkumného šetření trvalé povahy, byl zkoumán vývoj vývozních cen a běžné hodnoty.
(60)
Zaprvé je třeba poznamenat, že dumpingové rozpětí zjištěné při posledním přezkumu (7), tj. 12,5 %, se více blíží úrovni zjištěné v současném řízení než stávající úrovni opatření.
(61)
Co se týče vývozních cen po období přezkumného šetření, z údajů Eurostatu vyplývá, že za prvních devět měsíců roku 2009 poklesly přibližně o 15 %.
(62)
Pokud jde o běžnou hodnotu, šetření ukázalo, že běžná hodnota se za stejné období snížila obdobně. V důsledku toho by úroveň dumpingového rozpětí u vývozu křemíku za prvních devět měsíců roku 2009 byla podobná jako úroveň zjištěná během období přezkumného šetření.
(63)
Z výše uvedeného vyplývá, že čínské vývozní ceny jsou blíže světovým cenám než v době, kdy byla opatření původně uložena (8).
(64)
Na tomto základě byl učiněn závěr, že úroveň dumpingu zjištěná během období přezkumného šetření je trvalé povahy.
2. Pravděpodobnost přetrvávání dumpingu na úrovni zjištěné při prozatímním přezkumu
(65)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že v případě zrušení opatření bude přetrvávat dumping na úrovni zjištěné při prozatímním přezkumu.
(66)
Pokud jde o pravděpodobnost přetrvávání dumpingu, byl zkoumán vývoj výroby a výrobní kapacity, jakož i pravděpodobný vývoj vývozu do Evropské unie a na trhy jiných třetích zemí.
3. Výrobní kapacita, objem výroby a spotřeba v ČLR
(67)
Celková výrobní kapacita křemíku v ČLR musela být odhadnuta. Ze statistických údajů (9) poskytnutých dotčenými stranami vyplývá celková kapacita 2,2 milionu tun v roce 2008, avšak šetření ukázalo, že tento údaj je zjevně nadhodnocený, protože nezohledňuje značný počet pecí, které ukončily činnost (např. v důsledku restrukturalizace odvětví křemíku, hospodářské krize a zemětřesení v provincii S’čchuan v roce 2008), ani nestabilní zásobování energií v některých regionech, které fakticky vede k nižší kapacitě, než jaká je evidována v dostupných statistikách. Skutečná výrobní kapacita tak byla po příslušných úpravách odhadnuta přibližně na 1,5 milionu tun, což odpovídá nárůstu přinejmenším o 25 % ve srovnání s kapacitou v roce 2002 (období šetření předchozího přezkumu před pozbytím platnosti, který je zmíněn v 1. bodě odůvodnění), pro který bylo odhadnuto, že se kapacita pohybuje v rozmezí 600 000 tun až 1,2 milionu tun (10).
(68)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že předložilo podrobný výpočet výrobní kapacity v Číně s využitím provozní sazby 40 %. Jeho odhad kapacity činil 1,16 milionu tun. Toto tvrzení však bylo shledáno jako nepodložené, neboť nebyl zejména poskytnut žádný podkladový dokument o použité provozní sazbě. Provozní sazba použitá Komisí vychází z ověřených údajů poskytnutých hlavními spolupracujícími výrobci v ČLR, a proto byla v této souvislosti považována za nejspolehlivější dostupnou informaci. Proto muselo být toto tvrzení zamítnuto.
(69)
Tatáž strana také tvrdila, že pece, jejichž kapacita je rovna určitému prahu nebo je nižší, budou zavřeny v důsledku vládního rozhodnutí, což ještě více sníží celkovou kapacitu v Číně. Šetření však odhalilo, že dotyčná vládní politika se nevztahuje na celou Čínu. Sdružení EUSMET neposkytlo žádný důkaz, který by prokázal počet dotčených pecí a dopad na celkovou kapacitu. Šetření také nevyneslo na světlo žádné významné snížení kapacity na tomto základě. Proto bylo třeba toto tvrzení zamítnout.
(70)
Sdružení EUSMET dále tvrdilo, že se výrobní kapacita přiblíží objemu prodeje v ČLR v roce 2008, tj. 960 000 tun, aniž by však toto tvrzení podložilo jakýmkoli důkazem. Kromě toho měly na objem prodeje dopad různé činitele (jako výroba do zásoby, dodávky surovin a logistické problémy kvůli olympijským hrám), a proto se mělo za to, že objem prodeje nelze považovat za rovný výrobní kapacitě. Proto muselo být toto tvrzení zamítnuto.
(71)
Pokud jde o objem výroby křemíku, šetřením bylo na základě dostupných informací zjištěno, že se objem výroby významně zvýšil z 535 000 tun v roce 2002 na 960 000 tun v období přezkumného šetření, tedy o 79 %. Volná kapacita proto byla konzervativně odhadnuta přibližně na 540 000 tun v období přezkumného šetření, což se blíží celkové spotřebě EU v období přezkumného šetření a odpovídá téměř dvojnásobku čínské domácí spotřeby křemíku ve stejném období (viz 72. bod odůvodnění).
(72)
Šetření současně ukázalo, že čínská spotřeba, která v období přezkumného šetření činila zhruba 280 000 tun, se v nadcházejících letech pravděpodobně zvýší, jak je uvedeno v 73. bodě odůvodnění. Zvýšení spotřeby je nutné chápat jako kombinaci činitelů a politických opatření v odvětví křemíku a navazujícím odvětví. Toto navazující odvětví v ČLR roste a pro uspokojení rostoucí potřeby navazujících výrobků již bylo provedeno několik investic a další se plánují pro blízkou budoucnost. Kromě toho čínské orgány zavedly dovozní omezení pro několik zdrojových zemí (např. Německo, Spojené království, Japonsko a USA) důležitého navazujícího výrobku (siloxanu), který byl v těchto zemích nakupován ve značném množství.
(73)
Je sice obtížné přesně odhadnout dopad politických opatření, včetně restrukturalizace odvětví křemíku, ale několik zúčastněných stran uvedlo, že poptávka v ČLR do konce roku 2011 dosáhne přibližně 580 000 tun. Tento odhad byl považován za přiměřený.
(74)
Nicméně i při zohlednění výše uvedené prognózy domácí poptávky a i v případě, že čínský vývoz na jiné trhy dosáhne vysokých úrovní roku 2008 (viz 79. bod odůvodnění), nadbytečná kapacita bude stále významná (kolem 240 000 tun v roce 2011). Rovněž je třeba uvést, že vzhledem k probíhajícímu procesu restrukturalizace se v ČLR pravděpodobně zvýší nejen poptávka, ale též výrobní kapacita a objem výroby.
(75)
V souvislosti s pravděpodobným zvýšením výrobní kapacity v ČLR poskytlo sdružení EUSMET informace o některých plánovaných výrobních závodech křemíku a tvrdilo, že většina z nich se neuskuteční. Toto tvrzení bylo založeno pouze na připomínkách členů tohoto sdružení a nebylo opodstatněné. Sdružení také tvrdilo, že má-li se čínská výrobní kapacita zvýšit, bylo by to hlavně kvůli projektu plánovanému jedním výrobcem v Unii, který k výrobní kapacitě ČLR přičte 100 000 Mt ročně. Informace poskytnuté sdružením EUSMET nebyly podložené, a proto bylo jeho tvrzení zamítnuto.
(76)
V této souvislosti sdružení EUSMET tvrdilo, že čínská domácí spotřeba zdaleka předstihla zvýšení výroby a nadále poroste. Proto objem výroby v ČLR nemůže adekvátně vyhovět poptávce na čínském domácím trhu. Jak je uvedeno výše, čínská domácí poptávka se v budoucnosti pravděpodobně nesporně zvýší. Jak je však také výše uvedeno, zjištění šetření tvrzení sdružení EUSMET nepotvrdila. Sdružení EUSMET zvýšení poptávky ani budoucího objemu výroby v Číně nekvantifikovalo, ani neposkytlo žádné další informace nebo důkazy na podporu svého tvrzení, ke kterému tedy nelze přihlížet.
4. Objem a cena dovozu z ČLR do EU a na trhy jiných třetích zemí
(77)
Během posuzovaného období se čínský vývoz do EU navzdory platným opatřením zvýšil o 113 %. Co se týče cen, i přes vzestupný trend během období přezkumného šetření byly ceny po celé posuzované období nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie v EU. Jak je uvedeno v 54. a 62. bodě odůvodnění, vývozní ceny křemíku pro EU byly též na výrazně dumpingové úrovni jak během období přezkumného šetření, tak po jeho skončení.
(78)
Cenová úroveň v EU přitom zůstávala vyšší než na trzích jiných třetích zemí. Tím lze zčásti vysvětlit velký zájem čínských vývozců o trh Unie navzdory platným antidumpingovým opatřením. V této souvislosti je třeba rovněž uvést, že čínští vývozci platná antidumpingová opatření obcházeli prostřednictvím překládky v Korejské republice (11), a tato skutečnost dále potvrzuje závěr, že čínští vývozci mají o trh Unie velký zájem.
5. Objem a ceny čínského vývozu do třetích zemí
(79)
Čínský vývoz na trhy jiných třetích zemí měl významný objem, který převyšoval objem vyvezený do Evropské unie. Je ovšem rovněž nutné poznamenat, že ceny FOB pro třetí země byly nižší než vývozní cena pro EU, a to průměrně o 4 % v roce 2008 a průměrně o 14 % v prvních devíti měsících roku 2009 (12).
(80)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že zjištění Komise o vyšších průměrných čínských vývozních cenách pro Unii nebere v úvahu skladbu výrobků na jiných trzích. Upozorňuje se, že sdružení EUSMET nepředložilo na podporu tohoto tvrzení žádný důkaz. Neposkytlo žádné informace nebo vysvětlení, do jaké míry je skladba vývozu do jiných třetích zemí vlastně odlišná. Poskytnuté důkazy o cenových rozdílech mezi typy výrobků se navíc týkaly pouze trhu EU a období dlouho před OPŠ, tj. let 2001/02. Proto je nebylo možné považovat za dostatečně přesný základ k určení cenových rozdílů mezi typy výrobků během a po OPŠ. Dostupné informace, které se týkaly OPŠ, v žádném případě nezměnily závěry uvedené v 79. bodě odůvodnění. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(81)
S výjimkou USA, které jsou proti křemíku pocházejícímu z ČLR chráněny vysokými antidumpingovými cly (139,49 %), měl čínský vývoz volný přístup na trhy ostatních významných třetích zemí.
(82)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že hlavním místem určení čínského křemíku bude asijský trh a že dojde ke značnému růstu japonského a korejského trhu. Nezpochybňuje se, že Asie je hlavním místem určení čínského křemíku. Avšak i když se v nadcházejících letech může zvýšit spotřeba na japonském a jihokorejském trhu, neočekává se takové zvýšení spotřeby, které by dokázalo absorbovat významný přebytek čínské kapacity. Kromě toho šetření ukázalo, že japonský trh, který je pro Čínu hlavním vývozním trhem, je čínským křemíkem již nasycen.
(83)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že pokud platnost opatření skončí, nebude to mít vliv na strukturu dodávek pro uživatele v chemickém průmyslu. Šetření však toto tvrzení nepotvrdilo, neboť různí uživatelé (chemický průmysl a odvětví hliníku) uvedli, že kdyby platnost opatření skončila, skutečně by od Číny větší množství nakupovali. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(84)
Po zohlednění výše uvedeného se očekává, že pokud by skončila platnost opatření, čínská volná kapacita by se stala zdrojem vývozu na trh Unie.
(85)
Vzhledem k tomu, že dovoz do EU byl během období přezkumného šetření dumpingový, je velmi pravděpodobné, že pokud by platnost opatření skončila, bude dumping také přetrvávat. To potvrzuje vývoj po skončení období přezkumného šetření, kdy dovoz křemíku z ČLR nadále probíhal na nižší cenové úrovni než během uvedeného období (viz 131. bod odůvodnění).
6. Závěr
(86)
Šetřením bylo prokázáno, že objem vývozu dotčeného výrobku do EU se za posuzované období významně zvýšil a že úroveň dumpingu zjištěná u tohoto dovozu byla v období přezkumného šetření významná.
(87)
Vzhledem k volné kapacitě, která byla v ČLR k dispozici během období přezkumného šetření, existuje navzdory rostoucí domácí poptávce vysoká pravděpodobnost, že pokud platnost opatření skončí, bude do EU vyvezeno velké množství křemíku za dumpingové ceny. Domácí poptávka v ČLR totiž nebude moci absorbovat volné kapacity a trh EU je jediným významným trhem, na který lze přebytek kapacity vyvézt. Trh EU je opravdu atraktivním trhem pro čínský vývoz, protože ceny účtované odběratelům v EU jsou v průměru vyšší než ceny účtované zákazníkům ve třetích zemích. Zájem čínských vývozců o trh EU potvrzuje také obcházení, kterého se v minulosti dopouštěli.
(88)
Proto byl učiněn závěr, že existuje pravděpodobnost přetrvávání dumpingu.
E. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(89)
Tři žádající výrobci v Unii zodpověděli dotazníky a plně spolupracovali při šetření. Výroba žadatelů představuje celkovou výrobu v Unii ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
F. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžná poznámka
(90)
Jelikož se výrobní odvětví Unie skládá pouze ze tří výrobců, z nichž dva patří do stejné skupiny, konkrétní údaje o výrobním odvětví Unie a spotřebě Unie bylo nutné indexovat v souladu s článkem 19 základního nařízení. Údaje Eurostatu bylo nutné upravit kvůli zohlednění údajů o dovozu křemíku, u nichž členské státy požádaly o důvěrné zacházení, a také z tohoto důvodu musely být indexovány.
2. Spotřeba Unie
Tabulka 1
Spotřeba Unie (podle objemu prodeje)
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
115
118
121
Meziroční trend
-
15 %
3 %
3 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník a upravené statistické údaje Eurostatu.
(91)
Spotřeba Unie byla stanovena na základě společného objemu prodeje výrobního odvětví Unie v Unii a objemu dovozu ze třetích zemí podle upravených údajů Eurostatu.
(92)
Jak je patrné z tabulky 1 výše, takto stanovená spotřeba Unie se za posuzované období významně zvýšila, konkrétně o 21 %.
3. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z ČLR
Tabulka 2
Dovoz z ČLR podle objemu, podílu na trhu a dovozní ceny
Indexy
2005
2006
2007
OPŠ
Objem dovozu
100
183
168
213
Podíl na trhu
100
159
143
176
Dovozní cena CIF v EUR/t
100
106
120
188
Zdroj: Upravené statistické údaje Eurostatu.
(93)
Objem dovozu z ČLR se během posuzovaného období zvýšil o 113 %, přičemž spotřeba v Unii stoupla o 21 %. Tyto údaje zahrnují dovoz křemíku z Korejské republiky, protože v roce 2007 byla opatření na základě řízení o obcházení rozšířena na tuto zemi. Čínský podíl na trhu navzdory zavedeným antidumpingovým opatřením během posuzovaného období vzrostl o sedmdesát šest procentních bodů a podstatně převyšuje podíl na trhu ve výši 3,9 % v roce 2002, který byl obdobím přezkumného šetření v rámci předchozího šetření. Převážná většina, tj. asi 90 % množství dovezeného z ČLR, však byla zařazena do režimu aktivního zušlechťovacího styku s pozastavenou platbou cla.
(94)
Průměrné dovozní ceny se u dovozu z ČLR za posuzované období zvýšily o 88 %. K vyššímu nárůstu cen však došlo mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření.
(95)
Průměrná cena ze závodu výrobního odvětví Unie byla srovnána s čínskými průměrnými dovozními cenami CIF na hranice Unie. Tyto ceny byly získány z upravených údajů Eurostatu a zahrnovaly náklady po dovozu, cla a antidumpingová cla. Srovnání ukázalo, že během období přezkumného šetření u čínských dovozních cen nedocházelo k cenovému podbízení vůči prodejní ceně výrobního odvětví Unie. Čínské průměrné dovozní ceny zahrnovaly také prodej čínského křemíku určeného pro aktivní zušlechťovací styk. Přitom je třeba uvést, že o cenách křemíku určeného pro aktivní zušlechťovací styk, který představoval převážnou většinu čínského dovozu, bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření byly průměrně o 15 % vyšší než ceny křemíku určeného pro volný oběh.
(96)
Na základě výše uvedeného bylo shledáno, že pokud by opatření neplatila, čínské dovozní ceny by u množství určeného pro volný oběh představovaly cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 12 %.
4. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z jiných třetích zemí
Tabulka 3
Dovoz z jiných třetích zemí (objem)
Indexy
2005
2006
2007
OPŠ
Norsko
100
114
100
113
Brazílie
100
113
123
93
Rusko
100
39
114
116
Bosna a Hercegovina
100
202
165
174
Ostatní třetí země
100
110
101
118
Celkem
100
112
112
110
Podíl na trhu
100
97
95
91
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 4
Dovoz z jiných třetích zemí (průměrné ceny)
Indexy
2005
2006
2007
OPŠ
Norsko
100
93
101
128
Brazílie
100
98
108
149
Rusko
100
130
116
170
Bosna a Hercegovina
100
102
116
163
Ostatní třetí země
100
112
116
119
Celkem
100
100
108
145
Zdroj: Eurostat.
(97)
Celkový objem dovozu křemíku ze třetích zemí jiných než ČLR a Korejská republika se během posuzovaného období zvýšil o 10 %, ale podíl tohoto dovozu na trhu v období přezkumného šetření poklesl o devět procentních bodů. Významnými vývozci do Unie byly Brazílie, Norsko a Rusko a novým zdrojem dodávek byla Bosna a Hercegovina.
(98)
Ceny dovozu z těchto zemí se za posuzované období zvýšily o 45 %. Tyto ceny byly průměrně o 15 % vyšší než čínské ceny, s výjimkou období přezkumného šetření, kdy byly o 5 % nižší.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 5
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii
Index
2005
2006
2007
OPŠ
Výroba
100
94
108
107
Meziroční trend
-
-6 %
14 %
0 %
Výrobní kapacita
100
102
112
114
Meziroční trend
-
2 %
11 %
2 %
Využití kapacity
100
92
96
94
Meziroční trend
-
-8 %
3 %
-2 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(99)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšila o 7 %. V důsledku investic vykázala výrobní kapacita výrobního odvětví Unie v posuzovaném období celkový nárůst o 14 %. Využití kapacity se však během posuzovaného období snížilo o 6 %. Tento vývoj je třeba chápat v kontextu významného zvýšení spotřeby Unie v témže období o 21 %.
5.2 Zásoby
Tabulka 6
Zásoby
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
91
82
82
Meziroční trend
-
-9 %
-9 %
0 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(100)
Zásoby se v posuzovaném období snížily o 18 %. Příčinou byla vysoká poptávka, zejména v roce 2007 a v období přezkumného šetření, což byla výjimečně příznivá období hospodářského cyklu. V roce 2005 zásoby představovaly přibližně 27 % objemu prodeje výrobního odvětví Unie v EU, zatímco v období přezkumného šetření poklesly na 19 % objemu prodeje v EU.
5.3 Prodej, podíl na trhu a ceny
Tabulka 7
Objem a hodnota prodeje
2005
2006
2007
OPŠ
Prodej podle objemu (index)
100
103
116
118
Meziroční trend
-
3 %
13 %
2 %
Prodej podle hodnoty (index)
100
105
132
178
Meziroční trend
-
5 %
27 %
45 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
Tabulka 8
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
89
98
98
Meziroční trend
-
-11 %
9 %
-1 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník, upravené statistické údaje Eurostatu.
Tabulka 9
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
102
114
150
Meziroční trend
-
2 %
12 %
37 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(101)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšil o 18 %. Současně se hodnota prodeje zvýšila o 78 %, přičemž k hlavním nárůstům došlo v roce 2007 a v období přezkumného šetření, a to díky zvýšené poptávce na trhu s křemíkem. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se ovšem v období přezkumného šetření snížil o dva procentní body. Snížení podílu výrobního odvětví Unie na trhu, jakož i pokles využití jeho kapacity za posuzované období, který je uveden v 99. bodě odůvodnění, ukazují, že výrobní odvětví Unie nedokázalo plně využít zvýšené poptávky a spotřeby na trhu s křemíkem, a to zejména z hlediska podílu na trhu.
(102)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie se v roce 2007 a v období přezkumného šetření výrazně zvýšily, protože silná poptávka na trhu s křemíkem v uvedených dvou letech vedla k mimořádně vysokým cenám. V průběhu posuzovaného období vzrostly průměrné ceny výrobního odvětví Unie o 50 %. Toto podstatné zvýšení prodejních cen spojené s menším zvýšením výrobních nákladů hrálo významnou roli ve významném zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie.
5.4 Činitele ovlivňující vývoj cen v Unii
(103)
Vysoká poptávka po celé posuzované období vedla k významnému nárůstu cen. Úroveň cen dovozu ze třetích zemí včetně ČLR sledovala stejný vzestupný trend jako ceny výrobního odvětví Unie.
(104)
Průměrné jednotkové výrobní náklady se během posuzovaného období zvýšily o 21 %, přičemž odpovídající nárůst průměrné jednotkové prodejní ceny činil 50 %.
5.5 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka 10
Zaměstnanost
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
93
91
100
Meziroční trend
-
-7 %
-2 %
9 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
Tabulka 11
Produktivita
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
101
119
108
Meziroční trend
-
1 %
18 %
-11 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
Tabulka 12
Mzdy (v EUR na zaměstnance)
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
94
107
117
Meziroční trend
-
-6 %
13 %
10 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(105)
Zaměstnanost během posuzovaného období zůstávala celkově stálá a průměrné mzdy vzrostly o 17 %. Produktivita během stejného období stoupla o 8 % v důsledku nárůstu objemu výroby.
5.6 Ziskovost
Tabulka 13
Ziskovost
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
161
389
671
Meziroční trend
-
61 %
228 %
282 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(106)
Ziskovost výrobního odvětví Unie se od roku 2005 do období přezkumného šetření zvýšila téměř šestkrát a v období přezkumného šetření dosáhla vysoké úrovně. Tento zvýšený zisk v roce 2007 a v období přezkumného šetření byl výsledkem vyšších prodejních cen daných silnou poptávkou na trhu s křemíkem, která vyplývala z převládajících mimořádně příznivých hospodářských podmínek. Tak tomu bylo i přes 21% nárůst výrobních nákladů za dané období.
5.7 Investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál
Tabulka 14
Investice a návratnost investic
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
135
310
717
Meziroční trend
-
35 %
174 %
408 %
Návratnost investic
7 %
14 %
47 %
96 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(107)
Investice se během posuzovaného období významně zvýšily, konkrétně šestkrát, a odpovídaly přibližně 30 % dosaženého zisku. Výrobní odvětví Unie prokázalo svůj zájem o trh s křemíkem v Unii, poněvadž uvedené investice souvisely se zvyšováním výrobní kapacity buď formou instalace nových strojů, nebo modernizace stávajících. Investovalo navíc do metalurgického procesu výroby křemíku s vysokým stupněm čistoty k využití v odvětví solární energetiky. Tento nový výrobek má do budoucna velmi dobré vyhlídky.
(108)
Z šetření rovněž vyplynulo, že návratnost investic, tj. čistý zisk před zdaněním z prodeje výrobku vyjádřený jako procentní podíl čisté účetní hodnoty stálých aktiv přiřazených k tomuto výrobku, se v průběhu posuzovaného období významně zvýšila. Šetření nepřineslo žádné důkazy o tom, že by výrobní odvětví Unie mělo jakékoli vážné problémy se získáváním kapitálu.
5.8 Peněžní tok
Tabulka 15
Peněžní tok
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
114
348
672
Meziroční trend
-
14 %
233 %
325 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(109)
Peněžní tok se vyvíjel obdobně příznivě jako ziskovost a během posuzovaného období se významně zvyšoval.
5.9 Růst
(110)
Výrobní odvětví Unie během posuzovaného období nedokázalo plně využít významného růstu spotřeby, protože vyrábělo na 80 % své kapacity, a ztratilo dva procentní body podílu na trhu. Navzdory platným opatřením využil zvýšení spotřeby především čínský dovoz s obrovským množstvím výrobku zařazeným do režimu aktivního zušlechťovacího styku.
5.10 Velikost dumpingového rozpětí
(111)
Během období přezkumného šetření pokračoval navzdory platným opatřením podstatný dumping, ačkoli na nižších úrovních, než bylo zjištěno při původním šetření, a to podle údajů získaných od jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce, kterému bylo přiznáno individuální zacházení, i podle výpočtů vycházejících z dostupných údajů.
5.11 Zotavení z účinků předchozího dumpingu
(112)
V příznivé hospodářské situaci se výrobnímu odvětví Unie podařilo zotavit se z účinků předchozího dumpingu, zejména z hlediska objemu prodeje, prodejních cen a ziskovosti. Je však třeba připomenout, že dumpingová rozpětí byla i nadále významná.
5.12 Vývozní činnost výrobního odvětví Unie
Tabulka 16
Objem vývozu výrobního odvětví Unie
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
72
168
27
Meziroční trend
-
-28 %
96 %
- 141 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(113)
Vývoz křemíku výrobního odvětví Unie za posuzované období poklesl o více než polovinu, a to především v období šetření. Při srovnání se tento pokles může jevit dramaticky, ale v absolutních číslech je méně významný, protože výrobní odvětví Unie není orientováno na vývoz. Výrobci v Unii jsou výrazně zaměřeni na trh Unie. Je ovšem třeba poznamenat, že někteří výrobci v Unii mají mimo území Unie společnosti, které jsou s nimi ve spojení a které na příslušných trzích vyrábějí a prodávají, což snižuje potřebu vývozu z Unie.
5.13 Závěr o situaci výrobního odvětví Unie
(114)
Antidumpingová opatření měla jednoznačný příznivý dopad na situaci výrobního odvětví Unie. Během posuzovaného období vykazovaly příznivý vývoj všechny hlavní ukazatele újmy, jako jsou výroba, produktivita, zásoby, objem prodeje, prodejní ceny, investice, ziskovost a peněžní tok. Zisk dosažený v období přezkumného šetření odráží skutečnost, že toto období spadalo do mimořádně příznivé fáze hospodářského cyklu.
(115)
Pokud jde o podíl výrobního odvětví Unie na trhu, jeho mírně klesající tendenci lze považovat za náznak újmy v tom smyslu, že výrobní odvětví Unie přes dostupnou výrobní kapacitu nedokázalo těžit ze zvýšené spotřeby.
(116)
Závěrem se vzhledem k příznivému vývoji ukazatelů týkajících se výrobního odvětví Unie usuzuje, že výrobnímu odvětví Unie během dotčeného období nevznikla podstatná újma. Proto bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by se újma obnovila, pokud by skončila platnost opatření.
G. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Shrnutí analýzy pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu a obnovení dumpingu působícího újmu
(117)
Připomíná se, že čínský dovoz se navzdory platným opatřením podstatně zvýšil a převzal hlavní část podílu na trhu, který ztratil dovoz ze třetích zemí. Vyvážející výrobci v ČLR pokračovali v dumpingu na významné úrovni. Proto neexistuje důvod se domnívat, že Číňané s dumpingem přestanou. Navíc pokud by v období přezkumného šetření neplatila opatření, představovaly by čínské dovozní ceny u množství určeného pro volný oběh cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 12 %.
(118)
Rovněž je třeba poznamenat, že v roce 2007 byla opatření na základě řízení o obcházení rozšířena na dovoz křemíku zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Korejské republiky, či nikoli. Toto rozšíření opatření mělo kladný účinek, protože dovoz křemíku z Korejské republiky prudce poklesl.
(119)
Šetření ukázalo, že čínští výrobci měli v období přezkumného šetření významné volné kapacity, konkrétně kolem 540 000 tun. Navzdory očekávanému nárůstu poptávky v ČLR se očekává, že nadbytečná kapacita bude v nadcházejících letech přetrvávat, jak je vysvětleno v 74. bodě odůvodnění.
(120)
Jak již bylo uvedeno, trh Unie je pro ČLR důležitým odbytištěm, protože na druhém významném vývozním trhu, kterým jsou USA, jsou vůči ČLR zavedena vysoká antidumpingová cla, a čínský vývoz tudíž na tento trh prakticky nemá přístup.
(121)
Bylo zjištěno, že čínské dovozní ceny jsou průměrně o 15 % nižší než dovozní ceny třetích zemí; pouze v období přezkumného šetření byly o 5 % vyšší. S ohledem na zájem čínských vyvážejících výrobců o trh Unie se předpokládá, že pokud by byla opatření zrušena, byl by na trh Unie nasměrován mimořádně velký objem vývozu za ceny nižší než ceny třetích zemí, a to by mělo za následek výrazné celkové stlačení cen.
(122)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že 56 % podíl dovozu z třetích zemí na trhu v porovnání s poměrně nízkým podílem čínského dovozu na trhu měl v OPŠ více rozhodující dopad na podíl výrobců v Unii na trhu zejména proto, že u dovozu z třetích zemí byly ceny o 5 % nižší než u čínského dovozu. V této souvislosti bylo zjištěno, že přestože ceny dovozu z třetích zemí byly v OPŠ o 5 % nižší než ceny dovozu z ČLR, podíl dovozu z třetích zemí na trhu v období mezi rokem 2007 a OPŠ klesl o 4 % v porovnání s nárůstem podílu dovozu z ČLR na trhu o 34 % (viz tabulky 2 a 3 výše). V tomtéž období byl podíl výrobního odvětví Unie na trhu stabilní. Za těchto okolností nelze dospět k závěru, že dovoz z třetích zemí měl v OPŠ rozhodující dopad na podíl výrobního odvětví Unie na trhu.
(123)
Bylo vzneseno tvrzení, že Komise při hodnocení pravděpodobného vývoje čínských vývozních cen nebere v úvahu pravděpodobné zvýšení výrobních nákladů založené zejména na vyšších nákladech na elektřinu, nedostatečném zásobování energií, vyšších investičních nákladech, vysoké inflaci, nárůstu cen surovin a nákladech na mezinárodní přepravu. I kdyby se v Číně zvýšily náklady na elektřinu, není to jediný významný prvek nákladů. Navíc nebyly poskytnuty žádné údaje o rozsahu tohoto zvýšení a o jeho cenovém dopadu na celkové náklady a výsledné prodejní ceny. Co se týče ostatních prvků, jsou čistě spekulativní nebo nebyly dostatečně podloženy či kvantifikovány, aby z nich bylo možno vyvodit jakékoli smysluplné závěry. Nutno také poznamenat, že je mylné se domnívat, že vývozní ceny nutně vycházejí z úrovně výrobních nákladů, neboť dopad na cenovou úroveň mohou mít také různé jiné činitele, jako vládní politiky nebo otázky nabídky a poptávky.
(124)
Bylo rovněž zjištěno, že na trzích třetích zemí, kde neplatí antidumpingová cla, byly čínské vývozní ceny během období přezkumného šetření na nižších úrovních než ceny určené pro Unii.
(125)
Proto byl vyvozen závěr, že dumping přetrvává a že pokud by byla opatření zrušena, zvýšený objem dumpingového dovozu by pravděpodobně vyvíjel tlak na snižování cen v Unii, přinejmenším v krátkodobém výhledu. Na tomto základě neexistuje důvod domnívat se, že se ceny ČLR zvýší. Z toho vyplývá, že je pravděpodobné také obnovení újmy, protože takový vývoj by nepříznivě ovlivnil ziskovost výrobního odvětví Unie i jeho finanční zotavení, které bylo zaznamenáno v období přezkumného šetření.
2. Dopad dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie - signály a pravděpodobný vývoj po skončení období přezkumného šetření
(126)
Během období rostoucí spotřeby se podíl na trhu u výrobního odvětví Unie i u dovozu ze třetích zemí snížil, kdežto podíl čínského dovozu na trhu se významně zvýšil. Vzhledem k těmto smíšeným ukazatelům (tj. celkové zotavení výrobního odvětví Unie, avšak úbytek podílu na trhu) a ke skutečnosti, že období přezkumného šetření bylo mimořádně příznivým obdobím hospodářského cyklu, byl zkoumán vývoj po skončení období přezkumného šetření s cílem získat jasnější představu o pravděpodobných budoucích trendech. Je nutno rovněž připomenout, že pravděpodobnost obnovení újmy způsobené tlakem na snížení cen může být zesílena také vývojem světového hospodářství a jeho účinky na poptávku a spotřebu.
(127)
Na základě upravených údajů Eurostatu a informací podaných výrobním odvětvím Unie o vývoji objemu prodeje a prodejních cen v Unii v období od ledna 2009 do září 2009 bylo možné pozorovat zřetelný a trvalý sestupný trend, pokud jde o objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Objem prodeje dosáhl 52 % množství prodaného v odpovídajících devíti měsících roku 2008, přestože průměrné prodejní ceny zůstaly vzhledem k dlouhodobým smlouvám a snižování výroby na stejné úrovni jako v roce 2008.
(128)
Pokud jde o ziskovost výrobního odvětví Unie, došlo k významnému negativnímu vývoji. Úrovně zisku se trvale snižovaly a klesly na nízkou hodnotu, dokonce pod cílový zisk ve výši 6,5 % stanovený během původního šetření.
(129)
Je třeba poznamenat, že kvůli světové hospodářské krizi se významně snížila poptávka v Unii. To mělo nepříznivý dopad na objem prodeje a ziskovost na trhu Unie. Finanční situace výrobního odvětví Unie se zhoršila, a tím se zvýšila jeho zranitelnost. Za těchto okolností by výrobní odvětví Unie nebylo připraveno překonat nepříznivý dopad zvýšeného dumpingového dovozu z ČLR. Je pravděpodobné, že se vinou tlaku uvedeného dovozu tato situace dále zhorší.
(130)
Čínský dovoz se snížil jak z hlediska objemu, tak z hlediska cen, přičemž prvně uvedené snížení bylo podstatnější. Pokud jde o ceny, ceny čínského dovozu poklesly více než ceny výrobního odvětví Unie (8 % ve srovnání s 2 %). Po skončení období přezkumného šetření nebylo zjištěno cenové podbízení ani prodej pod cenou. Avšak pokud by neplatila opatření, představovaly by čínské dovozní ceny vzhledem k cenám výrobního odvětví Unie cenové podbízení ve výši 3 % a prodej pod cenou ve výši 11 %. Kromě toho bylo zjištěno, že pokud by byla opatření zrušena, u množství určeného pro volný trh by dovozní ceny vůči cenám výrobního odvětví Unie znamenaly cenové podbízení ve výši 22 % a prodej pod cenou ve výši až 38 %.
(131)
Bylo rovněž zjištěno, že ve srovnání s cenami zjištěnými během období přezkumného šetření, zmíněnými ve 123. bodě odůvodnění, byly čínské vývozní ceny na trzích třetích zemí nechráněných antidumpingovými cly na mnohem nižší úrovni než ceny určené pro Unii. Tato skutečnost ukazuje, že v době hospodářského poklesu zesiluje tlak na snižování cen.
(132)
Na základě výše uvedeného a vzhledem k jednoznačně se zhoršující finanční situaci výrobního odvětví Unie byl vyvozen závěr, že pokud by platnost opatření skončila, je pravděpodobné obnovení újmy.
3. Závěry o pravděpodobnosti obnovení újmy
(133)
Usuzuje se, že pokud by byla opatření zrušena, existovala by pravděpodobnost významného zvýšení dumpingového dovozu z ČLR do Unie s následným tlakem na snížení cen. Taková situace by ohrozila nejen podstatné investice výrobního odvětví Unie do vývoje a modernizace jeho výroby, ale také vývoj nové výroby křemíku pro solární energetiku, který představuje budoucí trh. Pravděpodobnost obnovení újmy je navíc zesílena hospodářským poklesem v poslední době.
H. ZÁJEM UNIE
1. Předběžná poznámka
(134)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo proti zájmu Unie jako celku. Při určování zájmu Unie se vycházelo z posouzení různých dotčených zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců/obchodníků a uživatelů dotčeného výrobku.
(135)
Připomíná se, že při předchozích přezkumech se mělo za to, že přijetí opatření není proti zájmům Unie. Navíc jelikož je současné šetření přezkumem před pozbytím platnosti, vyžaduje analýzu situace, ve které jsou antidumpingová opatření již zavedena, a posouzení případného nepřiměřeného záporného dopadu současných antidumpingových opatření na dotčené strany.
(136)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda existují přesvědčivé důvody vedoucí k závěru, že zachování opatření by v tomto konkrétním případě nebylo v zájmu Unie, navzdory výše uvedeným závěrům o pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu a obnovení újmy.
2. Zájmy výrobního odvětví Unie
(137)
Je třeba připomenout, že vysoká zisková rozpětí dosažená v roce 2007 a v období přezkumného šetření byla výsledkem zvýšení prodejních cen. Přitom se nepředpokládá, že tento činitel bude v nadcházejících letech přetrvávat.
(138)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je životaschopným a konkurenceschopným odvětvím, které se dokáže přizpůsobovat měnícím se podmínkám na trhu. Tento závěr potvrzuje zejména příznivý vývoj všech hlavních ukazatelů újmy v průběhu posuzovaného období. Zachování opatření od posledního přezkumu před pozbytím platnosti přispělo k obnově finanční situace výrobního odvětví Unie a zvláště úrovně cen na trhu Unie.
(139)
Výrobní odvětví Unie během posuzovaného období prokázalo zájem o trh s křemíkem v Unii a významně zvýšilo svou efektivnost. Výrobní odvětví Unie podstatně investovalo nejen do zvýšení své výrobní kapacity, ale také do rozvoje výzkumu a technologií pro metalurgický proces výroby křemíku s vysokým stupněm čistoty určeného pro odvětví solární energetiky.
(140)
Trh s křemíkem pro solární energetiku představuje nový trh, který má vynikající vyhlídky vzhledem k očekávanému nárůstu využívání solární energie v nadcházejících letech. Pro výrobní odvětví Unie je tudíž životně důležité se na tomto novém trhu podílet. V této souvislosti lze zmínit, že dva výrobci v Unii plánují vybudovat v Unii dva nové závody na křemík pro solární energetiku, které mají pokrýt část potřeb trhu Unie. Je třeba poznamenat, že provedené investice do tohoto nového specializovaného trhu velice závisejí na tom, že v EU bude probíhat tradiční výroba křemíku, který je hlavní surovinou používanou při výrobě křemíku pro solární energetiku.
(141)
Jeden výrobce v Unii navíc oznámil, že plánuje investovat do nových výrobních zařízení v ČLR s cílem uspokojovat očekávané zvýšené potřeby čínského trhu v oblasti tradičního křemíku i křemíku pro solární energetiku.
(142)
Jak je uvedeno výše, kdyby platnost opatření skončila, velmi pravděpodobně by došlo k obnovení újmy, která by ohrozila nedávné investice výrobního odvětví Unie. Zachování opatření proti dumpingovému dovozu z ČLR je proto v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájmy dovozců/obchodníků, kteří nejsou ve spojení s výrobci
(143)
Komise rozeslala dotazníky všem známým dovozcům/obchodníkům, kteří nejsou ve spojení s výrobci. Odpovědi byly obdrženy od dvou takových dovozců, kteří jsou současně uživateli dotčeného výrobku. Vyjádřeními těchto společností se zabývá oddíl o zájmech uživatelů uvedený níže. Jeden dovozce/obchodník se přihlásil, ale neodpověděl na dotazník.
(144)
Vzhledem ke skutečnosti, že vedle pořizování křemíku z ČLR mají dovozci přístup také k dodávkám jak od výrobců v Unii, tak z třetích zemí, jež nejsou předmětem antidumpingových cel, jako jsou Norsko a Brazílie, které mají na trhu Unie podíl převyšující 56 %, se má za to, že na trhu Unie je zajištěna hospodářská soutěž.
(145)
Na základě výše uvedeného a vzhledem k tomu, že žádní obchodníci nespolupracovali a že nic nesvědčí o opaku, byl vyvozen závěr, že současná platná opatření nemají podstatný záporný účinek na jejich finanční situaci a že zachování opatření by dovozce nepostihlo.
4. Zájmy uživatelů
(146)
Připomíná se, že sdružení uživatelů v chemickém průmyslu EUSMET podalo žádost o současný prozatímní přezkum omezený na zkoumání dumpingu. Komise rozeslala dotazníky všem známým uživatelům a jejich sdružením, kteří nejsou ve spojení s výrobci. Při šetření spolupracovalo dvanáct uživatelů, z nichž někteří jsou hlavními dovozci čínského křemíku, který byl zařazen do režimu aktivního zušlechťovacího styku. Kromě toho spolupracovalo ještě jedno sdružení uživatelů, které podávalo vyjádření.
(147)
Hlavními průmyslovými uživateli křemíku v Unii jsou chemický průmysl a odvětví hliníku, na které v uvedeném pořadí připadá 60 % a 40 % spotřeby Unie.
(148)
V chemickém průmyslu je křemík hlavní surovinou jednak pro výrobu silikonů určených pro široké spektrum využití, zejména v automobilovém průmyslu a stavebnictví, a jednak pro výrobu polykrystalického křemíku, používaného v elektronickém průmyslu a solární energetice. Podíl křemíku na výrobních nákladech u různých typů silikonů a polykrystalického křemíku se pohyboval od 2 % do 35 % v závislosti na výrobním procesu jednotlivých typů navazujících výrobků. V průměru se však podíl křemíku na celkových výrobních nákladech silikonů pohyboval mezi 11 a 21 %, zatímco u polykrystalických křemíků mezi 2 a 10 %. S antidumpingovým clem ve výši 19 % se dopad na výrobní náklady uvedených uživatelů v chemickém průmyslu, kteří své dodávky křemíku pořizují v ČLR, odhaduje na 2 až 4 %. Pro ostatní uživatele v chemickém průmyslu bude dopad méně významný.
(149)
Některé z chemických podniků spolupracujících při šetření byly hlavními dovozci čínského křemíku zařazeného do režimu aktivního zušlechťovacího styku, a tedy osvobozeného od antidumpingových cel. Tyto společnosti ovšem tvrdily, že nejsou s to clo absorbovat ani je přenést na odběratele a že režim aktivního zušlechťovacího styku neodstraňuje zátěž působenou platnými opatřeními, protože musí vynakládat značné zdroje na zatěžující celní a jiné správní postupy. Navíc se domnívaly, že jsou nuceny investovat do nových zařízení v ČLR, aby byly blízko zdroji levných surovin a zvýšily svou konkurenceschopnost na asijském trhu.
(150)
V odvětví hliníku je křemík rovněž důležitou surovinou, a to pro výrobu slévárenských slitin v rafinériích hliníku. Tyto slitiny se používají především v automobilovém průmyslu a stavebnictví. Podíl křemíku na výrobních nákladech se pohybuje od 8 % do 10 % v závislosti na jakosti použitého šrotu, který již obsahuje křemík. Většina rafinérií hliníku spolupracujících při šetření nakupovala křemík od jiných třetích zemí, na které se nevztahují antidumpingová cla kvůli skutečnosti, že jejich výrobky jsou určeny hlavně pro trh Unie, a nemohou tedy využít režim aktivního zušlechťovacího styku. S antidumpingovým clem ve výši 19 % se dopad na výrobní náklady uživatelů v odvětví hliníku, kteří veškeré své dodávky křemíku pořizují v ČLR, odhaduje asi na 2 %. Pro ostatní uživatele v odvětví hliníku bude dopad méně významný. Šetření ukázalo, že ziskovost rafinérií hliníku není obzvláště vysoká, a zdražování křemíku tak má na jejich zisky nepříznivý dopad kvůli omezenému prostoru.
(151)
Chemický průmysl zaměstnával kolem 14 000 lidí a odvětví hliníku 6 000. Zaměstnanost v chemickém průmyslu se za posuzované období zvýšila o 8 %, zatímco v odvětví hliníku zůstala stabilní.
(152)
Všichni uživatelé se důrazně postavili proti zachování opatření z důvodu, že opatření platila již příliš dlouho, že na trhu Unie uměle zvyšují cenovou úroveň křemíku bez ohledu na jeho původ a že výrobnímu odvětví Unie během období přezkumného šetření nevznikla újma. Avšak vzhledem k mimořádně vysokému podílu na trhu, který mají čínští vývozci u křemíku určeného pro aktivní zušlechťovací styk, a k hospodářské soutěži u křemíku určeného pro volný oběh není toto tvrzení opodstatněné. Bylo sice skutečně zjištěno, že výrobnímu odvětví Unie převážně nevznikla újma, ale v přezkumu před pozbytím platnosti je nutné posuzovat také otázku pravděpodobnosti, že dojde k obnovení újmy. Jak je uvedeno výše (viz zejména 133. bod odůvodnění), bylo v tomto případě shledáno, že taková pravděpodobnost existuje.
(153)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že v OPŠ byl na trhu Unie nedostatek křemíku, jak dokazuje jeho tvrzení, že výrobci v třetích zemích neuspokojili objednávky některých jeho členů. Toto tvrzení však bylo nepodložené. Při posuzování dostupné kapacity na trhu vzalo sdružení EUSMET v úvahu pouze kapacitu výrobců v Unii, aniž by bralo ohled na dovoz z třetích zemí včetně Číny zařazený do režimu aktivního zušlechťovacího styku. Závěr tedy zní, že nedostatek neexistoval a že poptávka na trhu mohla být uspokojena na základě prodeje výrobního odvětví Unie a objemu dovozu.
(154)
Sdružení EUSMET také tvrdilo, že výrobní odvětví Unie záměrně omezuje výrobu sezónním zavíráním provozů a omezuje tak prodej na trhu Unie, aby mohlo kontrolovat prodejní ceny. Jeden výrobce v Unii se uchyloval k uzavírání provozu, ale během těchto období měl dostatek zásob, aby mohl dodávat svým odběratelům podle platných dlouhodobých smluv. Jiný výrobce v Unii určitým způsobem omezoval výrobu, ale pouze po období přezkumného šetření a nikoli opakovaně. Proto bylo tvrzení sdružení EUSMET, že uzavírání provozu mělo kontrolovat ceny, považováno za neopodstatněné.
(155)
Je pochopitelné, že kvůli zvýšení své konkurenceschopnosti chtějí mít uživatelé volný přístup k levným surovinám. Svobodnou volbu dodavatele považují za zásadně důležitou, protože neomezený přístup ke křemíku bude podle jejich názoru v budoucnosti ještě důležitější vzhledem k očekávanému nárůstu poptávky po křemíku do roku 2013, která bude do velké míry souviset s projekty solární energetiky. Sdružení EUSMET tvrdilo, že vzhledem k očekávanému nárůstu poptávky na trhu s křemíkem v Unii do roku 2013 se zvýší jeho údajný nedostatek. Nicméně poskytnuté údaje, z nichž tyto domněnky vycházejí, ukazují, že spotřeba Unie bude i v roce 2013 na nižší úrovni než během posuzovaného období. Proto neexistuje důvod, proč by budoucí poptávka po křemíku nemohla být uspokojena. Kromě toho svobodná volba dodavatele nemůže sama o sobě opodstatňovat přijetí dumpingových praktik. Hospodářská soutěž na trhu Unie vyžaduje rovné podmínky pro všechny hospodářské subjekty.
(156)
Uživatelé v chemickém průmyslu také upozornili na to, že výrobní odvětví Unie zůstane důležitým zdrojem dodávek jakožto záruka rychlé dostupnosti dotčeného výrobku, spolehlivosti dodávek a vyšší jakosti než u čínského výrobku.
(157)
Šetřením bylo nicméně zjištěno, že platná opatření nemají na jejich podnikání žádný významný záporný vliv. Konkrétně někteří uživatelé v chemickém průmyslu během posuzovaného období značně zvýšili dovoz křemíku z ČLR a většina z nich se vyznačovala zdravou finanční situací. Souhrnně se mělo stejně jako při předchozích přezkumech před pozbytím platnosti za to, že zachování opatření nebude mít významný nepříznivý vliv na průmyslové uživatele, a to také vzhledem k tomu, že se navrhují opatření na významně nižší úrovni.
5. Závěr o zájmu Unie
(158)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl vyvozen závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti prodloužení antidumpingových opatření.
I. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(159)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit, aby byla opatření zachována, avšak na nižší úrovni. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání vyjádření k poskytnutým informacím. Příslušná předložená stanoviska byla analyzována, ale nevedla ke změně podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto antidumpingová opatření zachovat.
(160)
Na základě prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo antidumpingové clo z dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR, a to na úrovni rozpětí újmy, na kterém jsou založena platná opatření, nebo na úrovni dumpingových rozpětí zjištěných při současném přezkumu, podle toho, která z těchto úrovní je nižší.
(161)
V důsledku toho budou opatření stanovena na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí, tj. 16,3 % pro jedinou skupinu společností, které bylo přiznáno individuální zacházení, a 21,0 % pro všechny ostatní společnosti.
(162)
Na tomto základě by opatření, která byla po šetření provedeném v souladu s článkem 13 základního nařízení rozšířena nařízením Rady (ES) č. 42/2007 (13) na dovoz křemíku zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Korejské republiky, či nikoli, měla být zachována, avšak na úrovních uvedených v 161. bodě odůvodnění.
(163)
Od vývozců v Korejské republice, kteří zamýšlejí podat žádost o osvobození od rozšířeného antidumpingového cla podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení, bude vyžadováno vyplnění dotazníku, aby mohla Komise určit, zda je osvobození opodstatněné. Osvobození tohoto druhu lze udělit po posouzení tržní situace dotčeného výrobku, výrobní kapacity a využití kapacity, nákupu a prodeje a pravděpodobnosti přetrvávání praktik, pro něž neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod, jakož i důkazů o dumpingu. Komise obvykle provede také inspekci na místě. Žádost by měla být zaslána Komisi se všemi příslušnými informacemi, zejména o jakýchkoli změnách činností společnosti spojených s výrobou a vývozem posuzovaného výrobku,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu křemíku, v současnosti kódu KN 2804 69 00, pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Datong, Shanxi
16,3 %
A971
Všechny ostatní společnosti
19 %
A999
3. Zachovává se rozšíření konečného antidumpingového cla použitelného na dovoz od „všech ostatních společností“ v Čínské lidové republice (tj. 19,0 %) na dovoz výrobku popsaného v odstavci 1 zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Korejské republiky, či nikoli (kód TARIC 2804690010).
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Žádosti o osvobození od rozšířeného cla uvedeného v čl. 1 odst. 3 se podávají písemně v jednom z úředních jazyků Unie a musí být podepsány osobou, která je zmocněna k zastupování žadatele.
2. Žádost musí být zaslána na adresu:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate B
Office: N-105 04/17
1049 Brussels
BELGIUM
Fax: +32 22956505
3. V souladu s čl. 13 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 může Komise po konzultaci s poradním výborem rozhodnutím udělit dovozu od společností, které neobcházejí antidumpingová opatření uložená tímto nařízením, osvobození od rozšířeného cla uvedeného v čl. 1 odst. 3.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie a je platné po dobu pěti let.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 25. května 2010.
32010R0467
L 131/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
25.05.2010.
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 467/2010
od 25. svibnja 2010.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz silicija podrijetlom iz Narodne Republike Kine, kako je proširena na uvoz silicija poslanog iz Republike Koreje, bez obzira na to ima li deklarirano podrijetlo iz Republike Koreje ili ne, nakon revizije nakon isteka mjere prema članku 11. stavku 2. i parcijalne privremene revizije prema članku 11. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9., članak 11. stavak 2. i članak 11. stavak 3.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Mjere na snazi
(1)
Nakon revizije nakon isteka mjera, Vijeće je u ožujku 2004. Uredbom (EZ) br. 398/2004 (2), uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz silicija podrijetlom iz Narodne Republike Kine (NRK). Stopa konačne antidampinške pristojbe primjenjiva na neto cijenu franko granica Unije, prije plaćanja pristojbe, iznosila je 49 %. Početne mjere uvedene su Uredbom (EEZ) br. 220/90 (3).
(2)
U siječnju 2007. Uredbom Vijeća (EZ) br. 42/2007 (4), konačna antidampinška pristojba proširena je na uvoz silicija poslanog iz Republike Koreje, bez obzira na to ima li deklarirano podrijetlo iz Republike Koreje ili ne.
2. Zahtjev za reviziju nakon isteka mjere i parcijalnu privremenu reviziju
(3)
Nakon objavljivanja obavijesti o skorom isteku antidampinških mjera primjenjivih na uvoz silicija podrijetlom iz NRK-a (5) u listopadu 2008., Komisija je 1. prosinca 2008. primila zahtjev za reviziju nakon isteke mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe. (2) Osim toga, Komisija je 18. prosinca 2008. zaprimila zahtjev za parcijalnu privremenu reviziju prema članku 11. stavku 3. Osnovne uredbe.
(4)
Zahtjev za reviziju nakon isteka mjere podnio je Euroaliiages (Odbor za vezu industrije čeličnih legura) u ime proizvođača Unije koji čine većinski udio, u ovom slučaju 100 %, ukupne proizvodnje silicija Unije. (5) Zahtjev se temeljio na razlozima da bi istek mjera za posljedicu mogao imati nastavljanje dampinga i štete za industriju Unije.
(5)
Zahtjev za parcijalnu privremenu reviziju podnio je EUSMET (Europski korisnici silikonskog metala), a opseg primjene mu je ograničen na ispitivanje dampinga. (4) Zahtjev se temeljio na dokazima prima facie da su se promijenile okolnosti na temelju kojih su utvrđene mjere te da su nove okolnosti trajne prirode.
(6)
Utvrdivši, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije nakon isteka mjere prema članku 11. stavku 2. i Osnovne uredbe i parcijalne privremene revizije u skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe, Komisija je objavila obavijest o pokretanju tih revizija u Službenom listu Europske unije (6) (obavijest o pokretanju postupka).
3. Ispitni postupak
(7)
Komisija je o pokretanju revizija službeno obavijestila proizvođače Unije podnositelje zahtjeva, proizvođače izvoznike iz NRK-a, uvoznike/trgovce, korisnike iz Unije za koje se zna da se to na njih odnosi te njihova udruženja, kao i nadležna tijela NRK-a.
(8)
S obzirom na naočigled veliki broj kineskih proizvođača izvoznika navedenih u zahtjevima, u obavijesti o pokretanju revizija predviđen je odabir uzoraka s ciljem utvrđivanja dampinga i vjerojatnosti njegova ponavljanja ili trajanja u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.
(9)
Kako bi se Komisiji omogućilo odlučivanje o tome treba li provesti odabir uzoraka ili ne te, ako da, sam odabir uzoraka, svi proizvođači izvoznici zamoljeni su da se jave Komisiji i dostave, kako je navedeno u obavijesti o pokretanju revizija, osnovne podatke o svojim aktivnostima povezanima s dotičnim proizvodom tijekom razdoblja od 1. srpnja 2008. do 31. prosinca 2008.
(10)
Komisija je primila odgovore od 11 trgovačkih društava ili grupacija trgovačkih društava iz NRK-a. Međutim, nakon ispitivanja podataka koje su dostavila navedena trgovačka društva, postalo je jasno da samo mali broj odgovora pripada trgovačkim društvima koja u Europsku uniju izvoze silicij vlastite proizvodnje. Stoga je odlučeno da odabir uzoraka u odnosu na kineske proizvođače izvoznike nije potreban.
(11)
Sva gore navedena trgovačka društva ili grupacije trgovačkih društava iz NRK-a također su izjavile da namjeravaju zatražiti individualno ispitivanje primjenom članka 17. stavka 3. Osnovne uredbe.
(12)
Komisija je kineskim proizvođačima izvoznicima za koje se zna da se na njih to odnosi poslala obrasce zahtjeva za primjenu tretmana tržišnog gospodarstva (MET) ili individualnog tretmana (IT). Zahtjevi za MET, ili IT ako bi se ispitnim postupkom utvrdilo da proizvođači izvoznici ne ispunjavaju uvjete za MET, primljeni su od tri kineska izvoznika. Međutim, jedan od tih izvoznika povukao je naknadno svoj zahtjev dok je za ostala dva utvrđeno da nisu izvozili silicij vlastite proizvodnje u Europsku uniju tijekom RIP-a. Zahtjevi tih dvaju trgovačkih društava se, stoga, nisu ocijenili.
(13)
Osim toga, još šest kineskih trgovačkih društava ili grupacija trgovačkih društava podnijelo je obrasce zahtjeva za IT. Međutim, tijekom ispitnog postupka tri su trgovačka društva prestala surađivati. Jedna od tri preostale grupacije trgovačkih društava prodala je dotični proizvod nepovezanom trgovcu. Ispitni postupak nije mogao sa sigurnošću utvrditi je li tržište Unije bio konačno odredište prodaje. Budući da se ova grupacija trgovačkih društava stoga ne može smatrati proizvođačem izvoznikom, zahtjev za individualni tretman trebalo je odbiti. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 30., za jedno društvo čija suradnja nije bila dostatna u smislu članka 18. Osnovne uredbe, nalazi su se temeljili na dostupnim činjenicama. Zahtjev za primjenu IT-a preostalih trgovačkih društava smatrao se prihvatljivim.
(14)
Na kraju, samo jedno od dva preostala trgovačka društva koja su zatražila uključivanje u uzorak i individualno ispitivanje, dostavilo je odgovor na upitnik u roku utvrđenom u obavijesti o pokretanju postupka. To trgovačko društvo, međutim, nije izvozilo dotični proizvod na tržište Unije.
(15)
Komisija je poslala upitnike svim strankama za koje se znalo da se ispitni postupak na njih odnosi, te onima koje su se javile u roku određenom u obavijesti o pokretanju revizija.
(16)
Komisija je također dala mogućnost zainteresiranim stranama da iznesu svoje stavove u pisanom obliku i zatraže saslušanje u roku određenom u obavijesti o pokretanju revizija.
(17)
Proizvođači iz Unije podnositelji zahtjeva, 12 korisnika, dva udruženja korisnika, šest izvoznika/proizvođača iz Kine i tri proizvođača iz analogne zemlje dostavili su odgovore na upitnik.
(18)
Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala neophodnima za određivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i štete te za utvrđivanje interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
Proizvođači iz Unije podnositelji zahtjeva:
-
Ferroatlantica S.L., Madrid, Španjolska
-
Ferropem NA-i, Chambery, Francuska
-
RW Silicium GmbH, Pocking, Njemačka
Proizvođači izvoznici iz NRK-a
-
Jinneng Group
-
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Datong
-
Shanghai Jinneng Međunarodna Promet Co., Ltd, Šangaj
-
Chongqing Trust- Glory New Metal Group
-
Sichuan Dechang County Guo Yan Silicon Co. Ltd, Dechang
-
Chongqing Trust- Glory New Metal Co., Ltd, Chongqing
-
Bluestar Group
-
Bluestar Silicon Materials Co., Ltd, Lanzhou
-
China Bluestar International Chemical Co., Ltd, Peking
-
Jingyu Sunny Silicon Co., Ltd, Jingyu
-
Mudanjiang Group
-
Mudanjiang Shunda Chemical Co., Ltd, Mudanjiang
-
Dongning Xinshun Guangfu Material Co., Ltd, Dongning
-
DC/JYKN group
-
Dalian DC Silicon Co., Ltd, Dalian- Sichuan Jinyang Kangning Silicon Co. Ltd, Leshan
Proizvođači iz analogne zemlje (Brazil):
-
Globe Metais Industria e Comercio S.A., Breu Branco
-
Companhia Brasileira Carbureto de Calcio, Santos Dumont
-
Rima Industrial S/A, Belo Horizonte
Korisnici:
Industrija aluminija
-
Trimet Aluminium AG, Essen, Njemačka
-
Raffmetal S.p.A., Brescia, Italija
-
Vedani Carlo Metalli S.p.A., Milano, Italija
Kemijska industrija
-
Momentive Performance Materials GmbH, Leverkusen, Njemačka
-
Wacker Chemie AG, München, Njemačka
-
Dow Corning Ltd, Cardiff, Ujedinjena Kraljevina
4. Razdoblje revizije istražnog postupka i razmatrano razdoblje
(19)
Ispitni postupak u vezi s nastavkom ili ponavljanjem dampinga i štete obuhvatio je razdoblje od 1. siječnja 2008. do 31. prosinca 2008. („RRIP” ili „razdoblje revizije ispitnog postupka”).
(20)
Ispitivanje kretanja koja su važna za procjenu vjerojatnosti nastavljanja ili ponavljanja štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2005. do kraja RRIP-a („razmatrano razdoblje”).
B. DOTIČAN PROIZVOD I ISTOVJETAI PROIZVOD
1. Dotičan proizvod
(21)
Dotičan proizvod je isti kao onaj iz prethodnih ispitnih postupaka, to jest, silicijski metal podrijetlom iz NRK-a, trenutačno obuhvaćen oznakom KN 2804 69 00 (maseni udio silicija manji od 99,99 %). Samo zbog trenutne klasifikacije određene Kombiniranom nomenklaturom trebao bi glasiti „silicij”. Silicij više čistoće s masenim udjelom silicija ne manjim od 99,99 % koji se većinom koristi u industriji elektroničkih poluvodiča, obuhvaćen je drugom oznakom KN i nije obuhvaćen ovim postupkom.
(22)
Silicij se proizvodi u potopnim elektrolučnim pećima s karbotermičkom redukcijom kvarca (silike) uz prisustvo raznih vrsta ugljikovih reducenata. Prodaje se u komadima, zrnju, granulama ili prahu prema međunarodno priznatim tehničkim specifikacijama u pogledu njegove čistoće.
(23)
Silicij koriste prvenstveno dvije industrije: kemijska industrija za proizvodnju metilklorosilana ili triklorosilana i tetraklorisilicija, te industrija aluminija za proizvodnju aluminijskih legura, primarnih i sekundarnih talionica namijenjenih proizvodnji lijevanih legura za razne industrije, posebno automobilsku i građevinsku industriju.
2. Istovjetan proizvod
(24)
Isto kao u prethodnim revizijama nakon isteka mjere, ovaj je ispitni postupak pokazao da silicij proizveden u NRK-u i izvezen u Uniju, silicij koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu analogne zemlje (Brazil) i onaj koji proizvode i prodaju u Uniji proizvođači Unije podnositelji zahtjeva, ima ista osnovna fizička i kemijska svojstva i iste osnovne namjene.
(25)
Stoga se zaključilo da navedene proizvode treba smatrati istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
C. DAMPING
1. Tretman tržišnog gospodarstva
(26)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 12., tijekom ispitnog postupka tri trgovačka društva koja su tražila MET ili nisu izvozila silicij vlastite proizvodnje u Europsku uniju ili su odustali od zahtjeva za MET. Primjena MET-a, stoga, nije odobrena ni jednom trgovačkom društvu.
2. Individualni tretman (IT)
(27)
Načelno, prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe, pristojba na području cijele zemlje, ako postoji, utvrđena je za zemlje koje su obuhvaćene tim člankom, osim u onim slučajevima kada trgovačka društva mogu pokazati da ispunjavaju sve kriterije određene u članku 9. stavku 5. Osnovne uredbe te da stoga ispunjavaju uvjete za odobravanje primjene IT-a.
(28)
Ti kriteriji ukratko su određeni niže u sažetom obliku i samo radi lakšeg snalaženja:
(a)
u slučaju trgovačkih društava ili zajedničkih pothvata, u stranom vlasništvu, u cijelosti ili djelomično, izvoznici mogu slobodno repatrirati kapital i dobit;
(b)
izvozne cijene i količine, kao i uvjeti prodaje utvrđuju se slobodno;
(c)
većina udjela pripada privatnim osobama te se mora pokazati da je trgovačko društvo dostatno nezavisno od uplitanja države;
(d)
konverzije deviza obavljaju se po tržišnoj vrijednosti;
(e)
uplitanje države ne omogućava izbjegavanje mjera ako se pojedinačnim izvoznicima odrede različite stope pristojba.
(29)
Najprije se napominje da je trgovačko društvo navedeno u uvodnoj izjavi 12. koje je prvo zatražilo MET i zatim povuklo zahtjev također povuklo zahtjev za IT. Stoga se taj zahtjev nije dalje ispitivao.
(30)
Od šest trgovačkih društava ili grupacija trgovačkih društava koje su zatražile samo IT, tri su prestale surađivati, a jedna nije dostavila potrebne podatke u zadanim vremenskim okvirima i time znatno omelo ispitni postupak u smislu članka 18. Osnovne uredbe. Stoga je navedeni proizvođač izvoznik isključen iz uzorka te su se nalazi u pogledu njega temeljili na raspoloživim činjenicama u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe.
(31)
Četiri dotična trgovačka društva ili grupacije trgovačkih društava bili su obaviješteni o mogućoj primjeni raspoloživih činjenica i razlozima iste te su dobile priliku dostaviti dodatna objašnjenja u skladu s člankom 18. stavkom 4. Osnovne uredbe. Međutim, od ni jednog od ta četiri trgovačka društva nisu primljeni novi dokazi ili podaci koji bi ispravili nedostatke u dostavljenim odgovorima ili promijenili zaključak o tome da bi se članak 18. Osnovne uredbe trebao primjenjivati na njih.
(32)
Od dvije preostale grupacije trgovačkih društava te kako je navedeno u uvodnoj izjavi 13., jedna se grupacija trgovačkih društava ne može smatrati proizvođačem izvoznikom dotičnog proizvoda pa stoga njezin zahtjev za individualnim tretmanom nije bio ocijenjen.
(33)
Utvrđeno je da preostali izvoznik zadovoljava sve kriterije određene u članku 9. stavku 5. Osnovne uredbe.
(34)
Iz gore navedenog se zaključuje da bi IT trebalo odobriti grupaciji Jinneng Group.
3. Uobičajena vrijednost
3.1. Analogna zemlja
(35)
U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe, uobičajenu vrijednost za proizvođače izvoznike kojima nije odobren MET treba ustanoviti na temelju cijena ili izračunane uobičajene vrijednosti u analognoj zemlji. Iako je u početnom ispitnom postupku i u naknadnim revizijama nakon isteka mjere Norveška korištena kao analogna zemlja, ovaj je ispitni postupak pokazao da su se otada okolnosti u pogledu norveškog tržišta značajno promijenile. Naime, domaća proizvodnja u Norveškoj smanjila se za oko 20 % između 2005. i 2008., a uvoz silicija u Norvešku činio je 97 % domaće potrošnje. Tijekom RIP-a samo je jedan domaći proizvođač opskrbljivao domaće tržište.
(36)
Stoga je, kako su predložila oba podnositelja zahtjeva, u obavijesti o pokretanju revizija Brazil predviđen kao odgovarajuća treća zemlja tržišnog gospodarstva. Uistinu, ispitni postupak je pokazao da je Brazil drugi najveći svjetski proizvođač silicija poslije NRK-a te da je brazilsko tržište visoko konkurentno sa 7 prisutnih proizvođača silicija koji proizvode nekoliko različitih razreda silicija. Također se smatralo da je Brazil otvoreno tržište sa značajnim obujmom uvoza, većinom iz NRK-a. Iako su bile pozvane, ni jedna zainteresirana stranka nije komentirala odabir Brazila.
(37)
S obzirom na gore navedeno, na temelju raspoloživih informacija u trenutku odabira, zaključeno je da je Brazil najprikladnija analogna zemlja.
3.2. Utvrđivanje uobičajene vrijednosti u analognoj zemlji
(38)
Tri proizvođača iz Brazila surađivala su tako da su dostavila informacije o troškovima i prodaji silicija na brazilskom domaćem tržištu. Prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe, uobičajena vrijednost za proizvođače izvoznike kojima nije odobrena primjena MET-a utvrđena je na temelju provjerenih informacija dobivenih od tih proizvođača kako je dolje navedeno.
(39)
Ispitano je može li se prodaja svih vrsta dotičnog proizvoda koji se prodaje na brazilskom domaćem tržištu u reprezentativnim količinama smatrati ostvarenom u uobičajenom tijeku trgovine prema članku 2. stavku 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu za svaku vrstu proizvoda tijekom ispitnog postupka.
(40)
Kada je obujam prodaje vrste proizvoda, prodan po neto prodajnoj cijeni jednakoj ili višoj od izračunatog troška proizvodnje, iznosio više od 80 % ukupnog obujma prodaje navedene vrste, te kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila jednaka trošku proizvodnje ili viša od njega, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni. Navedena je cijena izračunana kao ponderirani prosjek cijena sve prodaje na domaćem tržištu iste vrste ostvarene tijekom RIP-a, bez obzira na to je li navedena prodaja bila profitabilna ili ne.
(41)
Kada je obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda iznosio 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje navedene vrste, ili kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila ispod troška proizvodnje, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni, izračunatoj kao ponderirani prosjek profitabilne prodaje samo navedene vrste.
(42)
Ovisno o vrsti proizvoda, uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju ponderiranog prosjeka prodajnih cijena svih prodaja ili ponderiranih prosjeka prodajnih cijena samo profitabilne prodaje na domaćem tržištu analogne zemlje, a na osnovi provjerenih podataka triju proizvođača iz te zemlje.
4. Izvozna cijena
(43)
Cjelokupna izvozna prodaja u Europsku uniju jedinog proizvođača izvoznika kojem je odobren IT ostvarena je putem povezanog trgovca smještenog u NRK-u, a naknadno je preprodaja ostvarena nepovezanim kupcima u Uniji. U tom je slučaju izvozna cijena utvrđena na temelju članka 2. stavka 8. Osnovne uredbe.
(44)
Industrija Unije tvrdila je da izvozne cijene nisu bile slobodno određene u smislu članka 9. stavka 5. točke (b) Osnovne uredbe. Posebno je istaknuto da su „pregovori” o cijeni između kineskih carinskih tijela i izvoznika u smislu utvrđivanja „razumne” razine cijene još uvijek bili u tijeku. Međutim, dokazi podneseni vezano uz navedeno nisu se odnosili na silicij i smatralo se da ti navodni „pregovori” nisu utjecali na cijenu naplaćenu krajnjem kupcu, koja je bila rezultat slobodnih pregovora između stranaka. Ovu je tvrdnju, stoga, trebalo odbaciti.
(45)
Industrija Unije nadalje je tvrdila da je trgovačko društvo kojem je odobren IT bilo u državnoj vlasti, da je primalo subvencije za ulazne materijale i obavljalo značajne trgovačke aktivnosti što je omogućavalo izbjegavanje mjera. Međutim, ispitni postupak pokazao je da dotični izvoznik više nije bio u državnoj vlasti tijekom RRIP-a i stoga se država nije uplitala u njegove trgovačke aktivnosti i time omogućila izbjegavanje mjera. Tvrdnja vezana uz subvencije ulaznih materijala pokazala se neutemeljenom. Ove tvrdnje je, stoga, trebalo odbaciti.
5. Usporedba
(46)
Uobičajena vrijednost i izvozna cijena uspoređene su s obzirom na cijene franko tvornica. Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, učinjene su odgovarajuće prilagodbe na temelju razlika koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Navedene prilagodbe učinjene su vezano uz prijevoz, fizička svojstva, troškove pregleda, rukovanja i pakiranja kada je to bilo primjereno i opravdano. Prilagodba je također učinjena prema članku 2. stavku 10. točki (i) s obzirom na to da se pokazalo da povezani trgovac obavlja funkcije zastupnika koji posluje na temelju provizije.
(47)
Ispitni je postupak otkrio da su se na izvoznu prodaju silicija tijekom RIP-a ubirale izvozne pristojbe. S obzirom na to da su pristojbe utjecale na usporedivost cijena, smatralo se primjerenim prilagoditi izvoznu cijenu u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (k) Osnovne uredbe u odnosu na ostale čimbenike koji utječu na usporedivost cijena.
(48)
Napominje se da su uobičajena vrijednost i izvozna cijena uspoređene na istoj razini neizravnog oporezivanja, odnosno uključujući PDV.
(49)
Tvrdilo se da bi pri izračunu uobičajene vrijednosti valjalo uzeti u obzir činjenicu da je moguć povrat PDV-a plaćenog na prodaju sirovine silicija. Međutim, PDV plaćen na navedenu kupovinu mogao se odbiti bez obzira na režim povrata izvoznog PDV-a izvezene robe i bez obzira na odredište robe. Stoga se činjenica da je povrat PDV-a plaćenog na kupovinu sirovine silicija moguć smatra neutralnim čimbenikom koji ne utječe na usporedivost izvozne cijene i uobičajene vrijednosti. Ovu je tvrdnju, stoga, trebalo odbaciti.
(50)
Također se tvrdilo da je metodologija neizravnog oporezivanja bila drukčija od one korištene u ostalim slučajevima i da bi PDV na izvoznu prodaju trebalo odbiti od izvozne cijene. Napominje se da se u članku 2. stavku 10. točki (b) Osnovne uredbe navodi da se prilagodba za neizravno oporezivanje može izvršiti jedino u odnosu na uobičajenu vrijednost i u okolnostima opisanima u gore navedenom članku, koje nisu primjenjive u trenutačnom slučaju. Tvrdnja je stoga odbačena.
6. Dampinška marža
6.1. Za trgovačko društvo kojem je odobren IT
(51)
Dampinška marža za jedinog proizvođača izvoznika kojem je odobren IT utvrđena je usporedbom ponderiranog prosjeka izvoznih cijena franko tvornica NRK-a s uobičajenom vrijednosti gore navedene analogne zemlje.
(52)
Dampinška marža za jedinog proizvođača izvoznika kojem je odobren IT, izražena kao postotak uvozne cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznosi 16,3 %.
6.2. Za sve ostale izvoznike/proizvođače
(53)
Da bi se na razini cijele zemlje izračunala dampinška marža primjenjiva na sve ostale izvoznike/proizvođače u NKR-u koji ne surađuju, najprije je utvrđena razina suradnje. Stupanj suradnje bio je nizak, odnosno iznosio je manje od 1 % ukupnog uvoza iz NRK-a. Dampinška je marža za trgovačka društva koja ne surađuju, stoga, utvrđena usporedbom prosječne uvozne vrijednosti silicija iz Kine, prema podacima Eurostata, primjereno prilagođene nakon isključivanja prodaje ostvarene od strane trgovačkog društva kojem je odobren IT, i uobičajene vrijednosti gore navedene analogne zemlje.
(54)
Jedna je stranka tvrdila da razina suradnje nije bila pravilno ocijenjena, jer je jedan izvoznik koji surađuje u Uniju izvozio značajne količine silicija. U tim se okolnostima tvrdilo da bi informacije dobivene od tog izvoznika trebalo koristiti u svrhu izračuna dampinške marže na razini cijele zemlje kako je učinjeno u reviziji navedenoj u uvodnoj izjavi 1. Te je tvrdnje valjalo odbaciti s obzirom na to da cijene koje je navedeno trgovačko društvo naplatilo povezanom trgovačkom društvu u Uniji nisu bile utvrđene na ravnopravnoj osnovi.
(55)
Osim toga, tvrdilo se da za utvrđivanje dampinške marže na razini zemlje treba koristiti podatke uvoznika koji surađuju. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 54., veliki dio količina uvezenih od strane navedenih stranki koje surađuju nije bio ostvaren na ravnopravnoj osnovi i cijene su se, stoga, smatrale nepouzdanima. Preostali uvoz nije se smatrao dovoljno reprezentativnim u smislu količina da bi se na njemu temeljila pristojba na razini cijele zemlje. Ovaj je argument, stoga, odbačen.
(56)
Nakon iznošenja podataka, komentari primljeni vezano uz različite proizvode uobičajene vrijednosti uzeti su u obzir pri utvrđivanju dampinške marže na razini cijele zemlje. Usporedba je napravljena pomoću informacija uvoznika koji surađuju vezanih uz vrste proizvoda.
(57)
Na temelju toga, razina dampinške marže na cijeloj razini zemlje iznosi 19,0 % cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno.
D. TRAJNA PRIRODA PROMIJENJENIH OKOLNOSTI I VJEROJATNOST NASTAVKA DAMPINGA
1. Trajna priroda promijenjenih okolnosti
(58)
U skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe, također je ispitano može li se objektivno smatrati da su promijenjene okolnosti vezane uz damping trajne prirode.
(59)
Radi ispitivanja je li razina dampinška marža utvrđena tijekom RRIP-a trajne prirode, razmatran je razvoj izvoznih cijena i uobičajene vrijednosti.
(60)
U prvom se redu napominje da je dampinška marža utvrđena tijekom zadnje revizije (7), odnosno 12,5 %-tna, bliža razini utvrđenoj tijekom trenutačnog postupka nego postojećoj razini mjera.
(61)
Vezano uz izvozne cijene RRIP-a, podaci Eurostata ukazuju na to da su se u prvih devet mjeseci 2009. snizile za otprilike 15 %.
(62)
Što se tiče uobičajene vrijednosti, ispitni je postupak otkrio da se uobičajena vrijednost smanjila u sličnim omjerima tijekom istog razdoblja. Posljedično, dampinška marža za izvoz silicija u prvih devet mjeseci 2009. jednake je razine kao ona utvrđena tijekom RRIP-a.
(63)
Gore navedeno ukazuje na to da su kineske izvozne cijene bliže svjetskim cijenama nego u trenutku kad su mjere izvorno uvedene (8).
(64)
Na temelju gore navedenog, zaključeno je da je razina dampinga utvrđena tijekom RRIP-a trajne prirode.
2. Vjerojatnost nastavka dampinga na razinama utvrđenim tijekom privremene revizije
(65)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, ispitana je vjerojatnost nastavka dampinga na razini utvrđenoj tijekom privremene revizije u slučaju ukidanja mjera na snazi.
(66)
Vezano uz vjerojatnost nastavka dampinga, ispitani su razvoj proizvodnje i proizvodni kapacitet, kao i vjerojatni razvoj izvozne prodaje Europskoj uniji i ostalim tržištima trećih zemalja.
3. Proizvodni kapacitet, obujam proizvodnje i potrošnja u NKR-u
(67)
Valjalo je ispitati cjelokupni proizvodni kapacitet silicija u NRK-u. Dok je statistika (9) koju su osigurale dotične stranke ukazivala na ukupan kapacitet od 2,2 milijuna tona u 2008., ispitni je postupak pokazao da je ova brojka očito bila pretjerana jer nije obuhvaćala značajan broj zatvaranja peći (zbog, primjerice, restrukturiranja industrije silicija, gospodarske krize i potresa u provinciji Sečuan 2008.) i također nije obuhvaćala nestabilnu opskrbu energijom u pojedinim regijama koja je uistinu dovela do smanjenog kapaciteta u usporedbi s onim zabilježenim u dostupnim statistikama. Nakon odgovarajućih prilagodbi, stvarni je proizvodni kapacitet procijenjen na otprilike 1,5 milijuna tona što je odgovaralo povećanju od najmanje 25 % u usporedbi s kapacitetom tijekom 2002. (razdoblje ispitnog postupka prethodne revizije nakon isteka mjere navedeno u uvodnoj izjavi 1.) kada je procijenjen na iznos između 600 000 i 1,2 milijuna tona (10).
(68)
EUSMET je tvrdio da je predao detaljni izračun proizvodnog kapaciteta u Kini koristeći stopu uporabe kapaciteta od 40 %. Procjena kapaciteta iznosila je 1,16 milijuna tona. Ova se tvrdnja, međutim, pokazala neutemeljenom posebno zbog toga što vezano uz stopu uporabe nije osiguran ni jedan dokaz. Stopa uporabe kapaciteta koju koristi Komisija proizlazi iz provjerenih podataka koje su osigurali glavni proizvođači koji surađuju u NKR-u i, stoga, se smatra najpouzdanijim dostupnim podatkom. Ovu je tvrdnju, stoga, trebalo odbaciti.
(69)
Ista je stranka također tvrdila da će se peći istog praga kapaciteta ili nižeg zatvoriti kao rezultat vladine odluke što bi dodatno smanjilo ukupni kapacitet u Kini. Međutim, ispitni je postupak otkrio da se dotična vladina politika nije primijenila na cijelo područje Kine. EUSMET nije osigurao dokaze vezane uz broj dotičnih peći i utjecaj na ukupni kapacitet. Ispitni postupak također nije otkrio značajno smanjenje kapaciteta na toj osnovi. Ovu je tvrdnju, stoga, trebalo odbaciti.
(70)
EUSMET je zatim tvrdio da bi proizvodni kapacitet bio blizu obujma prodaje NKR-a u 2008., odnosno 960 000 tona, no ovu izjavu nije potkrijepio nikakvim dokazima. Osim toga, razni su čimbenici utjecali na obujam prodaje (poput proizvodnje radi skladištenja, opskrbe sirovinama i logističkih problema zbog Olimpijskih igara) i stoga se smatralo da obujam prodaje ne može biti jednak proizvodom kapacitetu. Stoga se ovaj argument morao odbaciti.
(71)
Vezano uz obujam proizvodnje silicija, na temelju dostupnih podataka, ispitni je postupak otkrio da je obujam proizvodnje znatno porastao za 79 %, s 535 000 tona u 2002. na 960 000 tona tijekom RRIP-a. Rezervni su kapaciteti, stoga, oprezno procijenjeni na 540 000 tona tijekom RRIP-a što je blizu ukupne potrošnje EU-a tijekom RRIP-a i što predstavlja gotovo dvostruku kinesku domaću potrošnju silicija za vrijeme istog razdoblja (vidjeti uvodnu izjavu 72.).
(72)
Ispitni je postupak u isto vrijeme otkrio da će se kineska potrošnja, koja je iznosila oko 280 000 tona tijekom RRIP-a, vjerojatno povećati narednih godina kako je navedeno u uvodnoj izjavi 73. Povećanje potrošnje mora se smatrati kombinacijom čimbenika i mjera politike unutar industrije silicija i industrije na kraju proizvodnog lanca. Industrija na kraju proizvodnog lanca u NRK-u je u porastu i nekoliko je ulaganja već ostvareno te se dodatna planiraju u skoroj budućnosti da bi se zadovoljila rastuća potreba za proizvodima na kraju proizvodnog lanca. Osim toga, kineske su vlasti uvele uvozna ograničenja za nekoliko izvora (npr. Njemačka, Ujedinjena Kraljevina, Japan i SAD) u odnosu na bitan proizvod na kraju proizvodnog lanca (siloksan) koji je iz ovih zemalja dobavljan u znatnim količinama.
(73)
Iako je teško procijeniti točan utjecaj mjera politike, uključujući restrukturiranje industrije silicija, nekoliko je zainteresiranih stranaka navelo da bi potražnja u NRK-u mogla dosegnuti iznos od 580 000 tona do kraja 2011. Ta se procjena smatrala razumnom.
(74)
No čak i da se gore navedena prognoza domaće potražnje uzme u obzir i čak ako kineski izvoz na ostala tržišta dosegne visoke razine iz 2008. (vidjeti uvodnu izjavu 79.) prekomjerni bi kapacitet i dalje bio znatan (oko 240 000 tona u 2011.). Također se napominje da se, s obzirom na proces restrukturiranja koji je u tijeku, ne očekuje isključivo povećanje potražnje u NRK-u nego i povećanje proizvodnih kapaciteta i obujma.
(75)
Vezano uz vjerojatno povećanje proizvodnog kapaciteta u NKR-u, EUSMET je predstavio informacije koje se odnose na nekoliko planiranih pogona za proizvodnju silicija i tvrdio da se većina navedenih planova neće ostvariti. Njihova se tvrdnja temeljila isključivo na komentarima njihovih članova te nije bila potkrijepljena dokazima. Također se tvrdilo da će, ako dođe do povećanja kineskog proizvodnog kapaciteta, to uglavnom biti zbog projekta jednog proizvođača iz Unije koji bi proizvodnom kapacitetu NRK-a osigurao dodatnih 100 000 milijuna tona na godinu. Informacije EUSMET-a nisu bile utemeljene i tvrdnja je, stoga, odbačena.
(76)
EUSMET je u tom pogledu tvrdio da je kineska domaća potrošnja znatno nadmašila povećanje proizvodnje i da će se njezin rast nastaviti. Stoga obujam proizvodnje u NRK-u ne može na primjeren način zadovoljiti potražnju na kineskom domaćem tržištu. Kako je gore navedeno, neosporno je da će kineska domaća potražnja u budućnosti rasti. Međutim, sukladno gore navedenom, nalazi ispitnog postupka nisu potvrdili tvrdnje EUSMET-a. EUSMET nije kvantificirao povećanje potražnje niti obujam buduće proizvodnje u Kini, niti je osigurao bilo kakve druge podatke ili dokaze koji potkrjepljuju njegovu tvrdnju koja je, stoga, odbačena.
4. Obujam i cijena uvoza iz NRK-a u EU-u i na ostala tržišta trećih zemalja
(77)
Tijekom razmatranog razdoblja, kineski izvoz u EU povećao se za 113 % usprkos mjerama na snazi. Bez obzira na trend rasta cijena tijekom RRIP-a, tijekom razmatranog razdoblja cijene su bile niže od prodajnih cijena industrije Unije u EU. Kako je navedeno u uvodnim izjavama 54. i 63., izvozne cijene silicija u EU-u također su na znatnoj razini bile dampinške tijekom i nakon RRIP-a.
(78)
Razina cijena u EU-u i dalje je bila na višim razinama nego na ostalim tržištima trećih zemalja. To djelomično objašnjava velik interes kineskih izvoznika za tržište Unije usprkos antidampinškim mjerama na snazi. U tom smislu, također se napominje da su kineski izvoznici izbjegavali antidampinške mjere na snazi pretovarom preko Republike Koreje (11) što dodatno potvrđuje zaključak da je interes kineskih izvoznika za tržište Unije velik.
5. Obujam i cijene kineskog izvoza u treće zemlje
(79)
Kineski izvoz u ostale treće zemlje bio je značajan u smislu obujma te je premašio količine izvezene u Europsku uniju. Međutim, također valja napomenuti da su cijene FOB za treće zemlje u prosjeku bile između 4 % i 14 % niže od izvoznih cijena u EU-u 2008. i tijekom prvih devet mjeseci 2009 (12).
(80)
EUSMET je tvrdio da nalaz Komisije vezan uz više prosječne kineske cijene izvoza u Uniju nije obuhvaćao različite vrste proizvoda na ostalim tržištima. Napominje se da EUSMET nije priložio dokaze koji bi potkrijepili navedenu tvrdnju. Nije osigurao nikakve podatke ili objašnjenje toga u kojoj su mjeri različite vrste proizvoda izvezene u ostale treće zemlje uistinu drukčije. Dokazi koji su podneseni i koji su se odnosili na cjenovne razlike između vrsta proizvoda bili su povezani samo s tržištem EU-a i razdobljem davno prije RRIP-a, odnosno 2001./2002. Stoga se ne mogu smatrati dovoljno preciznim na temelju za utvrđivanje cjenovnih razlika između vrsta proizvoda tijekom i nakon RRIP-a. U svakom slučaju, dostupni podaci vezani uz RRIP nisu promijenili zaključke u uvodnoj izjavi 79. Stoga je ova tvrdnja odbačena.
(81)
Uz izuzetak SAD-a, koji je visokim antidampinškim pristojbama (139,49 %) zaštićen od uvoza silicija podrijetlom iz NRK-a, kineski izvoz imao je slobodan pristup svim ostalim glavnim tržištima trećih zemalja.
(82)
EUSMET je tvrdio da je azijsko tržište glavno odredište kineskog silicija i da su japansko i korejsko tržište prilično veliki. Neosporno je da je Azija glavno odredište kineskog silicija. Međutim, iako bi se potrošnja na japanskom i kineskom tržištu mogla povećati u narednim godinama, ne očekuje se da će navedeno povećanje potrošnje biti toliko da bi moglo prihvatiti znatne kineske prekomjerne kapacitete. Uz to, ispitni je postupak pokazao da je japansko tržište, glavno izvozno tržište Kine, zasićeno kineskim silicijem.
(83)
EUSMET je tvrdio da, u slučaju da mjere prestanu vrijediti, to neće utjecati na uzorke opskrbe korisnika iz kemijske industrije. Međutim, ispitni postupak nije potvrdio ovu tvrdnju s obzirom na to da su razni korisnici (iz kemijske industrije i industrije aluminija) izjavili da će im, prestanu li mjere vrijediti, uistinu biti potrebne povećane količine dobavljene iz Kine. Stoga je ovaj argument odbačen.
(84)
S obzirom na gore navedeno, očekuje se da će, prestanu li mjere vrijediti, kineski rezervni kapaciteti biti poslani na tržište Unije.
(85)
Zbog dampinškog uvoza u EU tijekom RRIP-a, vrlo je vjerojatno da će se damping također nastaviti prestanu li mjere vrijediti. Navedeno je potkrijepljeno razvojem nakon RRIP-a kad se uvoz silicija iz NRK-a nastavio na razinama cijena ispod onih tijekom RRIP-a (vidjeti uvodnu izjavu 131.).
6. Zaključak
(86)
Ispitni je postupak pokazao da je obujam izvoza dotičnog proizvoda u EU-u znatno porastao tijekom razmatranog razdoblja i da je razina dampinga tog uvoza bila prilično visoka tijekom RRIP-a.
(87)
U pogledu rezervnih kapaciteta dostupnih u NRK-u tijekom RRIP-a i usprkos povećanoj domaćoj potražnji, vrlo je vjerojatno da će velike količine silicija biti izvezene u EU po dampinškim cijenama prestanu li mjere vrijediti. Domaća potražnja u NRK-u uistinu neće moći prihvatiti rezervne kapacitete i tržište EU-a jedino je veliko tržište na koje se prekomjerni kapacitet mogu izvesti. Tržište EU-a uistinu je privlačno tržište za kineski uvoz jer su cijene naplaćene kupcima u EU-u u prosjeku više od onih naplaćenih kupcima trećih zemalja. Interes kineskih izvoznika za tržište EU-a također potvrđuju prethodne prakse izbjegavanja mjera.
(88)
Stoga je zaključeno da postoji vjerojatnost nastavka dampinga.
E. DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE
(89)
Tri proizvođača Unije, podnositelji zahtjeva, odgovorili su na upitnik i u potpunosti surađivali tijekom ispitnog postupka. Proizvodnja podnositelja zahtjeva čini ukupnu proizvodnju Unije u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.
F. SITUACIJA NA TRŽIŠTU UNIJE
1. Uvodna napomena
(90)
Posebne podatke povezane s industrijom Unije i potrošnjom bilo je potrebno indeksirati, prema članku 19. Osnovne uredbe, s obzirom na to da industriju Unije čine samo tri proizvođača od kojih dva pripadaju istoj grupaciji. Bilo je potrebno prilagoditi podatke Eurostata kako bi se uzeli u obzir podaci vezano uz koje su zemlje članice zatražile povjerljiv tretman u odnosu na njihov uvoz silicija, i zbog toga ih bilo potrebno indeksirati.
2. Potrošnja Unije
Tablica 1.
Potrošnja Unije (na temelju obujma prodaje)
2005.
2006.
2007.
RRIP
Indeks
100
115
118
121
Kretanje u usporedbi s prošlom godinom
-
15 %
3 %
3 %
Izvor: Provjereni odgovori industrije Unije na upitnik i prilagođeni statistički podaci Eurostata.
(91)
Potrošnja Unije temeljila se na kombiniranom obujmu prodaje industrije Unije u Uniji i obujma uvoza iz trećih zemalja, na temelju prilagođenih statističkih podataka Eurostata.
(92)
Na toj osnovi i kako je prikazano u gornjoj tablici 1., potrošnja Unije znatno je porasla tijekom razmatranog razdoblja, odnosno za 21 %.
3. Obujam, tržišni udio i cijene uvoza iz NRK-a
Tablica 2.
Uvoz iz NRK-a u smislu obujma, tržišnog udjela i uvozne cijene
Indeksi
2005.
2006.
2007.
RRIP
Obujam uvoza
100
183
168
213
Tržišni udio
100
159
143
176
Uvozna cijena CIF eur/tona
100
106
120
188
Izvor: Prilagođeni statistički podaci Eurostata.
(93)
Za vrijeme razmatranog razdoblja obujam uvoza iz NRK-a porastao je za 113 %, dok se potrošnja u Uniji povećala za 21 %. Brojke uključuju uvoz silicija iz Republike Koreje s obzirom na to da su 2007. mjere, nakon postupka sprječavanja izbjegavanja mjera, proširene na tu zemlju. Usprkos antidampinškim mjerama na snazi, kineski tržišni udio povećao se za 76 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja i znatno je veći od tržišnog udjela od 3,9 % iz 2002., odnosno razdoblja prethodnog ispitnog postupka. Međutim, velika većina, odnosno oko 90 % količina uvezenih iz NRK-a, bila je uključena u režim unutarnje prerade s odgođenim plaćanjem pristojba.
(94)
Prosječne uvozne cijene iz NRK-a povećale su se za 88 % tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, veće povećanje cijena dogodilo se između 2007. i RRIP-a.
(95)
Prosječna cijena franko tvornica industrije Unije uspoređena je s prosječnim uvoznim cijenama CIF na granici Unije. Cijene su dobivene iz prilagođenih podataka Eurostata i uključivale su troškove nakon uvoza, carinske i antidampinške pristojbe. Usporedba je pokazala da kineske uvozne cijene nisu snizile prodajnu cijenu industrije Unije tijekom RRIP-a. Prosječne kineske uvozne cijene također su uključivale prodaju kineskog silicija namijenjenog za unutarnju proizvodnju. Valja napomenuti da su cijene silicija namijenjenog za unutarnju proizvodnju, koje predstavljaju većinu kineskog uvoza, u prosjeku bile 15 % više tijekom RRIP-a od cijena silicija za slobodan promet.
(96)
Na temelju gore navedenog pokazalo se da bi, da mjere nisu bile na snazi, kineske uvozne cijene za količine namijenjene za slobodan promet snizile cijene industrije Unije za 12 %.
4. Obujam, tržišni udio i cijene uvoza iz ostalih trećih zemalja
Tablica 3.
Uvoz iz ostalih trećih zemalja (obujam)
Indeksi
2005.
2006.
2007.
RRIP
Norveška
100
114
100
113
Brazil
100
113
123
93
Rusija
100
39
114
116
Bosna i Hercegovina
100
202
165
174
Ostale treće zemlje
100
110
101
118
Ukupno
100
112
112
110
Tržišni udio
100
97
95
91
Izvor: Eurostat.
Tablica 4.
Uvoz iz ostalih trećih zemalja (prosječne cijene)
Indeksi
2005.
2006.
2007
RRIP
Norveška
100
93
101
128
Brazil
100
98
108
149
Rusija
100
130
116
170
Bosna i Hercegovina
100
102
116
163
Ostale treće zemlje
100
112
116
119
Ukupno
100
100
108
145
Izvor: Eurostat.
(97)
Dok se ukupan obujam uvoza iz trećih zemalja, osim NRK-a i Republike Koreje, povećao za 10 % tijekom razmatranog razdoblja, tržišni udio navedenog uvoza smanjio se za devet postotnih bodova tijekom RRIP-a. Glavni izvoznici u Uniju bili su Brazil, Norveška i Rusija, dok je Bosna i Hercegovina bila novi izvor opskrbe.
(98)
Cijene uvoza iz dotičnih zemalja povećale su se za 45 % tijekom razmatranog razdoblja. U prosjeku su bile 15 % više od kineskih cijena, osim tijekom RRIP-a kad su bile 5 % niže.
5. Gospodarsko stanje industrije Unije
5.1. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
Tablica 5.
Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta Unije
Indeks
2005.
2006.
2007.
RRIP
Proizvodnja
100
94
108
107
Kretanje u usporedbi s prošlom godinom
-
-6 %
14 %
0 %
Proizvodni kapacitet
100
102
112
114
Kretanje u usporedbi s prošlom godinom
-
2 %
11 %
2 %
Iskorištenost kapaciteta
100
92
96
94
Kretanje u usporedbi s prošlom godinom
-
-8 %
3 %
-2 %
Izvor: Provjereni odgovori industrije Unije na upitnik.
(99)
Proizvodnja industrije Unije povećala se za 7 % tijekom razmatranog razdoblja. Proizvodni kapacitet industrije Unije upućivao je na cjelokupno povećanje od 14 % tijekom razmatranog razdoblja kao rezultat ulaganja. Međutim, iskorištenost kapaciteta smanjila se za 6 % tijekom razmatranog razdoblja. Navedeni razvoj valja razmatrati u kontekstu znatnog povećanja potrošnje Unije za 21 % tijekom istog razdoblja.
5.2. Zalihe
Tablica 6.
Zalihe
2005.
2006.
2007.
RRIP
Indeks
100
91
82
82
Kretanje u usporedbi s prošlom godinom
-
-9 %
-9 %
0 %
Izvor: Provjereni odgovori industrije Unije na upitnik.
(100)
Zalihe su se povećale za 18 % tijekom razmatranog razdoblja. Uzrok je bila velika potražnja, posebno tijekom 2007. i RRIP-a, izuzetno povoljnih razdoblja unutar gospodarskog ciklusa. Zalihe u 2005. predstavljale su oko 27 % obujma prodaje industrije Unije u EU-u, a tijekom RRIP-a pale su na 19 % obujma prodaje u EU.
5.3. Prodaja, tržišni udio i cijene
Tablica 7.
Obujam i vrijednosti prodaje
2005.
2006.
2007.
RRIP
Prodaja prema obujmu (indeks)
100
103
116
118
Kretanje u usporedbi s prošlom godinom
-
3 %
13 %
2 %
Prodaja prema vrijednosti (indeks)
100
105
132
178
Kretanje u usporedbi s prošlom godinom
-
5 %
27 %
45 %
Izvor: Provjereni odgovori industrije Unije na upitnik.
Tablica 8.
Tržišni udio industrije Unije
2005.
2006.
2007.
RRIP
Indeks
100
89
98
98
Kretanje u usporedbi s prošlom godinom
-
-11 %
9 %
-1 %
Izvor: Provjereni odgovori industrije Unije na upitnik, prilagođeni statistički podaci Eurostata.
Tablica 9.
Jedinične prodajne cijene industrije Unije
2005.
2006.
2007.
RRIP
Indeks
100
102
114
150
Kretanje u usporedbi s prošlom godinom
-
2 %
12 %
37 %
Izvor: Provjereni odgovori industrije Unije na upitnik.
(101)
Obujam prodaje industrije Unije povećao se za 18 % tijekom razmatranog razdoblja. Istovremeno, vrijednost prodaje povećala se za 78 %, a 2007. i tijekom RRIP-a zabilježena su značajna povećanja, kao rezultat povećane potražnje na tržištu silicija. Međutim, tržišni udio industrije Unije smanjio se za dva postotna boda tijekom RRIP-a. Smanjenje tržišnog udjela industrije Unije kao i smanjenje njezine iskoristivosti kapaciteta tijekom razmatranog razdoblja kako je navedeno u uvodnoj izjavi 99. pokazali su da industrija Unije nije uspjela u potpunosti iskoristiti povećanu potražnju i potrošnju na tržištu silicija, posebno u smislu tržišnog udjela.
(102)
Jedinične prodajne cijene industrije Unije znatno su porasle 2007. i tijekom RRIP-a jer je tijekom navedene dvije godine tržištem silicija vladala velika potražnja što je dovelo do izuzetno visokih cijena. Tijekom razmatranog razdoblja prosječne cijene industrije Unije povećale su se za 50 %. Znatno povećanje prodajnih cijena, zajedno s manjim povećanjem troškova proizvodnje, imalo je značajnu ulogu u popriličnom poboljšanju financijskog položaja industrije Unije.
5.4. Čimbenici koji utječu na cijene Unije
(103)
Velika potražnja tijekom cjelokupnog razmatranog razdoblja dovela je do značajnog povećanja cijena. Razine cijena uvoza iz trećih zemalja, uključujući NRK, pratile su isti trend povećanja kao cijene industrije Unije.
(104)
Tijekom razmatranog razdoblja prosječni jedinični trošak proizvodnje povećao se za 21 % dok je odgovarajuće povećanje prosječne jedinične prodajne cijene iznosilo 50 %.
5.5. Zaposlenost, produktivnost i plaće
Tablica 10.
Zaposlenost
2005.
2006.
2007.
RRIP
Indeks
100
93
91
100
Kretanje u usporedbi s prošlom godinom
-
-7 %
-2 %
9 %
Izvor: Provjereni odgovori industrije Unije na upitnik.
Tablica 11.
Produktivnost
2005.
2006.
2007.
RRIP
Indeks
100
101
119
108
Kretanje u usporedbi s prošlom godinom
-
1 %
18 %
-11 %
Izvor: Provjereni odgovori industrije Unije na upitnik.
Tablica 12.
Plaće (EUR/zaposleniku)
2005.
2006.
2007.
RRIP
Indeks
100
94
107
117
Kretanje u usporedbi s prošlom godinom
-
-6 %
13 %
10 %
Izvor: Provjereni odgovori industrije Unije na upitnik.
(105)
Zaposlenost je ostala stabilna tijekom cjelokupnog razmatranog razdoblja, a prosječne su plaće porasle za 17 %. Produktivnost se povećala za 8 % tijekom istog razdoblja kao rezultat povećanja obujma proizvodnje.
5.6. Profitabilnost
Tablica 13.
Profitabilnost
2005.
2006.
2007.
RRIP
Indeks
100
161
389
671
Kretanje u usporedbi s prošlom godinom
-
61 %
228 %
282 %
Izvor: Provjereni odgovori industrije Unije na upitnik.
(106)
Profitabilnost industrije Unije porasla je gotovo šest puta od 2005. do RRIP-a, dosegnuvši visoku razinu tijekom RRIP-a. Navedena povećana dobit tijekom 2007. i RRIP-a rezultat je povećanih prodajnih cijena temeljenih na velikoj potražnji na tržištu silicija kao rezultat prevladavajućih, izuzetno povoljnih, gospodarskih uvjeta. Do navedenog je došlo usprkos povećanju troškova proizvodnje od 21 % tijekom tog razdoblja.
5.7. Ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
Tablica 14.
Ulaganja i povrat ulaganja
2005.
2006.
2007.
RRIP
Indeks
100
135
310
717
Kretanje u usporedbi s prošlom godinom
-
35 %
174 %
408 %
Povrat ulaganja (ROI)
7 %
14 %
47 %
96 %
Izvor: Provjereni odgovori industrije Unije na upitnik.
(107)
Ulaganja su znatno porasla tijekom razmatranog razdoblja, odnosno šest puta, što je odgovaralo iznosu od otprilike 30 % ostvarene dobiti. Industrija Unije pokazala je posvećenost tržištu silicija u Uniji s obzirom da su ulaganja bila povezana s povećanjima proizvodnog kapaciteta, bilo kroz postavljanje novih ili unaprjeđenje postojećih strojeva. Uz to, ulagala je u metalurški proces silicija visoke čistoće radi korištenja u industrijama solarne energije. Navedeni novi proizvod velikog je potencijala za budućnost.
(108)
Ispitni je postupak, također, pokazao da se povrat ulaganja, tj. neto dobit prije oporezivanja proizvoda izražena kao postotak neto knjigovodstvene vrijednosti dugotrajne imovine pripisane proizvodu, smanjila tijekom razmatranog razdoblja. Ispitni postupak nije otkrio dokaze o velikim problemima industrije Unije vezanima uz prikupljanje kapitala.
5.8. Novčani tok
Tablica 15.
Novčani tok
2005.
2006.
2007.
RRIP
Indeks
100
114
348
672
Kretanje u usporedbi s prošlom godinom
-
14 %
233 %
325 %
Izvor: Provjereni odgovori industrije Unije na upitnik.
(109)
Novčani je tok pratio sličan pozitivan trend prema profitabilnosti, znatno se povećavši tijekom razmatranog razdoblja.
5.9. Rast
(110)
Za vrijeme razmatranog razdoblja industrija Unije nije uspjela u potpunosti iskoristiti značajan rast potrošnje uz proizvodnju temeljenu na 80 % njezinog kapaciteta te je izgubila dva postotna boda tržišnog udjela. Usprkos mjerama na snazi, kineski uvoz uglavnom je pokrivao povećanje potrošnje s ogromnim količinama uključenim u sustav unutarnje proizvodnje.
5.10. Visina dampinške marže
(111)
Tijekom RRIP-a, usprkos mjerama na snazi, značajan damping se nastavio, iako na nižoj razini od one utvrđene tijekom početnog ispitnog postupka, temeljen na podacima dobivenima od jedinog proizvođača izvoznika koji surađuje i kojem je odobren IT i izračunima koji se temelje na dostupnim činjenicama.
5.11. Oporavak od učinaka prošlog dampinga
(112)
Industrija Unije, u pozitivnim gospodarskim okvirima, uspjela se oporaviti od prošlog dampinga, posebno u smislu obujma prodaje, prodajnih cijena i profitabilnosti. Međutim, podsjeća se da je dampinška marža ostala prilično visoka.
5.12. Izvozna aktivnost industrije Unije
Tablica 16.
Obujam izvoza industrije Unije
2005.
2006.
2007.
RRIP
Indeks
100
72
168
27
Kretanje u usporedbi s prošlom godinom
-
-28 %
96 %
- 141 %
Izvor: Provjereni odgovori industrije Unije na upitnik.
(113)
Izvoz silicija industrije Unije smanjio se za više od pola tijekom razmatranog razdoblja, uglavnom RRIP-a. Iako bi se u smislu usporedbe to moglo smatrati dramatičnim, u apsolutnom smislu manje je značajno jer industrija Unije nije usmjerena k izvozu. Proizvođači Unije snažno su orijentirani na tržište Unije. Međutim, valja napomenuti da neki od proizvođača Unije imaju povezana trgovačka društva izvan Unije koja proizvode i prodaju na tim tržištima, smanjujući time potrebu za izvozom iz Unije.
5.13. Zaključak o stanju industrije Unije
(114)
Antidampinške mjere nedvojbeno su imale pozitivan utjecaj na stanje industrije Unije. Tijekom razmatranog razdoblja, svi su glavni pokazatelji štete, poput proizvodnje, zaliha, obujma prodaje, prodajnih cijena, ulaganja, profitabilnosti i novčanog toka, pokazali pozitivan razvoj. Dobit ostvarena tijekom RRIP-a upućuje na to da se navedeno dogodilo tijekom izuzetno povoljnog razdoblja gospodarskog ciklusa.
(115)
Vezano uz tržišni udio industrije Unije, blagi trend smanjenja mogao bi ukazivati na štetu u smislu da, usprkos dostupnom proizvodnom kapacitetu, industrija Unije nije uspjela iskoristiti povećanje potrošnje.
(116)
Kao zaključak, s obzirom na pozitivan razvoj pokazatelja koji se odnose na industriju Unije, smatra se da industrija Unije tijekom razmatranog razdoblja Unije nije pretrpjela materijalnu štetu. Stoga je ispitano bi li došlo do ponavljanja štete u slučaju da mjere prestanu vrijediti.
G. VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE
1. Sažetak analize vjerojatnosti nastavka dampinga i ponavljanja štetnog dampinga
(117)
Podsjeća se da je usprkos mjerama na snazi kineski uvoz znatno porastao i preuzeo veći dio tržišnog udjela izgubljenog zbog uvoza iz trećih zemalja. Proizvođači izvoznici iz NRK-a nastavili su s dampingom na visokim razinama. Na temelju toga može se lako pretpostaviti da će Kina nastaviti s dampingom. Osim toga, tijekom RRIP-a, da mjere nisu bile na snazi, kineske bi uvozne cijene za količine namijenjene za slobodan promet snizile cijene industrije Unije za 12 %.
(118)
Također se napominje da su 2007., nakon postupka sprječavanja izbjegavanja mjera, mjere proširene na uvoz silicija iz Republike Koreje, bez obzira na to ima li deklarirano podrijetlo iz Republike Koreje ili ne. Produljenje mjera imalo je pozitivan učinak, jer je uvoz silicija iz Republike Koreje naglo pao.
(119)
Ispitni je postupak pokazao da su kineski proizvođači imali znatne količine rezervnih kapaciteta tijekom RRIP-a, odnosno približno 540 000 tona. Usprkos očekivanom porastu potražnje u NRK-u, očekuje se da će se prekomjerni kapaciteti, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 74., zadržati narednih godina.
(120)
Kako je prethodno navedeno, tržište Unije glavno je tržište NRK-a s obzirom na to da drugo glavno izvozno tržište, SAD, ima na snazi visoke antidampinške mjere protiv NRK-a i time je gotovo nedostupno kineskim izvoznicima.
(121)
Kineske uvozne cijene u prosjeku su bile niže od uvoznih cijena trećih zemalja za 15 % i samo su tijekom RRIP-a bile više za 5 %. S obzirom na interes kineskih proizvođača izvoznika za tržište Unije očekuje se da bi, prestanu li mjere vrijediti, ogromne količine izvoza po cijenama nižim od cijena trećih zemalja bile usmjerene prema tržištu Unije i time uzrokovale izuzetno veliko smanjenje cijena.
(122)
EUSMET je tvrdio da bi uvoz iz trećih zemalja koji čini 56 % tržišnog udjela u usporedbi s relativno niskim tržišnim udjelom kineskog uvoza imao značajniji učinak na tržišni udio proizvođača Unije tijekom RRIP-a s obzirom na to da su cijene uvoza iz trećih zemalja bile 5 % niže od kineskih. U tom je pogledu utvrđeno da, usprkos cijenama uvoza iz trećih zemalja koje su tijekom RRIP-a bile niže 5 % od cijena uvoza iz NRK-a, tržišni udio prijašnjeg uvoza smanjio se za 4 % između 2007. i tijekom RRIP-a u usporedbi s povećanjem tržišnog udjela uvoza iz NRK-a od 34 % (vidjeti prethodno navedene tablice 2. i 3.). Tijekom istog razdoblja tržišni je udio industrije Unije bio stabilan. U tim se okolnostima ne može zaključiti da je uvoz iz trećih zemalja imao značajan učinak na tržišni udio industrije Unije tijekom RRIP-a.
(123)
Tvrdilo se da Komisija prilikom procjene vjerojatnosti razvoja kineskih izvoznih cijena nije u obzir uzela vjerojatno povećanje troškova proizvodnje, temeljeno na višim troškovima električne energije, nedostatku izvora energije, povećanim troškovima ulaganja, većom inflacijom, povećanjem cijena sirovina i troškovima međunarodnog prijevoza. Čak i kad bi se troškovi električne energije u Kini povećali, oni ne čine jedini bitan element troškova. Štoviše, nije bilo naznaka vezanih uz raspon takvog povećanja i njegovog točnog učinka na ukupni trošak i posljedične prodajne cijene. Ostali su elementi ili isključivo spekulativni i/ili nisu bili dovoljno utemeljeni ili količinski određeni da bi se na temelju njih došlo do smislenih zaključaka. Također valja napomenuti da je pogrešno pretpostaviti da se izvozne cijene nužno temelje na razini troška proizvodnje s obzirom na to da ostali čimbenici, poput vladinih politika ili pitanja ponude i potražnje, također mogu utjecati na razinu cijena.
(124)
Također je utvrđeno da su na tržištima trećih zemalja na kojima antidampinške mjere nisu na snazi, kineske izvozne cijene tijekom RRIP-a bile na razinama nižim od cijena izvoza u Uniju.
(125)
Stoga je zaključeno da nastavak dampinga postoji kao i vjerojatnost povećanog obujma dampinškog uvoza koji bi, u slučaju da mjere prestanu vrijediti, uzrokovao pritisak smanjenja cijena u Uniji, barem kratkoročno. Na temelju gore navedenog, pretpostavlja se da cijene NRK-a neće rasti. Posljedično, postoji vjerojatnost ponavljanja štete jer bi to imalo negativan učinak na profitabilnost industrije Unije i njezin financijski oporavak zabilježen tijekom RRIP-a.
2. Učinak dampinškog uvoza na industriju Unije - pokazatelji i vjerojatni razvoj tijekom razdoblja nakon RRIP-a
(126)
Tijekom razdoblja povećanja potrošnje, tržišni udio industrije Unije i tržišni udio uvoza iz trećih zemalja smanjili su se, dok je tržišni udio kineskog uvoza znatno porastao. S obzirom na navedene različite pokazatelje (odnosno, cjelokupni oporavak industrije Unije, osim gubitka tržišnog udjela) i činjenicu da je RRIP bio izuzetno povoljno razdoblje gospodarskog ciklusa, ispitan je razvoj nakon RRIP-a da bi se dobila jasnija slika vjerojatnih budućih kretanja. Također se podsjeća da bi na povećanje vjerojatnosti ponavljanja štete uzrokovane pritiskom radi smanjenja cijena mogla utjecati i evolucija globalnog gospodarstva i njegovih učinaka na potražnju i potrošnju.
(127)
Na temelju prilagođenih podataka Eurostata i podataka koje je osigurala industrija Unije vezanih uz razvoj obujma prodaje i cijena u Uniji od siječnja 2009. do rujna 2009., vidljiv je jasan i stalan trend smanjenja obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije. Obujam prodaje iznosio je 52 % količine prodane tijekom istih devet mjeseci 2008. iako su prosječne prodajne cijene, zbog dugoročnih ugovora i smanjenja proizvodnje, ostale na istoj razini kao u 2008.
(128)
Što se tiče profitabilnosti industrije Unije, zabilježena su znatna negativna kretanja. Razine dobiti stalno su se smanjivale i pale su na nisku razinu, čak ispod 6,5 % ciljane dobiti određene tijekom početnog ispitnog postupka.
(129)
Napominje se da se potražnja u Uniji zbog globalne gospodarske krize znatno smanjila. To je imalo negativan učinak na obujam prodaje i profitabilnost na tržištu Unije. Financijski se položaj industrije Unije pogoršao što industriju Unije čini još osjetljivijom. U tim okolnostima industrija Unije nije u položaju u kojem bi mogla prevladati negativan učinak povećanog dampinškog uvoza iz NRK-a. Taj će položaj, zbog pritiska navedenog uvoza, vjerojatno dodatno oslabjeti.
(130)
Kineski uvoz smanjio se u smislu obujma i cijena, s tim da je značajnije bilo smanjenje obujma. Kineske uvozne cijene smanjile su se više od cijena industrije Unije (8 % u odnosu na 2 %). Tijekom razdoblja nakon RRIP-a nije zabilježeno snižavanje prodajnih ili ciljnih cijena. Međutim, da mjere nisu bile na snazi, kineske uvozne cijene snizile bi prodajne cijene industrije Unije za 3 %, a ciljane bi se cijene smanjile za 11 %. Osim toga, utvrđeno je da bi, u slučaju da mjere prestanu vrijediti, uvozne cijene količina namijenjenih za slobodno tržište snizile prodajne cijene industrije Unije za 22 %, a snižavanje ciljanih cijena bi iznosilo do 38 %.
(131)
Također je utvrđeno da su kineske izvozne cijene na tržištima trećih zemalja koja nisu zaštićena antidampinškim mjerama bile na znatno nižim razinama od cijena izvoza u Uniju u usporedbi s cijenama tijekom RRIP-a, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 123. To pokazuje da se u vremenu gospodarskog pada pritisak radi smanjenja cijena povećava.
(132)
Na temelju gore navedenog i s obzirom na očit trend slabljenja financijskog položaja industrije Unije, zaključeno je da je ponavljanje štete vjerojatno u slučaju da mjere prestanu vrijediti.
3. Zaključci o vjerojatnosti ponavljanja štete
(133)
Smatra se da bi se, u slučaju da mjere prestanu vrijediti, dampinški uvoz iz NRK-a u Uniju vjerojatno znatno povećao, što bi prouzročilo pritisak radi smanjenja cijena. Takva bi situacija ugrozila značajna ulaganja industrije Unije u razvoj i poboljšanje njezine proizvodnje te razvoj nove proizvodnje solarnog silicija koji predstavlja buduće tržište. Štoviše, vjerojatnost ponavljanja štete povećava nedavni gospodarski pad.
H. INTERES UNIJE
1. Uvodna napomena
(134)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, ispitano je bi li nastavak postojećih antidampinških mjera bio protivan interesu Unije u cijelosti. Određivanje interesa Unije temeljilo se na uzimanju u obzir raznih interesa uključenih stranaka, tj. interesa industrije Unije, uvoznika/trgovaca i korisnika dotičnog proizvoda.
(135)
Podsjeća se da se tijekom prijašnjih revizija uvođenje mjera nije smatralo protivnim interesu Unije. Nadalje, s obzirom na to da je ovaj ispitni postupak revizija nakon isteka mjere, potrebne su analiza stanja u kojem su antidampinške mjere već bile na snazi i procjena svakog nepotrebnog negativnog utjecaja važećih antidampinških mjera na dotične stranke.
(136)
U tom je pogledu ispitano postoje li utemeljeni razlozi koji bi doveli do zaključka da primjenjivanje mjera u ovom specifičnom slučaju nije u interesu Unije, usprkos gore navedenim zaključcima vezanima uz vjerojatnost nastavka dampinga i vjerojatnost ponavljanja štete.
2. Interes industrije Unije
(137)
Podsjeća se da su visoke profitne marže ostvarene 2007. i tijekom RRIP-a bile rezultat povećanja prodajnih cijena. Nastavak navedenog čimbenika ne očekuje se u narednim godinama.
(138)
Industrija Unije dokazala je da je održiva i konkurentna industrija koja se može prilagoditi promjenjivim tržišnim uvjetima. To je posebno potvrdio pozitivan razvoj svih glavnih pokazatelja šteta tijekom razmatranog razdoblja. Nastavak uvođenja mjera od posljednje revizije nakon isteka mjera doprinio je uspostavi prijašnjeg financijskog položaja industrije Unije, a posebno razina cijena na tržištu Unije.
(139)
Tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije pokazala je svoju usmjerenost na tržište silicija u Uniji i znatno unaprijedila svoju učinkovitost. Industrija Unije izvršila je znatna ulaganja u povećanje svog proizvodnog kapaciteta i razvoj istraživanja i tehnologije vezanih uz metalurški proces proizvodnje silicija visoke čistoće za industrije solarne energije.
(140)
Tržište solarnog silicija novo je tržište sa sjajnim izgledima za budućnost s obzirom na očekivani porast korištenja solarne energije u narednim godinama. Stoga je sudjelovanje na tom novom tržištu presudno za industriju Unije. U tom pogledu, dva proizvođača Unije planiraju izgradnju dva nova pogona za solarni silicij u Uniji kojima bi se pokrio dio tržišta Unije. Valja napomenuti da ulaganja izvršena u ovu novu tržišnu nišu uvelike ovise o postojanju tradicionalne proizvodnje silicija u EU, glavne sirovine korištene za proizvodnju solarnog silicija.
(141)
Štoviše, jedan od proizvođača Unije najavio je planove ulaganja u nova postrojenja u NRK-u radi pokrivanja očekivanog porasta potrebe za tradicionalnim i solarnim silicijem na kineskom tržištu.
(142)
Kako je prethodno navedeno, u slučaju da mjere prestanu vrijediti, ponavljanje štete vrlo je vjerojatno i ugrozilo bi nedavna ulaganja industrije Unije. Stoga je u interesu industrije Unije da mjere zaštite od dampinškog uvoza iz NRK-a ostanu na snazi.
3. Interesi nepovezanih uvoznika/trgovaca
(143)
Komisija je poslala upitnike svim poznatim nepovezanim uvoznicima/trgovcima. Primljeni su odgovori dva nepovezana uvoznika koji su također korisnici dotičnog proizvoda. Komentari navedenih trgovačkih društava razmatrani su u odjeljku o interesima korisnika u nastavku. Jedan se uvoznik/trgovac javio, no nije odgovorio na upitnik.
(144)
S obzirom na činjenicu da, osim dobavljanja proizvoda iz NRK-a, uvoznici također mogu nabaviti silicij od proizvođača Unije i izvora uz trećih zemalja oslobođenih antidampinških pristojba, poput Norveške i Brazila, koji obuhvaćaju više od 56 % tržišnog udjela Unije, smatra se da je konkurencija na tržištu Unije osigurana.
(145)
Na temelju prethodno navedenog i s obzirom na nedostatak suradnje trgovaca ili bilo kojeg pokazatelja koji bi ukazao na suprotno, zaključeno je da trenutačne mjere koje su na snazi nemaju znatan negativan učinak na njihov financijski položaj i da nastavak uvođenja mjera neće utjecati na uvoznike.
4. Interesi korisnikâ
(146)
Podsjeća se da je EUSMET, udruženje korisnika u kemijskom sektoru, podnio zahtjev za trenutačnom privremenom revizijom ograničenom na damping. Komisija je poslala upitnike svim poznatim nepovezanim korisnicima i njihovim udruženjima. Dvanaest korisnika surađivalo je u ispitnom postupku, od kojih su neki bili glavni uvoznici kineskog silicija uključeni u sustav unutarnje proizvodnje. Osim toga, još je jedno udruženje korisnika sudjelovalo dostavivši komentare.
(147)
Glavni industrijski korisnici silicija u Uniji su kemijska industrija i industrija aluminija koje predstavljaju 60 %, odnosno 40 % potrošnje Unije.
(148)
U kemijskoj je industriji silicij glavna sirovina korištena za proizvodnju silikona čitavog niza različitih namjena, posebno u automobilskoj i građevinskoj industriji, te polisilikona koji se koristi u elektronici i industriji solarne energije. Omjer silicija u trošku proizvodnje različitih vrsta silikona i polisilikona varirao je od 2 % do 35 % ovisno o proizvodnom procesu svake vrste proizvoda na kraju proizvodnog lanca. Međutim, u prosjeku je omjer silicija u ukupnom trošku proizvodnje silikona iznosio između 11 % i 21 %, a polisilikona između 2 % i 10 %. Uz antidampinšku pristojbu od 19 %, učinak na trošak proizvodnje korisnika iz kemijske industrije koji dobavljaju sav silicij iz NRK-a procjenjuje se na između 2 % i 4 %. Učinak na ostale korisnike iz kemijske industrije bit će manji.
(149)
Pojedina trgovačka društva iz kemijske industrije koja surađuju u ispitnom postupku bila su glavni uvoznici kineskog silicija uključeni u sustav unutarnje proizvodnje i, stoga, su bila oslobođena antidampinških pristojba. Međutim, tvrdila su da ne mogu prihvatiti pristojbu niti je prenijeti na svoje kupce te da sustav unutarnje proizvodnje nije uklonio teret koji su uzrokovale mjere na snazi jer su za opterećujuće carinske i ostale administrativne postupke morali izdvojiti značajne resurse. Štoviše, smatrali su da ih se prisiljava da ulažu u nova postrojenja u NRK-u da bi bili blizu izvora jeftinih sirovina te da bi bili konkurentniji na azijskom tržištu.
(150)
U industriji aluminija silicij je također važna sirovina za proizvodnju lijevanih legura u rafinerijama aluminija. Te se legure uglavnom koriste u automobilskoj i građevinskoj industriji. Omjer silicija u njihovom trošku proizvodnje varirao je od 8 % do 10 % ovisno o kvaliteti korištenih ostataka koji već sadrže silicij. Većina rafinerija aluminija koje surađuju u ispitnom postupku kupile su silicij od ostalih trećih zemalja koje ne podliježu antidampinškim pristojbama zbog toga što su njihovi proizvodi uglavnom namijenjeni za tržište Unije i, stoga, ne mogu koristiti sustav unutarnje proizvodnje. Uz antidampinšku pristojbu od 19 %, učinak na trošak proizvodnje korisnika iz industrije aluminija koji dobavljaju sav silicij iz NRK-a procjenjuje se na otprilike 2 %. Učinak na ostale korisnike iz industrije aluminija bit će manji. Ispitni je postupak pokazao da profitabilnost rafinerija aluminija nije bila posebno visoka i, stoga, povećanje cijena silicija, zbog njihove ograničene marže, ima negativan učinak na njihovu dobit.
(151)
Kemijska industrija ima oko 14 000 zaposlenika, a industrija aluminija 6 000 zaposlenika. Tijekom razmatranog razdoblja zaposlenost u kemijskoj industriji porasla je za 8 %, dok je u industriji aluminija ostala nepromijenjena.
(152)
Svi se korisnici snažno protive nastavku uvođenja mjera navodeći da su mjere predugo na snazi, da su na umjetan način povećale razinu cijena silicija na tržištu Unije neovisno o podrijetlu te da industriji Unije tijekom RRIP-a nije načinjena šteta. Međutim, u pogledu izuzetno visokog tržišnog udjela kineskih izvoznika silicija namijenjenog unutarnjoj proizvodnji i konkurenciji za silicij namijenjen za slobodan promet, ova izjava nije utemeljena. Iako je uistinu utvrđeno da industrija Unije većim dijelom nije pretrpjela štetu, unutar revizije nakon isteka mjere valja razmotriti pitanje vjerojatnosti ponovnog pojavljivanja štete. U skladu s gore navedenim (posebno vidjeti uvodnu izjavu 133.), takva je vjerojatnost utvrđena u ovom slučaju.
(153)
EUSMET je tvrdio da je tijekom RRIP-a došlo do nedostatka silicija na tržištu Unije što je naveo u tvrdnji da proizvođači trećih zemalja nisu ispunili narudžbe nekih njegovih članova. Međutim, navedena tvrdnja nije utemeljena. Prilikom procjene dostupnog kapaciteta na tržištu, EUSMET je uzeo u obzir samo kapacitet proizvođača Unije,bez uvoza iz trećih zemalja, uključujući Kinu, uključenih u sustav unutarnje proizvodnje. Stoga je zaključeno da nedostatka nije bilo i da se potražnja na tržištu mogla zadovoljiti na temelju prodaje industrije Unije i obujma uvoza.
(154)
EUSMET je također tvrdio da industrija Unije namjerno ograničava proizvodnju kroz sezonske prekide i na taj način ograničava prodaju na tržištu Unije kako bi kontrolirala prodajne cijene. Jedan se proizvođač iz Unije odlučio za prekid proizvodnje, no tijekom tih razdoblja imao je dovoljne zalihe za opskrbu svojih kupaca sukladno njihovim važećim dugoročnim ugovorima. Drugi je proizvođač iz Unije u određenoj mjeri smanjio proizvodnju, no samo tijekom razdoblja nakon RRIP-a i to se nije ponovilo. Stoga se tvrdnja EUSMET-a, da su prekidi namijenjeni kontroli cijena, smatra neutemeljenom.
(155)
Korisnici, razumljivo, žele imati slobodan pristup jeftinim sirovinama da bi bilo što konkurentniji. Slobodnu nabavu smatraju presudnom s obzirom na to da će, prema njihovom mišljenju, neograničen pristup siliciju u budućnosti postati važnijim s obzirom na očekivani porast potražnje silicija u 2013., uvelike povezanim s projektima solarne energije. EUSMET je tvrdio da će se navodni nedostatak povećati s očekivanim porastom potražnje na tržištu silicija u Uniji u godinama do 2013. Međutim, brojke na temelju kojih su donesene pretpostavke ukazuju na to da će potrošnja Unije čak i 2013. biti na nižoj razini od one tijekom razmatranog razdoblja. Stoga nema razloga da se buduća potražnja za silicijem ne ispuni. Osim toga, sloboda nabave ne može sama za sebe opravdati prihvaćanje dampinških praksa. Konkurencija na tržištu Unije zahtijeva jednake uvjete sudjelovanja za sve gospodarske subjekte.
(156)
Korisnici iz kemijske industrije također su naglasili da će industrija Unije ostati bitan izvor opskrbe jer jamči kratkoročnu dostupnost dotičnog proizvoda, pouzdanu opskrbu i proizvod više razine kvalitete od kineskih.
(157)
Ipak, ispitni je postupak pokazao da mjere na snazi nisu imale značajne negativne učinke na njihovo poslovanje. Neki su korisnici iz kemijske industrije povećali svoj uvoz silicija iz NKR-a tijekom razmatranog razdoblja i većina ih se nalazila u dobrom financijskom položaju. Ukratko, smatralo se, kao i u slučaju prethodnih revizija nakon isteka mjere, da nastavak uvođenja mjera ne bi imao značajan negativan učinak na industrijske korisnike, pri čemu treba imati na umu da bi se razina predloženih mjera znatno smanjila.
5. Zaključak o interesu Unije
(158)
S obzirom na gore navedeno, zaključuje se da ne postoje utemeljeni razlozi protiv zadržavanja važećih antidampinških mjera.
Ι. ANTIDAMPINŠKE MJERE
(159)
Sve su stranke bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera, no na nižim razinama. Nakon objave također im je dano razdoblje za dostavljanje komentara i zahtjeva. Odgovarajuće predane izjave su analizirane, no nisu dovele do promjene bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je odlučeno zadržati antidampinške mjere.
(160)
Kao rezultat privremene revizije prema članku 11. stavku 3. Osnovne uredbe i prema članku 9. stavkom 4. Osnovne uredbe, antidampinšku pristojbu valja uvesti na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a na razini nižoj od marže štete na kojoj se temelje mjere na snazi i dampinške marže utvrđene tijekom trenutačne revizije.
(161)
Zbog toga će se mjere postaviti na razini utvrđene dampinške marže, odnosno 16,3 % za jedino trgovačko društvo kojem je odobren IT i do 19,0 % za sva ostala trgovačka društva.
(162)
Na toj osnovi, mjere proširene Uredbom Vijeća (EZ) br. 42/2007 (13) na uvoz silicija poslanog iz Republike Koreje, bez obzira na to ima li deklarirano podrijetlo iz Republike Koreje ili ne, nakon ispitnog postupka u skladu s člankom 13. Osnovne uredbe, valja zadržati, no na razinama navedenim u uvodnoj izjavi 161.
(163)
Izvoznike u Republici Koreji koji razmatraju dostavljanje zahtjeva za izuzeće od proširene antidampinške pristojbe prema članku 13. stavku 4. Osnovne uredbe zatražit će se da dostave ispunjeni upitnik kako bi se Komisiji omogućilo utvrđivanje opravdanosti izuzeća. Takvo izuzeće može se dodijeliti nakon ocjene stanja dotičnog proizvoda na tržištu, proizvodnog kapaciteta i iskorištenosti kapaciteta, nabave i prodaje te vjerojatnosti nastavljanja praksa za koje nema dostatnog valjanog razloga ili gospodarske opravdanosti i dokaza o dampingu. Komisija bi u uobičajenim uvjetima obavila posjet radi provjere na licu mjesta. Zahtjev bi se trebao uputiti izravno Komisiji, sa svim odgovarajućim podacima, posebno o svim promjenama aktivnosti trgovačkog društva koje su povezane s proizvodnjom i prodajom razmatranog proizvoda,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz silicija koji trenutačno obuhvaćan oznakom KN 2804 69 00, podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Trgovačko društvo
Stopa pristojbe
Dodatna oznaka TARIC
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Datong, Shanxi
16,3 %
A971
Sva ostala trgovačka društva
19 %
A999
3. Zadržava se proširenje konačne antidampinške pristojbe na uvoz iz „svih ostalih trgovačkih društava” u Narodnoj Republici Kini (tj. 19 %), na uvoz proizvoda opisanog u stavku 1., poslanog iz Republike Koreje, bez obzira na to ima li deklarirano podrijetlo iz Republike Koreje ili ne, (oznaka TARIC 2804690010).
4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
1. Zahtjevi za izuzeće od pristojbe proširene člankom 1. stavkom 3. trebaju biti u pisanom obliku na jednom od službenih jezika Unije i treba ih potpisati osoba ovlaštena za zastupanje podnositelja zahtjeva.
2. Zahtjev treba poslati na sljedeću adresu:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate B
Office: N-105 04/17
1049 Bruxelles/Brussel
BELGIQUE/BELGIË
Faks: +32 22956505
3. U skladu s člankom 13. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1225/2009., Komisija, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, može odlukom odobriti izuzeće uvoza iz trgovačkih društava, koja ne izbjegavaju antidampinške mjere uvedene navedenom Uredbom, od proširene pristojbe navedene u članku 1. stavku 3.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije i ostaje na snazi pet godina.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 25. svibnja 2010.