NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 913/2010
ze dne 22. září 2010
o evropské železniční síti pro konkurenceschopnou nákladní dopravu
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 91 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V rámci nové strategie Evropské unie pro zaměstnanost a růst je vytvoření vnitřního trhu v oblasti železniční dopravy, zejména pokud jde o nákladní dopravu, základem pro pokrok směrem k dosažení udržitelné mobility.
(2)
Směrnice Rady 91/440/EHS ze dne 29. července 1991 o rozvoji železnic Společenství (4) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/14/ES ze dne 26. února 2001 o přidělování kapacity železniční infrastruktury a zpoplatnění železniční infrastruktury (5) byly významnými kroky pro vytvoření vnitřního železničního trhu.
(3)
Aby mohly být služby mezinárodní a vnitrostátní železniční nákladní dopravy, které jsou otevřené hospodářské soutěži od 1. ledna 2007, konkurenceschopné vůči ostatním druhům dopravy, musí mít k dispozici kvalitní a dostatečně financovanou železniční infrastrukturu, tedy takovou, která umožňuje poskytování služeb nákladní dopravy za řádných podmínek z hlediska přepravní rychlosti a doby přepravy a která je spolehlivá, čímž se rozumí, že poskytovaná služba skutečně odpovídá přijatým smluvním závazkům s železničními podniky.
(4)
Přestože otevření trhu železniční nákladní dopravy umožnilo novým provozovatelům vstup na železniční síť, tržní mechanismy nepostačovaly a nadále nepostačují k organizaci, regulaci a zabezpečení železniční nákladní dopravy. Pro optimalizaci využití sítě a pro zajištění její spolehlivosti je užitečné zavést doplňkové postupy na posílení spolupráce mezi jednotlivými provozovateli infrastruktury při přidělování mezinárodních tras pro nákladní vlaky.
(5)
V této souvislosti by zřízení mezinárodních železničních koridorů pro evropskou železniční síť pro konkurenceschopnou nákladní dopravu, v níž budou moci nákladní vlaky fungovat za řádných podmínek a budou moci snadno přejíždět z jedné vnitrostátní sítě do druhé, umožnilo zlepšit podmínky využívání infrastruktury.
(6)
Pokud jde o zřízení mezinárodních železničních koridorů pro evropskou železniční síť pro konkurenceschopnou nákladní dopravu, ukazují již realizované iniciativy v oblasti železniční infrastruktury, že zřízení mezinárodních koridorů, které reagují na konkrétní potřeby v jednom či několika jasně identifikovaných segmentech trhu nákladní dopravy, představuje nejvhodnější způsob.
(7)
Tímto nařízením by neměla být dotčena práva a povinnosti provozovatelů infrastruktury uvedená ve směrnici 91/440/EHS a směrnici 2001/14/ES a případně i práva a povinnosti přidělujících subjektů podle čl. 14 odst. 2 směrnice 2001/14 /ES, není-li stanoveno jinak. Uvedené akty zůstanou v platnosti, a to i pokud jde o ustanovení, která se vztahují na koridory pro nákladní dopravu.
(8)
Při zřizování koridoru pro nákladní dopravu by se měla případně zohlednit potřeba lepšího vzájemného propojení s železniční infrastrukturou evropských třetích zemí.
(9)
Při navrhování koridorů pro nákladní dopravu by měla existovat snaha o zajištění plynulosti koridorů tím, že se umožní nezbytné propojení mezi stávajícími železničními infrastrukturami.
(10)
Zřízení mezinárodních koridorů pro železniční nákladní dopravu vytvářející evropskou železniční síť pro konkurenceschopnou nákladní dopravu by mělo být provedeno způsobem, jenž je v souladu s koridory transevropské dopravní sítě (dále jen „TEN-T“) nebo evropského systému řízení železničního provozu (dále jen „ERTMS“). Za tímto účelem je nezbytný koordinovaný rozvoj sítí, zejména pokud jde o začlenění mezinárodních koridorů pro konkurenceschopnou železniční nákladní dopravu do stávajících koridorů sítě TEN-T a ERTMS. Dále je třeba stanovit na úrovni Unie harmonizační pravidla týkající se koridorů pro nákladní dopravu. Měly by být podporovány projekty na snížení hluku způsobovaného nákladními vlaky. V případě potřeby by mělo být zřizování těchto koridorů finančně podporováno v rámci programů TEN-T, výzkumných programů a programu Marco Polo a jiných politik a fondů Unie, jako je Evropská investiční banka, Evropský fond pro regionální rozvoj a Fond soudržnosti, jakož i Evropská investiční banka.
(11)
V rámci koridoru pro nákladní dopravu je třeba zajistit náležitou koordinaci mezi členskými státy a příslušnými provozovateli infrastruktury, dostatečně upřednostnit železniční nákladní dopravu, vytvořit účinná a náležitá propojení s ostatními druhy dopravy a stanovit vhodné podmínky pro rozvoj hospodářské soutěže mezi poskytovateli služeb nákladní železniční dopravy.
(12)
Společně s koridory pro nákladní dopravu zřízenými v souladu s článkem 3 tohoto nařízení by měly být na úrovni Unie posouzeny a schváleny další koridory pro nákladní dopravu podle jasně stanovených a transparentních kritérií a postupů, jež ponechají členským státům a provozovatelům infrastruktury dostatečný prostor pro rozhodování a řízení tak, aby mohli zohlednit stávající iniciativy pro zvláštní koridory, např. ERTMS, RailNetEurope (RNE) a TEN-T, a přijmout opatření přizpůsobená svým zvláštním potřebám.
(13)
S cílem podporovat koordinaci mezi členskými státy a provozovateli infrastruktury a s cílem umožnit plynulost koridoru by měla být vytvořena odpovídající struktura řízení pro každý koridor pro nákladní dopravu, a to při zohlednění potřeby vyhnout se zdvojování již existujících struktur řízení.
(14)
S cílem reagovat na potřeby trhu by měly být postupy pro vytvoření koridoru pro nákladní dopravu uvedeny v prováděcím plánu, který by měl určit opatření a stanovit harmonogram těchto opatření, kterými by se zlepšila výkonnost a kvalita nákladní dopravy. Aby bylo dále zajištěno, že plánovaná nebo prováděná opatření pro zřízení koridoru pro nákladní dopravu splňují potřeby nebo očekávání všech uživatelů koridoru pro nákladní dopravu, musí být podle postupů stanovených správní radou pravidelně konzultováni žadatelé, kteří budou koridor pro nákladní dopravu pravděpodobně využívat.
(15)
Pro podporu zřizování koridorů pro nákladní dopravu v Unii by mělo být rovněž považováno za nezbytné vytváření intermodálních terminálů pro nákladní dopravu.
(16)
S cílem zajistit, aby kapacita na trase koridoru pro nákladní dopravu byla dostupná rovnoměrně a souvisle, je třeba investice do koridoru pro nákladní dopravu koordinovat mezi členskými státy a dotyčnými provozovateli infrastruktury a případně také mezi členskými státy a evropskými třetími zeměmi a plánovat je podle potřeb koridoru pro nákladní dopravu s ohledem na hospodářskou životaschopnost. Měl by být zveřejněn harmonogram provádění investic s cílem zajistit dobrou informovanost všech žadatelů, kteří by mohli na koridoru působit. Investice by měly zahrnovat projekty týkající se rozvoje interoperabilních systémů a zvýšení maximální kapacity vlaků.
(17)
Ze stejných důvodů by všechny práce na infrastruktuře a jejích zařízeních, které by omezily dostupnou kapacitu koridoru pro nákladní dopravu, měly být koordinovány rovněž na úrovni koridoru pro nákladní dopravu a měly by být o nich zveřejňovány aktuální informace.
(18)
K usnadnění žádostí o kapacitu infrastruktury pro vlaky mezinárodní železniční nákladní dopravy je vhodné určit nebo zřídit jediné kontaktní místo pro žádosti o kapacitu pro každý koridor pro nákladní dopravu. K tomu je třeba vycházet ze stávajících iniciativ, zejména iniciativ zahájených ze strany RNE, subjektu, který působí jako koordinační nástroj pro provozovatele infrastruktury a poskytuje řadu služeb provozovatelům mezinárodní nákladní dopravy.
(19)
Řízení koridorů pro nákladní dopravu by mělo rovněž zahrnovat postupy pro přidělování kapacity infrastruktury mezinárodním nákladním vlakům provozovaným v těchto koridorech. Tyto postupy by měly zohlednit potřebu kapacity pro jiné segmenty železniční dopravy, včetně osobní dopravy.
(20)
S cílem zajistit lepší využívání železniční infrastruktury je třeba koordinovat provoz těchto infrastruktur a terminálů, které se nacházejí po celém koridoru pro nákladní dopravu.
(21)
Pravidly přednosti se mohou rovněž rozumět prioritní cíle v závislosti na situaci v příslušném členském státě.
(22)
Pro nákladní vlaky jedoucí koridorem pro nákladní dopravu by měla být v případě narušení plynulosti dopravy v nejvyšší možné míře zajištěna dostatečná přesnost, a to s ohledem na potřeby všech segmentů železniční dopravy.
(23)
Aby se podpořil rozvoj hospodářské soutěže mezi poskytovateli služeb železniční nákladní dopravy v koridoru pro nákladní dopravu, je třeba, aby i jiní žadatelé, než jsou železniční podniky nebo jejich seskupení, měli možnost požádat si o kapacitu infrastruktury v koridorech pro nákladní dopravu.
(24)
S cílem objektivně posoudit přínosy vyplývající z opatření zaměřených na zřízení koridoru pro nákladní dopravu by měl být sledován výkon a kvalita služeb železniční nákladní dopravy v rámci koridoru pro nákladní dopravu a pravidelně by měly být zveřejňovány zprávy o kvalitě. Hodnocení výkonu a kvality by mělo zahrnovat výsledek průzkumů spokojenosti uživatelů koridorů pro nákladní dopravu.
(25)
S cílem zajistit nediskriminační přístup k mezinárodním službám železniční dopravy je nezbytné zajistit účinnou koordinaci mezi regulačními orgány s ohledem na různé sítě, které koridor pro nákladní dopravu pokrývá.
(26)
S cílem usnadnit přístup k informacím o využívání celé hlavní infrastruktury v koridoru pro nákladní dopravu a s cílem zaručit nediskriminační přístup na tento koridor by správní rada měla vypracovat, pravidelně aktualizovat a zveřejňovat dokument obsahující všechny tyto informace.
(27)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zřízení evropské železniční sítě pro konkurenceschopnou nákladní dopravu, která se skládá z koridorů pro nákladní dopravu, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodů rozsahu a účinků tohoto nařízení lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(28)
Měla by být zavedena spravedlivá pravidla založená na spolupráci mezi provozovateli infrastruktury, kteří musí poskytovat kvalitní služby provozovatelům nákladní dopravy v rámci mezinárodního železničního koridoru, pokud jde o koordinaci investic, spravování kapacity infrastruktury a řízení dopravy.
(29)
Vzhledem k tomu, že mezinárodní vlaky potřebují jezdit po trasách využívajících více koridorů vymezených tímto nařízením, mohou provozovatelé infrastruktury více koridorů rovněž koordinovat svou činnost s cílem zajistit na příslušných koridorech dostupnost kapacity, plynulost provozu a důsledné uplatňování pravidel přednosti různých segmentů železniční dopravy v případě narušení plynulosti dopravy.
(30)
Cílem tohoto nařízení je zvýšit účinnost železniční nákladní dopravy ve vztahu k ostatním druhům dopravy. Je třeba zajistit koordinaci mezi členskými státy a provozovateli infrastruktury, a zaručit tak co nejúčinnější fungování koridorů pro nákladní dopravu. Aby to bylo možné, měla by být souběžně s investicemi do infrastruktury a technického vybavení, jako je ERTMS, přijímána provozní opatření s cílem zvýšit kapacitu a účinnost železniční nákladní dopravy.
(31)
Je třeba, aby provádění pravidel týkajících se zřizování a změn koridorů pro nákladní dopravu a výjimky udělované členským státům podléhaly jednotným podmínkám, aby se zajistil soulad návrhů na zřízení koridorů pro nákladní dopravu s kritérii stanovenými v tomto nařízení, a proto by mělo být svěřeno Komisi. V souladu s článkem 291 Smlouvy o fungování Evropské unie se pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí, stanoví předem řádným legislativním postupem formou nařízení. Dokud nebude přijato uvedené nařízení, platí rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (6), vyjma regulativního postupu s kontrolou, který nelze uplatnit,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Účel a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví pravidla pro zřízení a organizaci mezinárodních železničních koridorů pro konkurenceschopnou nákladní železniční dopravu s cílem rozvoje evropské železniční sítě pro konkurenceschopnou nákladní dopravu. Stanoví pravidla pro výběr, organizaci, řízení koridorů pro nákladní dopravu a orientační plánování investic do těchto koridorů.
2. Toto nařízení se vztahuje na řízení a využívání železniční infrastruktury, a to i v koridorech pro nákladní dopravu.
Článek 2
Definice
1. Pro účely tohoto nařízení se použijí definice, které jsou uvedeny v článku 2 směrnice 2001/14/ES.
2. Spolu s definicemi uvedenými v odstavci 1 se použijí tyto definice:
a)
„koridorem pro nákladní dopravu“ se rozumí všechny určené železniční tratě, včetně železničních trajektových linek na území členských států nebo mezi členskými státy a popřípadě v třetích evropských zemích, spojující dva nebo více terminálů podél některé z hlavních tras a případně objížďkové trati a úseky, které je spojují, včetně železniční infrastruktury a jejího zařízení a příslušných služeb železniční dopravy v souladu s článkem 5 směrnice 2001/14/ES;
b)
„prováděcím plánem“ se rozumí dokument představující prostředky a strategii, které dotyčné strany hodlají provádět, aby během stanoveného období přijaly nezbytná a dostatečná opatření pro zřízení koridoru pro nákladní dopravu;
c)
„terminálem“ rozumí zařízení rozmístěné po celém koridoru pro nákladní dopravu, které je speciálně vybaveno, aby umožňovalo buď nakládku nebo vykládku zboží nákladních vlaků a integraci železniční nákladní dopravy s dopravou silniční, námořní, vodní a leteckou, nebo sestavování či změnu složení nákladních vlaků a případně provádění postupů na hranicích se třetími evropskými zeměmi.
KAPITOLA II
URČENÍ A ŘÍZENÍ MEZINÁRODNÍCH ŽELEZNIČNÍCH KORIDORŮ PRO KONKURENCESCHOPNOU NÁKLADNÍ DOPRAVU
Článek 3
Určení počátečních koridorů pro nákladní dopravu
Členské státy uvedené v příloze zprovozní ve lhůtách uvedených v této příloze počáteční koridory pro nákladní dopravu uvedené v této příloze. Dotyčné členské státy podají Komisi informace o zřízení koridorů pro nákladní dopravu.
Článek 4
Kritéria pro další koridory pro nákladní dopravu
Při výběru dalších koridorů pro nákladní dopravu podle článku 5 a změně koridorů pro nákladní dopravu uvedených v článku 6 se zohlední tato kritéria:
a)
koridor pro nákladní dopravu překračuje území alespoň tří členských států, nebo dvou členských států, pokud je vzdálenost mezi terminály obsluhovanými dotyčným koridorem pro nákladní dopravu větší než 500 km;
b)
soulad koridorů pro nákladní dopravu se sítí TEN-T, koridory ERTMS nebo koridory vymezenými sdružením RNE;
c)
prioritní projekty sítě TEN-T (7) jsou začleněny do některého koridoru pro nákladní dopravu;
d)
rovnováha mezi socioekonomickými náklady a přínosy vyplývajícími ze zřízení koridoru pro nákladní dopravu;
e)
soudržnost všech koridorů pro nákladní dopravu navržených členskými státy s cílem dosáhnout zavedení evropské železniční sítě pro konkurenceschopnou nákladní dopravu;
f)
rozvoj železniční nákladní dopravy a hlavních obchodních toků a přepravy zboží v koridoru pro nákladní dopravu;
g)
případně lepší propojení mezi členskými státy a sousedními evropskými třetími zeměmi;
h)
hospodářský zájem žadatelů o příslušný koridor pro nákladní dopravu;
i)
existence náležitého propojení s ostatními druhy dopravy, zejména díky vhodné síti terminálů, včetně terminálů v námořních a vnitrozemských přístavech.
Článek 5
Výběr dalších koridorů pro nákladní dopravu
1. Každý členský stát, který má železniční hraniční přechod s jiným členským státem, se účastní zřízení alespoň jednoho koridoru pro nákladní dopravu, ledaže by tento závazek byl již splněn podle článku 3.
2. Bez ohledu na odstavec 1, se členské státy na žádost kteréhokoli členského státu podílejí na zřízení koridoru pro nákladní dopravu podle odstavce 1 nebo na prodloužení již existujícího koridoru s cílem umožnit sousednímu členskému státu splnit jeho závazek podle uvedeného odstavce.
3. Aniž jsou dotčeny povinnosti členských států podle článku 7 směrnice 91/440/EHS, pokud se některý členský stát po poskytnutí socioekonomické analýzy domnívá, že by zřízení koridoru pro nákladní dopravu nebylo v zájmu žadatelů, kteří by koridor pro nákladní dopravu pravděpodobně využívali, nebo by neznamenalo významné socioekonomické přínosy či by představovalo nepřiměřenou zátěž, dotyčný členský stát není povinen se na zřízení koridoru podílet podle odstavců 1 a 2 tohoto článku, s výhradou rozhodnutí Komise přijaté poradním postupem podle čl. 21 odst. 2.
4. Členský stát není povinen se na zřízení koridoru podílet podle odstavců 1 a 2, pokud má železniční síť s jiným rozchodem kolejí, než je rozchod kolejí hlavní železniční sítě v rámci Unie.
5. Zřízení koridoru pro nákladní dopravu navrhují dotčené členské státy. Za tímto účelem společně zašlou Komisi prohlášení o záměru s návrhem vypracovaným po konzultaci příslušných provozovatelů infrastruktury a žadatelů, přičemž zohlední kritéria uvedená v článku 4.
Pro účely splnění povinnosti uvedené v odstavcích 1 a 2 členské státy společně zašlou Komisi prohlášení o záměru do 10. listopadu 2012.
6. Komise posoudí příslušné návrhy na zřízení koridorů pro nákladní dopravu podle odstavce 5 a do devíti měsíců po předložení návrhu přijme regulativním postupem podle čl. 21 odst. 3 rozhodnutí o tom, zda je tento návrh v souladu s tímto článkem.
7. Dotyčné členské státy zřídí koridory pro nákladní dopravu do dvou let od přijetí rozhodnutí Komise podle odstavce 6.
Článek 6
Změna dalších koridorů pro nákladní dopravu
1. Koridory pro nákladní dopravu podle článku 5 se mohou měnit na základě společného návrhu, který dotyčné členské státy předloží Komisi po konzultaci příslušných provozovatelů infrastruktury a žadatelů.
2. Komise přijme regulativním postupem podle čl. 21 odst. 3 rozhodnutí o návrhu, přičemž zohlední kritéria stanovená v článku 4.
Článek 7
Urovnávání sporů
Pokud se dva nebo více členských států nedohodnou na zřízení nebo změně koridoru pro nákladní dopravu a na otázkách, které se týkají železniční infrastruktury umístěné na jejich území, Komise na žádost jednoho z dotyčných členských států konzultuje o této záležitosti výbor uvedený v článku 21. Stanovisko Komise se oznámí dotyčným členským státům. Dotyčné členské státy zohlední toto stanovisko s cílem nalézt řešení a přijmou rozhodnutí na základě vzájemného souhlasu.
Článek 8
Řízení koridorů pro nákladní dopravu
1. Pro každý koridor pro nákladní dopravu zřídí dotyčné členské státy výkonnou radu odpovídající za definování obecných cílů koridoru pro nákladní dopravu, dohled a přijetí opatření, jak výslovně stanoví odstavec 7 tohoto článku a články 9 a 11, čl. 14 odst. 1 a článek 22. Výkonná rada se skládá ze zástupců orgánů dotyčných členských států.
2. Pro každý koridor pro nákladní dopravu zřídí dotyční provozovatelé infrastruktury a případně přidělující subjekty podle čl. 14. odst. 2 směrnice 2001/14/ES správní radu odpovědnou za přijetí opatření, jak je výslovně stanoveno v odstavcích 5, 7, 8 a 9 tohoto článku a článcích 9, 10, 11 a 12, čl. 13 odst. 1, čl. 14 odst. 2, 6 a 9, čl. 16 odst. 1, čl. 17 odst. 1 a článcích 18 a 19 tohoto nařízení. Správní rada se skládá ze zástupců provozovatelů infrastruktury.
3. Členské státy a provozovatelé infrastruktury, kteří mají na koridoru pro nákladní dopravu zájem, spolupracují v rámci rad uvedených v odstavcích 1 a 2 s cílem zajistit rozvoj koridoru pro nákladní dopravu v souladu s jeho prováděcím plánem.
4. Výkonná rada přijímá rozhodnutí na základě vzájemného souhlasu zástupců orgánů dotyčných členských států.
5. Správní rada přijímá svá rozhodnutí, včetně rozhodnutí o svém právním postavení, stanovení organizační struktury, zdrojích a personálu, na základě vzájemného souhlasu dotyčných provozovatelů infrastruktury. Správní orgán může být nezávislý právní subjekt. Může mít podobu evropského hospodářského zájmového sdružení ve smyslu nařízení Rady (EHS) č. 2137/85 ze dne 25. července 1985 o evropském hospodářském zájmovém sdružení (EHZS) (8).
6. Odpovědností výkonné a správní rady není dotčena nezávislost provozovatelů infrastruktury podle čl. 4 odst. 2 směrnice 91/440/EHS.
7. Správní rada zřídí poradní skupinu složenou z provozovatelů a vlastníků terminálů koridoru pro nákladní dopravu, včetně námořních a vnitrozemských přístavů tam, kde je to nutné. Tato poradní skupina může vydat stanovisko k jakémukoli návrhu správní rady, který má přímé dopady na investice a na správu terminálů. Může rovněž vydat stanoviska z vlastního podnětu. Správní rada všechna tato stanoviska zohlední. V případě, že se správní rada a poradní skupina neshodnou, může se poradní skupina obrátit na výkonnou radu. Výkonná rada jedná jako prostředník a včas sdělí svůj postoj. Konečné rozhodnutí nicméně přijímá správní rada.
8. Správní rada zřídí další poradní skupinu složenou ze zástupců železničních podniků, které mají zájem používat koridor pro nákladní dopravu. Tato poradní skupina může vydat stanovisko k jakémukoli návrhu správní rady, který má dopady na tyto podniky. Poradní skupina může rovněž vydat stanoviska z vlastního podnětu. Správní rada všechna tato stanoviska zohlední.
9. Správní rada koordinuje v souladu s vnitrostátními a evropskými plány zavádění využívání interoperabilní informační aplikace nebo alternativních řešení, která mohou být v budoucnu k dispozici, k vyřizování žádostí o mezinárodní železniční trasy a provoz mezinárodní dopravy v koridoru pro nákladní dopravu.
Článek 9
Prováděcí opatření týkající se plánu koridoru pro nákladní dopravu
1. Správní rada nejpozději šest měsíců před zprovozněním koridoru pro nákladní dopravu vypracuje prováděcí plán a předloží jej ke schválení výkonné radě. Tento plán zahrnuje:
a)
popis charakteristik koridoru pro nákladní dopravu, včetně úzkých míst na infrastruktuře, a plán opatření nezbytných pro zřízení koridoru pro nákladní dopravu;
b)
základní aspekty studie podle odstavce 3;
c)
cíle koridorů pro nákladní dopravu, zejména pokud jde o jejich výkonnost a kvalitu vyjádřenou z hlediska kvality služby a kapacity koridoru pro nákladní dopravu v souladu s článkem 19;
d)
plán investic podle článku 11 a
e)
opatření k provedení článků 12 až 19.
2. Správní rada pravidelně přezkoumává prováděcí plán a zohledňuje přitom pokrok dosažený při jeho provádění, situaci na trhu železniční dopravy na daném koridoru pro nákladní dopravu a výkonnost a kvalitu měřenou v souladu s cíli uvedenými v odst. 1 písm. c).
3. Správní rada provádí a pravidelně aktualizuje studii dopravního trhu týkající se zjištěných a očekávaných změn v provozu na koridoru pro nákladní dopravu v důsledku jeho zřízení, která se zabývá různými segmenty železniční dopravy, zahrnující jak nákladní, tak i osobní dopravu. Tato studie také v případě potřeby zkoumá socioekonomické náklady a přínosy vyplývající ze zřízení koridoru pro nákladní dopravu.
4. Prováděcí plán zohlední rozvoj terminálů s cílem vyhovět potřebám železniční nákladní dopravy provozované na daném koridoru pro nákladní dopravu, a to zejména jako intermodálních uzlů v koridorech pro nákladní dopravu.
5. Správní rada podle potřeby přijme opatření pro spolupráci s orgány na regionální nebo místní úrovni při plnění prováděcího plánu.
Článek 10
Konzultace žadatelů
Správní rada zavede konzultační mechanismy umožňující náležité zapojení žadatelů, kteří budou pravděpodobně koridor pro nákladní dopravu využívat. Zejména zajistí, aby byli žadatelé konzultováni před předložením prováděcího plánu výkonné radě podle článku 9.
KAPITOLA III
INVESTICE V KORIDORU PRO NÁKLADNÍ DOPRAVU
Článek 11
Plánování investic
1. Správní rada vypracuje a pravidelně přezkoumává plán investic, zahrnující orientační střednědobé a dlouhodobé investice do infrastruktury v koridoru pro nákladní dopravu, a předkládá jej ke schválení výkonné radě. Tento plán zahrnuje:
a)
seznam plánovaných projektů pro rozšíření, obnovu nebo modernizaci železniční infrastruktury a jejího zařízení po celém koridoru pro nákladní dopravu a seznam souvisejících finančních potřeb a finančních zdrojů;
b)
plán implementace týkající se interoperabilních systémů na koridoru pro nákladní dopravu a splňující základní požadavky a technické specifikace pro interoperabilitu, které se použijí na příslušnou síť podle definice ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/57/ES ze dne 17. června 2008 o interoperabilitě železničního systému ve Společenství (9). Tento plán implementace vychází z analýzy nákladů a přínosů týkající se využití interoperabilních systémů;
c)
plán řízení kapacity nákladních vlaků, které mohou jezdit na koridoru pro nákladní dopravu, včetně odstranění zjištěných úzkých míst. Tento plán lze založit na lepším řízení rychlosti a na zvýšení délky vlaku, průjezdného průřezu, zvýšení hmotnosti nákladu nebo zvýšení hmotnosti na nápravu, které jsou povoleny pro vlaky provozované na koridoru pro nákladní dopravu, a
d)
případně odkaz na příspěvek Unie plánovaný v rámci finančních programů Unie.
2. Uplatňováním tohoto nařízení není dotčena pravomoc členských států, pokud jde o plánování a financování železniční infrastruktury.
Článek 12
Koordinace prací
Správní rada koordinuje svůj harmonogram pro provádění všech prací na infrastruktuře a jejím vybavení, které by omezily dostupnou kapacitu na koridoru pro nákladní dopravu, a zajišťuje jeho včasné a řádné zveřejnění na jednom místě.
KAPITOLA IV
ŘÍZENÍ KORIDORU PRO NÁKLADNÍ DOPRAVU
Článek 13
Jediné kontaktní místo pro žádosti o přidělení kapacity infrastruktury
1. Správní rada koridoru pro nákladní dopravu určí nebo zřídí společný orgán, u kterého mohou žadatelé požádat na jediném místě v rámci jediné operace o přidělení kapacity infrastruktury pro nákladní vlaky překračující alespoň jednu hranici na trase koridoru pro nákladní dopravu (dále jen „jediné kontaktní místo“) a obdrží na svou žádost odpověď.
2. Jediné kontaktní místo jako koordinační nástroj rovněž poskytne základní informace týkající se přidělení kapacity infrastruktury, včetně informací podle článku 18. Zobrazí kapacitu infrastruktury, která je v době podání žádosti dostupná, a její charakteristiky v souladu s předem určenými parametry, jako je rychlost, délka, průjezdný průřez či hmotnost na nápravu, které jsou povoleny pro vlaky provozované v koridoru pro nákladní dopravu.
3. Jediné kontaktní místo přijme rozhodnutí týkající se žádostí o předem plánované trasy vlaků pro zrychlenou nákladní dopravu uvedené v čl. 14 odst. 3 a o rezervní kapacitu uvedenou v čl. 14 odst. 5. Přidělí kapacitu v souladu s pravidly pro přidělování kapacity uvedenými ve směrnici 2001/14/ES. O těchto žádostech a přijatém rozhodnutí neprodleně informuje příslušné provozovatele infrastruktury.
4. U každé žádosti o přidělení kapacity infrastruktury, které nelze v souladu s odstavcem 3 vyhovět, předá jediné kontaktní místo veškeré žádosti o přidělení kapacity infrastruktury neprodleně příslušným provozovatelům infrastruktury a případně přidělujícím subjektům podle čl. 14 odst. 2 směrnice 2001/14/ES, kteří přijmou rozhodnutí o těchto žádostech v souladu s článkem 13 a kapitolou III uvedené směrnice a toto rozhodnutí oznámí jedinému kontaktnímu místu, které učiní další kroky.
5. Činnosti jediných kontaktních míst se provádí transparentním a nediskriminačním způsobem. Za tímto účelem je veden rejstřík, který je volně k dispozici všem zájemcům. Obsahuje data předložení žádostí, jména žadatelů, přiložené dokumenty a informace o zpracování žádosti a o nehodách, k nimž došlo. Tyto činnosti podléhají kontrole ze strany regulačních subjektů v souladu s článkem 20.
Článek 14
Kapacita přidělená nákladním vlakům
1. Výkonná rada vymezí rámec pro přidělování kapacity infrastruktury v koridoru pro nákladní dopravu v souladu s čl. 14 odst. 1 směrnice 2001/14/ES.
2. Správní rada posoudí kapacitu potřebnou pro nákladní vlaky provozované na příslušném koridoru pro nákladní dopravu, přičemž zohlední studii dopravního trhu uvedenou v čl. 9 odst. 3 tohoto nařízení, žádosti o kapacitu infrastruktury týkající se období minulých i stávajících jízdních řádů a rámcové dohody.
3. Na základě posouzení uvedeného v odstavci 2 tohoto článku provozovatelé infrastruktury příslušného koridoru pro nákladní dopravu postupem podle článku 15 směrnice 2001/14/ES společně definují a organizují mezinárodní předem plánované vlakové trasy pro nákladní vlaky, přičemž zohlední potřebu kapacity pro jiné segmenty železniční dopravy, včetně osobní dopravy. Připraví jízdní řády, frekvenci jízd, časy odjezdu, cílové stanice a trasy vhodné pro služby nákladní dopravy s cílem zvýšit objem přepravy zboží nákladními vlaky provozovanými v koridoru pro nákladní dopravu. Tyto předem plánované vlakové trasy se zveřejní nejpozději tři měsíce před konečným datem pro přijetí žádostí o kapacitu podle přílohy III směrnice 2001/14/ES. Provozovatelé infrastruktury několika koridorů pro nákladní dopravu mohou v nezbytném případě koordinovat mezinárodní předjednané vlakové trasy, poskytující kapacitu na dotyčných koridorech pro nákladní dopravu.
4. Tyto předem plánované vlakové trasy se přednostně přidělují nákladním vlakům překračujícím alespoň jednu hranici.
5. Je-li to odůvodněno potřebami trhu a posouzením podle odstavce 2 tohoto článku, provozovatelé infrastruktury společně definují rezervní kapacitu pro mezinárodní nákladní vlaky provozované v koridorech pro nákladní dopravu se zřetelem k potřebě kapacity pro jiné segmenty železniční dopravy, včetně osobní dopravy, a budou mít tuto rezervu k dispozici v rámci konečných verzí jízdních řádů, aby mohli rychle a přiměřeně reagovat na žádosti ad hoc o kapacitu, jak je uvedeno v článku 23 směrnice 2001/14/ES. Tato kapacita musí být rezervována do určitého okamžiku před plánovaným časem jízdy stanoveného správní radou. Tento okamžik nesmí nastat dříve než 60 dnů před plánovaným časem jízdy.
6. Správní rada podporuje koordinaci pravidel přednosti souvisejících s přidělováním kapacity v koridoru pro nákladní dopravu.
7. Provozovatelé infrastruktury mohou zahrnout do svých podmínek používání poplatek za přidělené vlakové trasy, které nejsou nakonec využívány. Tento poplatek se stanoví v přiměřené, odrazující a účinné výši.
8. S výjimkou případů vyšší moci, včetně naléhavých a nepředvídaných prací nezbytných pro zajištění bezpečnosti, nesmí být vlaková trasa přidělená nákladnímu vlaku podle tohoto článku zrušena ve lhůtě kratší než dva měsíce před jízdou podle jízdního řádu, nedá-li dotyčný žadatel s tímto zrušením svůj souhlas. V takovém případě se příslušný provozovatel infrastruktury dotyčnému žadateli pokusí navrhnout vlakovou trasu rovnocenné kvality a spolehlivosti, kterou má žadatel právo přijmout nebo odmítnout. Tímto ustanovením nejsou dotčena jakákoli práva, která může mít žadatel podle dohody uvedené v čl. 19 odst. 1 směrnice 2001/14/ES. Žadatel může tuto záležitost v každém případě předat regulačnímu subjektu podle článku 20 tohoto nařízení.
9. Správní rada dotyčného koridoru pro nákladní dopravu a poradní skupina uvedená v čl. 8 odst. 7 stanoví postupy k zajištění optimální koordinace přidělování kapacity mezi provozovateli infrastruktury jak pro žádosti podle čl. 13 odst. 1, tak pro žádosti obdržené od dotyčných provozovatelů infrastruktury. Přitom se rovněž zohlední přístup k terminálům.
10. Odkazy na provozovatele infrastruktury v odstavcích 4 a 9 tohoto článku zahrnují, tam kde je to vhodné, přidělující subjekty ve smyslu čl. 14 odst. 2 směrnice 2001/14/ES.
Článek 15
Oprávnění žadatelé
Odchylně od čl. 16 odst. 1 směrnice 2001/14/ES mohou o mezinárodní předem plánované trasy pro nákladní dopravu podle čl. 14 odst. 3 a o rezervní kapacitu podle čl. 14 odst. 5 požádat jiní žadatelé než železniční podniky nebo jejich mezinárodní seskupení, např. dodavatelé, speditéři a provozovatelé kombinované dopravy. Aby mohli využívat tuto vlakovou trasu pro nákladní dopravu v koridoru pro nákladní dopravu, pověří tito žadatelé železniční podnik, aby uzavřel smlouvu s provozovatelem infrastruktury v souladu s čl. 10 odst. 5 směrnice 91/440/EHS.
Článek 16
Řízení dopravy
1. Správní rada koridoru pro nákladní dopravu zavede postupy pro koordinaci řízení dopravy na celém koridoru pro nákladní dopravu. Správní rady propojených koridorů pro nákladní dopravu zavedou postupy pro koordinaci dopravy na trasách těchto koridorů pro nákladní dopravu.
2. Provozovatelé infrastruktury koridoru pro nákladní dopravu a poradní skupina uvedená v čl. 8 odst. 7 zavedou postupy pro zajištění optimální koordinace mezi provozováním železniční infrastruktury a provozováním příslušných terminálů.
Článek 17
Řízení dopravy v případě narušení plynulosti dopravy
1. Správní rada přijme společné cíle týkající se dodržování jízdního řádu nebo obecné pokyny pro řízení dopravy v případě narušení plynulosti provozu vlaků na koridoru pro nákladní dopravu.
2. Každý dotyčný provozovatel infrastruktury vypracuje pravidla přednosti mezi různými segmenty železniční dopravy pro řízení provozu v části koridoru pro nákladní dopravu, která spadá pod odpovědnost tohoto provozovatele infrastruktury, v souladu se společnými cíli nebo obecnými pokyny uvedenými v odstavci 1 tohoto článku. Tato pravidla přednosti se zveřejní ve zprávě o síti uvedené v článku 3 směrnice 2001/14/ES.
3. Zásady pro stanovení pravidel přednosti stanoví alespoň to, že se pokud možno nezmění vlaková trasa uvedená v čl. 14 odst. 3 a 4 přidělená pro nákladní vlaky, které dodržují své jízdní řády. Zásady pro stanovení pravidel přednosti se zaměří na minimalizaci celkové doby potřebné na obnovení provozu v příslušné síti dle jízdního řádu s přihlédnutím k potřebám všech segmentů železniční dopravy. Za tímto účelem mohou provozovatelé infrastruktury koordinovat řízení mezi různými segmenty železniční dopravy v rámci několika koridorů pro nákladní dopravu.
Článek 18
Informace o podmínkách využívání koridoru pro nákladní dopravu
Správní rada vypracuje, pravidelně aktualizuje a zveřejňuje dokument, který obsahuje:
a)
všechny informace obsažené ve zprávách o sítích pro jednotlivé vnitrostátní sítě, které se týkají koridoru pro nákladní dopravu, vypracovaných postupem podle článku 3 směrnice 2001/14/ES;
b)
seznam a charakteristiky terminálů, zejména informace týkající se podmínek a způsobů přístupu k těmto terminálům;
c)
informace týkající se postupů uvedených v článcích 13 až 17 tohoto nařízení a
d)
prováděcí plán.
Článek 19
Kvalita služby v koridoru pro nákladní dopravu
1. Správní rada v příslušném koridoru pro nákladní dopravu podpoří slučitelnost mezi systémy odměňování výkonu a kvality v daném koridoru pro nákladní dopravu podle článku 11 směrnice 2001/14/ES.
2. Správní rada sleduje výkon a kvalitu služeb železniční nákladní dopravy v rámci koridoru pro nákladní dopravu a jednou ročně výsledky tohoto sledování zveřejní.
3. Správní rada organizuje průzkum spokojenosti uživatelů koridoru pro nákladní dopravu a jednou ročně výsledky tohoto průzkumu zveřejní.
Článek 20
Regulační subjekty
1. Regulační subjekty uvedené v článku 30 směrnice 2001/14/ES spolupracují na sledování hospodářské soutěže v rámci koridoru pro železniční nákladní dopravu. Zejména zajistí nediskriminační přístup k příslušnému koridoru a jsou odvolacími orgány podle čl. 30 odst. 2 uvedené směrnice. Vyměňují si potřebné informace získané od provozovatelů infrastruktury a případně od jiných osob.
2. V zájmu podpory volné a spravedlivé hospodářské soutěže v koridorech pro nákladní dopravu se členské státy snaží vytvořit srovnatelný regulační rámec. Regulační subjekty musí být pro účastníky trhu snadno přístupné a musí být schopny přijímat rozhodnutí nezávisle a účinně.
3. V případě stížnosti předložené regulačnímu subjektu žadatelem ohledně služeb mezinárodní železniční nákladní dopravy nebo v rámci šetření prováděného z vlastního podnětu regulačním subjektem dotyčný regulační subjekt konzultuje regulační subjekty všech dalších členských států, přes jejichž území vede mezinárodní trasa dotyčného nákladního vlaku, a před přijetím rozhodnutí si vyžádá veškeré nezbytné informace.
4. Regulační subjekty konzultované podle odstavce 3 poskytnou dotyčnému regulačnímu subjektu veškeré informace, které jsou podle svého vnitrostátního práva samy oprávněny požadovat. Tyto informace lze použít výhradně pro účely řešení stížnosti nebo pro účely šetření podle odstavce 3.
5. Regulační subjekt, ke kterému je podána stížnost nebo který zahájil šetření z vlastního podnětu, předá příslušné informace odpovědnému regulačnímu subjektu, aby tento subjekt mohl přijmout opatření týkající se dotyčných stran.
6. Všichni sdružení zástupci provozovatelů infrastruktury podle čl. 15 odst. 1 směrnice 2001/14/ES neprodleně zajistí poskytnutí veškerých informací nezbytných pro řešení stížnosti nebo pro šetření podle odstavce 3 tohoto článku, které jsou požadovány regulačním subjektem členského státu, v němž je dotyčný sdružený zástupce usazen. Tento regulační subjekt je oprávněn předávat tyto informace týkající se příslušné mezinárodní trasy regulačním subjektům uvedeným v odstavci 3 tohoto článku.
KAPITOLA V
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 21
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor uvedený v článku 11a směrnice 91/440/EHS.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
Doba uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.
Článek 22
Sledování provádění
Každé dva roky od zřízení koridoru pro nákladní dopravu předloží výkonná rada uvedená v čl. 8 odst. 1 Komisi výsledky provádění plánu pro tento koridor. Komise provede analýzu těchto výsledků a uvědomí o této analýze výbor uvedený v článku 21.
Článek 23
Zpráva
Komise pravidelně posuzuje uplatňování tohoto nařízení. Vypracuje zprávu pro Evropský parlament a Radu poprvé do 10. listopadu 2015 a poté každé tři roky.
Článek 24
Přechodná ustanovení
Toto nařízení se nevztahuje na Kyperskou republiku a na Maltu do té doby, dokud nebudou mít na svém území zaveden železniční systém.
Článek 25
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 22. září 2010.
32010R0913
L 276/22
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
22.09.2010.
UREDBA (EU) 913/2010 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 22. rujna 2010.
o europskoj željezničkoj mreži za konkurentni prijevoz robe
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 91.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2),
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),
budući da:
(1)
U okviru nove Strategije Europske unije za rast i zapošljavanje, stvaranje unutarnjeg željezničkog tržišta, posebno u pogledu prijevoza robe, predstavlja ključni čimbenik u postizanju održive pokretljivosti.
(2)
Direktiva Vijeća 91/440/EEZ od 29. srpnja 1991. o razvoju željeznica Zajednice (4) i Direktiva 2001/14/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2001. o dodjeli željezničkog infrastrukturnog kapaciteta i ubiranju pristojbi za korištenje željezničke infrastrukture (5) predstavljaju važne korake za ostvarenje unutarnjeg željezničkog tržišta.
(3)
Kako bi bili konkurentni u odnosu na druge vrste prijevoza, međunarodne i nacionalne usluge prijevoza robe, koje su otvorene za tržišno natjecanje od 1. siječnja 2007., moraju imati na raspolaganju dovoljno financiranu željezničku infrastrukturu dobre kvalitete, koja omogućava pružanje usluga prijevoza robe pod povoljnim uvjetima u pogledu komercijalne brzine i vremena vožnje, te biti pouzdane, što znači da usluga koju pružaju u stvarnosti mora odgovarati sporazumu sklopljenom s određenim željezničkim prijevoznikom.
(4)
Iako je otvaranje tržišta za željeznički prijevoz robe omogućilo ulazak novih operatera na željezničku mrežu, tržišni mehanizmi još uvijek nisu zadovoljavajući za organizaciju, reguliranje i osiguranje željezničkog prijevoza robe. S ciljem korištenja željezničke mreže na najbolji mogući način i osiguranja njezine pouzdanosti bilo bi korisno uvesti dodatne postupke za jačanje suradnje između upravitelja infrastrukture pri dodjeli međunarodnih trasa za teretne vlakove.
(5)
U ovom smislu, uspostava međunarodnih željezničkih koridora za europsku željezničku mrežu za konkurentni prijevoz robe na kojima teretni vlakovi mogu voziti pod povoljnim uvjetima i bez većih zaustavljanja prelaziti iz jedne nacionalne mreže u drugu, omogućila bi poboljšanja u pogledu uvjeta korištenja željezničke infrastrukture.
(6)
S ciljem uspostave međunarodnih željezničkih koridora za europsku željezničku mrežu za konkurentni prijevoz robe, inicijative koje su već pokrenute u pogledu željezničke infrastrukture pokazuju kako je uspostava međunarodnih koridora, koji ispunjavaju određene potrebe u jednom ili više jasno označenih dijelova tržišta za prijevoz robe, najprihvatljiviji način.
(7)
Ova Uredba, ako nije drukčije propisano, ne bi trebala dovoditi u pitanje prava i obaveze upravitelja infrastrukture koje su navedene u Direktivi 91/440/EEZ i Direktivi 2001/14/EZ, te ako je to relevantno, tijela za dodjelu kapaciteta iz članka 14. stavka 2. Direktive 2001/14/EZ. Ovi propisi ostaju na snazi, uključujući i one odredbe koje se odnose na teretne koridore.
(8)
Pri uspostavi teretnih koridora potrebno je voditi računa, ako je to primjereno, o potrebi za boljom povezanošću sa željezničkom infrastrukturom trećih europskih zemalja.
(9)
Planirana izvedba teretnih koridora trebala bi pokušati osigurati kontinuitet na koridorima tako da omogući zahtijevanu povezanost između postojećih željezničkih infrastruktura.
(10)
Provedba međunarodnih teretnih koridora koji čine europsku željezničku mrežu za konkurentni prijevoz robe trebala bi biti u skladu s Transeuropskom prometnom mrežom (TEN-T) i/ili Europskim sustavom upravljanja željezničkim prometom (ERTMS). U tom smislu, potreban je usklađeni razvoj mreža, a posebno u pogledu uključivanja međunarodnih teretnih koridora u postojeće TEN-T i ERTMS koridore. Nadalje, usklađivanje propisa koji se odnose na teretne koridore mora se provesti na razini Unije. Potrebno je poticati projekte usmjerene na smanjivanje buke koju emitiraju teretni vlakovi. Ako je potrebno, uspostavi tih koridora mora se pružiti financijska podrška u okviru TEN-T-a, Marco Polo istraživačkih programa, te putem drugih fondova i politika Unije, poput Europskog fonda za regionalni razvoj ili Kohezijskog fonda kao i putem Europske investicijske banke.
(11)
Na jednom teretnom koridoru potrebno je osigurati učinkovitu međusobnu suradnju između država članica i dotičnih upravitelja infrastrukture, dati dovoljnu prednost željezničkom prijevozu robe, kao i uspostaviti učinkovite i odgovarajuće veze s ostalim vrstama prijevoza i stvoriti uvjete koji su povoljni za razvoj tržišnog natjecanja između pružatelja usluga željezničkog prijevoza robe.
(12)
Nastavno na teretne koridore uspostavljene u skladu s člankom 3., na razini Unije potrebno je ispitati i odobriti uspostavu dodatnih teretnih koridora u skladu s jasno određenim transparentnim postupcima koji omogućuju državama članicama i upraviteljima infrastrukture dovoljnu razinu samostalnosti pri donošenju odluka i upravljanju tako da oni mogu uzeti u obzir postojeće inicijative za posebne koridore, npr. ERTMS, RailNetEurope (RNE) i TEN-T, te poduzimati mjere primjerene njihovim posebnim potrebama.
(13)
Kako bi se potaknula međusobna suradnja između država članica i upravitelja infrastrukture, te omogućio kontinuitet na koridoru, potrebno je uspostaviti odgovarajuću upravljačku strukturu za svaki teretni koridor, vodeći pritom računa o potrebi izbjegavanja preklapanja ovlasti s postojećim upravljačkim strukturama.
(14)
S ciljem zadovoljenja tržišnih potreba, načini uspostave teretnih koridora trebali bi se predstaviti u jednom provedbenom planu, koji bi trebao uključivati određivanje mjera za poboljšanje učinkovitosti željezničkog prijevoza robe te vremenski raspored njihove provedbe. Nadalje, kako bi se osiguralo da planirane ili provedene mjere za uspostavu teretnih koridora ispunjavaju potrebe ili očekivanja svih korisnika teretnih koridora, potrebno je provesti savjetovanje s podnositeljima zahtjeva koji će vjerojatno koristi teretne koridore u skladu s postupcima koje je odredio upravni odbor.
(15)
Također je potrebno razmotriti razvoj kombiniranih terminala za prijevoz robe kao podršku uspostavi teretnih koridora u Uniji.
(16)
S ciljem osiguranja sukladnosti i kontinuiteta infrastrukturnih kapaciteta koji su na raspolaganju na jednom teretnom koridoru, potrebno je međusobno uskladiti ulaganje u teretne koridore između država članica i dotičnih upravitelja infrastrukture, te ako je to primjereno, između država članica i trećih europskih zemalja, te ga planirati na način koji ispunjava, podložno zahtjevu gospodarske održivosti, potrebe teretnih koridora. Raspored provedbe ulaganja potrebno je objaviti kako bi podnositelji zahtjeva koji će u budućnosti možda obavljati svoju djelatnost na koridoru bili dobro obaviješteni. Ulaganje bi trebalo uključivati projekte koji se odnose na razvoj interoperabilnih sustava i povećanje kapaciteta vlakova.
(17)
Iz istih razloga svi radovi na željezničkoj infrastrukturi i pripadajućim postrojenjima koji bi ograničili raspoložive kapacitete na teretnom koridoru trebaju se također uskladiti na razini teretnih koridora te biti objavljeni u ažuriranim izdanjima.
(18)
S ciljem olakšavanja podnošenja zahtjeva za dodjelu infrastrukturnih kapaciteta za usluge međunarodnog prijevoza robe, prikladno je odrediti ili osnovati jedinstveno kontaktno mjesto (one-stop shop) za svaki pojedini teretni koridor. U tom smislu treba razvijati postojeće inicijative, posebno one koje je poduzelo RNE, tijelo koje djeluje kao sredstvo usklađivanja za upravitelje infrastrukture i pruža niz usluga međunarodnim prijevoznicima robe.
(19)
Upravljanje teretnim koridorima trebalo bi uključivati i postupke za dodjelu željezničkog infrastrukturnog kapaciteta za međunarodne teretne vlakove na tim koridorima. Ti postupci trebali bi prepoznati potrebu za kapacitetima drugih vrsta prijevoza, uključujući prijevoz putnika.
(20)
S ciljem osiguranja boljeg korištenja željezničke infrastrukture, potrebno je međusobno uskladiti upravljanje i rad te infrastrukture i terminala na teretnim koridorima.
(21)
Pravila prvenstva mogu također značiti ciljeve prvenstva, ovisno o okolnostima u određenoj državi članici.
(22)
Teretni vlakovi koji voze na teretnim koridorima trebali bi ostvarivati, u najvećoj mogućoj mjeri, dovoljnu točnost u slučaju smetnji, pri čemu treba uzeti u obzir potrebe svih vrsta prijevoza.
(23)
S ciljem poticanja tržišnog natjecanja između pružatelja usluga željezničkog prijevoza robe na teretnom koridoru i podnositeljima zahtjeva koji nisu željeznički prijevoznici ili njihove grupacije, treba biti dozvoljeno zahtijevati infrastrukturne kapacitete na teretnim koridorima.
(24)
Kako bi se objektivno procijenile koristi od mjera usmjerenih na uspostavu teretnih koridora, potrebno je nadzirati učinkovitost željezničkih usluga na teretnim koridorima te redovito podnositi izvješća o kvaliteti. Ocjena učinkovitosti treba uključivati rezultate anketa o zadovoljstvu korisnika dotičnog teretnog koridora.
(25)
S ciljem osiguranja nediskriminirajućeg pristupa međunarodnim željezničkim uslugama, potrebno je osigurati učinkovitu koordinaciju između regulatornih tijela na različitim mrežama koje obuhvaća teretni koridor.
(26)
Kako bi se olakšao pristup informacijama koji se odnose na korištenje svih bitnih željezničkih infrastruktura na teretnom koridoru te osigurao nediskriminirajući pristup tom koridoru, upravni odbor trebao bi sastaviti, redovito ažurirati i objaviti poseban dokument koji sadrži sve te informacije.
(27)
S obzirom da cilj ove Uredbe, uspostavu europske željezničke mreže za konkurentni prijevoz robe koja se sastoji od teretnih koridora, ne mogu dostatno ostvariti države članice, te se isti zbog svog opsega i učinaka može na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može usvojiti mjere u skladu s načelima supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora o Europskoj Uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti iz navedenog članka, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.
(28)
Potrebno je uvesti pravedna pravila u pogledu usklađivanja ulaganja i upravljanja kapacitetima i prometom koja se temelje na suradnji između upravitelja infrastrukture, koji moraju pružiti kvalitetne usluge teretnim prijevoznicima na jednom međunarodnom teretnom koridoru.
(29)
S obzirom da međunarodni vlakovi moraju voziti na trasama koji uključuju više koridora, kako je to propisano u ovoj Uredbi, upravitelji infrastrukture mogu također koordinirati svoje aktivnosti kako bi na dotičnim koridorima osigurali dovoljnu raspoloživost kapaciteta, neprekinuto odvijanje prometa i ravnomjernu primjenu pravila prvenstva za različite vrste prijevoza u slučaju smetnji u prometu.
(30)
Cilj je ove Uredbe poboljšati učinkovitost željezničkog prijevoza robe u odnosu na druge vrste prijevoza. Potrebno je osigurati međusobnu suradnju između država članica i upravitelja infrastrukture s ciljem osiguranja najučinkovitijeg funkcioniranja teretnih koridora. U tu svrhu potrebno je poduzeti operativne mjere usporedno s ulaganjima u infrastrukturu i tehničku opremljenost poput ERTMS-a s ciljem povećanja kapaciteta i učinkovitosti željezničkog prijevoza robe.
(31)
Provedba pravila o uspostavi i izmjeni teretnih koridora, te o iznimkama koje se odobravaju državama članicama mora biti ostvarena pod jednakim uvjetima kako bi se osigurala sukladnost prijedloga za uspostavljanje teretnih koridora s kriterijima iz ove Uredbe, te je stoga treba dodijeliti Komisiji. U skladu s člankom 291. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, pravila i opća načela koja se odnose na mehanizme nadzora država članica nad provedbom izvršnih ovlasti od strane Komisije propisuju se unaprijed putem uredbe usvojene u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom. Do stupanja na snagu te uredbe, Odluka Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (6) i dalje se primjenjuje, s izuzetkom regulatornog postupka s kontrolom, koji se ne primjenjuje,
DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:
POGLAVLJE I.
OPĆE ODREDBE
Članak l.
Svrha i područje primjene
1. Ovom se Uredbom utvrđuju pravila za uspostavu i organizaciju međunarodnih teretnih koridora za konkurentni prijevoz robe s ciljem razvoja europske željezničke mreže za konkurentni prijevoz robe. Određuju se pravila za odabir, organizaciju, upravljanje i indikativno planiranje ulaganja u teretne koridore.
2. Ova se Uredba primjenjuje na upravljanje i korištenje željezničke infrastrukture uključene u teretne koridore.
Članak 2.
Definicije
1. Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se definicije utvrđene u članku 2. Direktive 2001/14/EZ.
2. Pored definicija iz stavka 1.:
(a)
„teretni koridor” znači sve utvrđene željezničke pruge, uključujući željezničke trajekte, na području ili između područja država članica, i prema potrebi, trećih europskih zemalja, koje povezuju dva ili više terminala na glavnoj trasi ili, prema potrebi, na zaobilaznim trasama i dionicama pruga koje ih povezuju, uključujući željezničku infrastrukturu i pripadajuću opremu, te odgovarajuće željezničke usluge u skladu s člankom 5. Direktive 2001/14/EZ;
(b)
„provedbeni plan” znači dokument u kojemu su predstavljena sredstva i strategija koju dotične stranke imaju namjeru primijeniti u tijeku određenog razdoblja, a koje su potrebne i dovoljne za uspostavljanje teretnog koridora;
(c)
„terminal” znači mjesto koje se nalazi na teretnom koridoru posebno predviđeno za utovar i/ili istovar robe na/iz teretnih vlakova, te za povezivanje željezničkih usluga za prijevoz robe s cestovnim, morskim, riječnim i zračnim prijevozom, kao i za sastavljanje ili izmjenu sastava teretnih vlakova; te ako je potrebno, obavljanje graničnih postupaka na granicama s europskim trećim zemljama.
POGLAVLJE II.
ODREĐIVANJE I UPRAVLJANJE MEĐUNARODNIM TERETNIM KORIDORIMA ZA KONKURENTNI PRIJEVOZ ROBE
Članak 3.
Određivanje početnih teretnih koridora
Države članice navedene u Prilogu stavljaju u uporabu, do datuma propisanih u istom, početne teretne koridore navedene u Prilogu. Dotične države članice obavješćuju Komisiju o uspostavi teretnih koridora.
Članak 4.
Kriteriji za daljnje teretne koridore
Pri odabiru daljnjih teretnih koridora iz članka 5., te izmjena teretnih koridora iz članka 6. mora se voditi računa o sljedećim kriterijima:
(a)
teretni koridor prolazi kroz područje najmanje tri države članice, ili dvije države članice ako je udaljenost između terminala kojima se služi teretni koridor veća od 500 km;
(b)
sukladnosti teretnih koridora s TEN-T-om, ERTMS koridorima i/ili koridorima koje je odredila RNE;
(c)
uključivanju TEN-T prioritetnih projekata (7) u teretni koridor;
(d)
ravnoteži između društvenoekonomskih koristi i troškova koji proizlaze iz uspostave teretnog koridora;
(e)
usklađenost svih teretnih koridora koje su predložile države članice s ciljem uspostave europske željezničke mreže za konkurentni prijevoz robe;
(f)
razvoju željezničkog prijevoza robe i glavnih trgovinskih tokova te učinkovitog prijevoza robe na teretnom koridoru;
(g)
ako je potrebno, boljim međusobnim vezama između država članica i trećih europskih zemalja;
(h)
interesu podnositelja zahtjeva na teretnom koridoru;
(i)
postojanju dobrih veza s drugim vrstama prijevoza, posebno zahvaljujući odgovarajućoj mreži terminala, što uključuje morske luke i luke unutarnjih voda.
Članak 5.
Odabir daljnjih teretnih koridora
1. Svaka država članica koja je željezničkom prugom povezana s drugom državom članicom sudjeluje u uspostavi barem jednog teretnog koridora, osim ako ovaj zahtjev nije već ispunjen u skladu s člankom 3.
2. Bez obzira na stavak 1., države članice na zahtjev određene države članice sudjeluju u uspostavi teretnog koridora na način naveden u tom stavku ili u produljenju postojećeg koridora, kako bi omogućile pojedinoj susjednoj državi članici ispunjavanje svoje obveze iz tog stavka.
3. Ne dovodeći u pitanje obveze država članica iz članka 7. Direktive 91/440/EEZ, ako pojedina država članica, nakon provedene društveno-ekonomske analize, smatra kako uspostava teretnog koridora ne bi bila u interesu podnositelja zahtjeva koji će koristiti taj teretni koridor ili ne bi donijela značajne društveno-ekonomske koristi ili bi uzrokovala nerazmjerno opterećenje, ta država članica nije obvezna sudjelovati kako je navedeno u stavcima 1. i 2. ovog članka, podložno odluci Komisije koja djeluje u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 21. stavka 2.
4. Pojedina država članica nije obvezna sudjelovati na način naveden u stavcima 1. i 2. ako njezina željeznička mreža ima širinu kolosijeka različitu od glavne željezničke mreže u Uniji.
5. Uspostavu teretnih koridora predlažu dotične države članice. U tom smislu one šalju zajedničko pismo namjere Komisiji koje uključuje prijedlog sastavljen nakon savjetovanja upravitelja infrastrukture i dotičnih podnositelja zahtjeva, vodeći pritom računa o kriterijima iz članka 4.
S ciljem ostvarivanja obveza iz stavaka 1. i 2., dotične države članice šalju zajedničko pismo namjere Komisiji do 10. studenoga 2012.
6. Komisija ispituje prijedloge za uspostavu teretnih koridora na način naveden u stavku 5. te, u skladu s regulatornim postupkom iz članka 21. stavka 3., donosi odluku o sukladnosti takvog prijedloga s ovim člankom najkasnije 9 mjeseci nakon podnošenja takvog prijedloga.
7. Dotične države članice uspostavljaju teretni koridor najkasnije dvije godine nakon odluke Komisije iz stavka 6.
Članak 6.
Izmjena daljnjih teretnih koridora
1. Teretni koridori iz članka 5. mogu se izmijeniti na temelju zajedničkog prijedloga koje dotične države članice podnose Komisiji nakon savjetovanja s dotičnim upraviteljima infrastrukture i podnositeljima zahtjeva.
2. Komisija u skladu s regulatornim postupkom iz članka 21. stavka 3., donosi odluku o prijedlogu vodeći računa o kriterijima navedenim u članku 4.
Članak 7.
Postupak mirenja
Kada se dvije ili više dotičnih država članica ne slažu u vezi uspostave ili izmjene teretnih koridora, te u pogledu željezničke infrastrukture koja se nalazi na njihovom području, Komisija se, na zahtjev jedne od dotičnih država članica, savjetuje s Odborom iz članka 21. o tom pitanju. Mišljenje Komisije šalje se dotičnim državama članicama. Dotične države članice dužne su uvažiti to mišljenje s ciljem pronalaženja rješenja, te donijeti odluku na temelju zajedničkog pristanka.
Članak 8.
Upravljanje teretnim koridorima
1. Za svaki pojedini teretni koridor, dotične države članice uspostavljaju izvršni odbor koji je zadužen za određivanje općih ciljeva teretnih koridora, nadzor i provedbu mjera kako je izričito navedeno u stavku 7. ovog članka, te u člancima 9. i 11., članku 14. stavku 1. i članku 22. Izvršni odbor sastoji se od predstavnika državnih tijela dotičnih država članica.
2. Za svaki pojedini teretni koridor, dotični upravitelji infrastrukture te, ako je to bitno, tijela za dodjelu iz članka 14. stavka 2. Direktive 2001/14/EZ, uspostavljaju upravni odbor zadužen za poduzimanje mjera izričito navedenih u stavcima 5., 7., 8. i 9. ovog članka, te u člancima 9. do 12., članku 13. stavku 1., članku 14. stavku 2., 6. i 9., članku 16. stavku 1., članku 17. stavku 1. i člancima 18. i 19. ove Uredbe. Upravni odbor sastoji se od predstavnika upravitelja infrastrukture.
3. Države članice i dotični upravitelji infrastrukture na pojedinom teretnom koridoru surađuju u okvirima iz stavaka 1. i 2. s ciljem osiguranja razvoja teretnih koridora u skladu s provedbenim planom.
4. Izvršni odbor donosi odluke na temelju zajedničkog pristanka predstavnika državnih tijela dotičnih država članica.
5. Upravni odbor donosi svoje odluke, uključujući odluke vezane za pravni status, uspostavu organizacijske strukture, sredstva i zaposlenike, uz zajednički pristanak dotičnih upravitelja infrastrukture. Upravni odbor može biti neovisni pravni subjekt. Može imati oblik europskoga gospodarskog interesnog udruženja u smislu Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2137/85 od 25. srpnja 1985. o Europskom gospodarskom interesnom udruženju (EEIG) (8).
6. Odgovornosti izvršnog i upravnog odbora ne dovode u pitanje neovisnost upravitelja infrastrukture kako je to određeno u članku 4. stavku 2. Direktive 91/440/EEZ.
7. Upravni odbor osniva savjetodavnu skupinu koja se sastoji od upravitelja i vlasnika terminala na teretnom koridoru uključujući, ako je to potrebno, morske luke i luke unutarnjih voda. Ova savjetodavna skupina može dati mišljenje o bilo kojem prijedlogu upravnog odbora koje ima izravne posljedice za ulaganja i upravljanje terminalima. Ona također može izdati samoinicijativna mišljenja. Upravni odbor mora uvažiti svako od ovih mišljenja. U slučaju neslaganja između upravnog odbora i savjetodavne skupine, potonja se može obratiti izvršnom odboru. Izvršni odbor djeluje kao posrednik i pravovremeno daje svoje mišljenje. Međutim konačnu odluku donosi upravni odbor.
8. Upravni odbor osniva daljnju savjetodavnu skupinu koja se sastoji od željezničkih prijevoznika zainteresiranih za korištenje teretnih koridora. Ova savjetodavna skupina može dati mišljenje o svakom prijedlogu upravnog odbora koji ima utjecaj na te željezničke prijevoznike. Ona također može izdati samoinicijativna mišljenja. Upravni odbor dužan je voditi računa o svakom od ovih mišljenja.
9. Upravni odbor dužan je u skladu s nacionalnim i europskim provedbenim planovima uskladiti korištenje interoperabilnih informatičkih tehnologija ili alternativnih rješenja koja će možda u budućnosti rješavati zahtjeve za dodjelu međunarodnih željezničkih trasa vlakova te upravljati međunarodnim prometom na teretnom koridoru.
Članak 9.
Mjere za provedbu plana za teretni koridor
1. Upravni odbor sastavlja provedbeni plan najmanje 6 mjeseci prije stavljanja u uporabu teretnog koridora, te ga predaje na odobrenje izvršnom odboru. Taj plan sadrži:
(a)
opis značajki teretnog koridora, uključujući uska grla, te programe mjera za uspostavljanje teretnih koridora;
(b)
osnovne elemente studije iz stavka 3.;
(c)
ciljeve teretnih koridora, posebno u pogledu učinkovitosti teretnih koridora izražene kroz kvalitetu usluge i kapacitet teretnih koridora u skladu s odredbom iz članka 19.;
(d)
plan ulaganja iz članka 11.; te
(e)
mjere za provedbu odredbi iz članaka 12. do 19.
2. Upravni odbor redovito pregledava provedbeni plan vodeći pritom računa o napretku ostvarenom u pogledu njegove provedbe, tržišta željezničkog prijevoza robe na teretnom koridoru i njegove učinkovitosti mjerene sukladno s ciljevima iz točke (c) stavka 1.
3. Upravni odbor provodi i redovito ažurira istraživanje prometnog tržišta vezano za uočene i očekivane promjene u prometu na teretnom koridoru kao posljedicu njegove uspostave, što obuhvaća različite vrste prijevoza, i prijevoz robe i prijevoz putnika. Ovo istraživanje također ispituje, kada je to potrebno, društvenoekonomske troškove i koristi koje proizlaze iz uspostave teretnih koridora.
4. Provedbeni plan vodi računa o izgradnji terminala s ciljem ispunjavanja potreba prijevoza robe koji se odvija na teretnom koridoru, posebno pretovarne kolodvore na teretnim koridorima.
5. Upravni odbor, kada je to potrebno, poduzima mjere s ciljem ostvarivanja suradnje s regionalnim i/ili lokalnim tijelima u pogledu provedbenog plana.
Članak 10.
Savjetovanje s podnositeljima zahtjeva
Upravni odbor uvodi postupke za savjetovanje s ciljem odgovarajućeg uključivanja podnositelja zahtjeva koji će vjerojatno koristi teretni koridor. Poglavito, on je dužan osigurati savjetovanje s podnositeljima zahtjeva prije predaje provedbenog plana iz članka 9. izvršnom odboru.
POGLAVLJE III.
ULAGANJA U TERETNI KORIDOR
Članak 11.
Planiranje ulaganja
1. Upravni odbor sastavlja i redovito pregledava plan ulaganja, koji uključuje pojedinosti o indikativnim srednjoročnim i dugoročnim ulaganjima u infrastrukturu teretnih koridora, te ga predaje na odobrenje izvršnom odboru. Taj plan uključuje:
(a)
popis svih projekata predviđenih za proširenje, obnovu ili modernizaciju željezničke infrastrukture i pripadajućih postrojenja na teretnom koridoru te odgovarajuće financijske potrebe i izvore financiranja;
(b)
plan vezan za provedbu interoperabilnih sustava na teretnom koridoru koji ispunjava osnovne zahtjeve i tehničke specifikacije za interoperabilnost koje se primjenjuju na mrežu na način određen u Direktivi 2008/57/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o interoperabilnosti željezničkog sustava u Zajednici (9). Ovaj plan provedbe temelji se na analizi troškova i koristi interoperabilnih sustava;
(c)
plan upravljanja kapacitetom teretnih vlakova koji bi se mogli kretati na teretnom koridoru, koji uključuje otklanjanje utvrđenih uskih grla. Ovaj plan može se temeljiti na poboljšanju upravljanja brzinom vlakova te na povećanju duljine vlakova, slobodnog profila, te dozvoljenog opterećenja ili osovinskog opterećenja koji su odobreni za vlakove koji prometuju na teretnom koridoru; te
(d)
ako je to primjenjivo, upućivanje na doprinos Unije predviđen u okviru financijskih programa Unije.
2. Primjena ove Uredbe ne dovodi u pitanje nadležnost država članica za planiranje i osiguranje financijskih sredstava za željezničku infrastrukturu.
Članak 12.
Usklađivanje radova
Upravni odbor dužan je, na jedinstvenom mjestu, te na odgovarajući način i u odgovarajućem vremenskom roku, uskladiti i osigurati objavu svog rasporeda za obavljanje svih radova na infrastrukturi i pripadajućoj opremi koji bi mogli ograničiti raspoložive kapacitete na teretnom koridoru.
POGLAVLJE IV.
UPRAVLJANJE TERETNIM KORIDOROM
Članak 13.
Kontaktno mjesto (one-stop shop) za podnošenje zahtjeva za infrastrukturne kapacitete
1. Upravni odbor za teretni koridor određuje ili uspostavlja jedno zajedničko mjesto kojem podnositelji zahtjeva podnose svoje zahtjeve i dobivaju odgovore, na jedinstvenom mjestu i u okviru jedinstvenog postupka, za dodjelu željezničkog infrastrukturnog kapaciteta za teretne vlakove koji prelaze barem jednu granicu prometujući na teretnom koridoru (dalje u tekstu one-stop shop).
2. One-stop shop, kao sredstvo usklađivanja, također pruža osnovne informacije o dodjeli željezničkog infrastrukturnog kapaciteta, uključujući informacije iz članka 18. Isti prikazuje kapacitete željezničke infrastrukture raspoložive u vrijeme podnošenja zahtjeva i njihove značajke u skladu s unaprijed zadanim parametrima, poput brzine i, duljine vlaka, slobodnog profila i osovinskog opterećenja odobrenog za vlakove koji prometuju na teretnom koridoru.
3. One-stop shop također donosi odluku u pogledu podnositelja zahtjeva za unaprijed određene trase vlakova navedene u članku 14. stavku 3. te za rezervni kapacitet naveden u članku 14. stavku 5. On dodjeljuje kapacitete u skladu s pravilima za dodjelu kapaciteta iz Direktive 2001/14/EC. On bez odlaganja obavješćuje nadležne upravitelje infrastrukture o tim zahtjevima i donesenim odlukama.
4. Za svaki zahtjev za dodjelu željezničkog infrastrukturnog kapaciteta koji ne može biti ispunjen u skladu sa stavkom 3., one-stop shop prosljeđuje bez odlaganja zahtjeve za dodjelu infrastrukturnog kapaciteta nadležnim upraviteljima infrastrukture, te ako je to potrebno, tijelima za dodjelu iz članka 14. stavka 2. Direktive 2001/14/EC, koja su dužni donijeti odluku o tom zahtjevu u skladu s člankom 13. i poglavljem III. te Direktive te prenijeti tu odluku one-stop shopu na daljnju obradu.
5. Djelovanje one-stop shopa odvija se na transparentan i nediskriminirajući način. U tu svrhu vodi se registar koji je dostupan svim zainteresiranim strankama. On sadržava datume svih zahtjeva, nazive podnositelja zahtjeva, pojedinosti podnesene dokumentacije te događaje koji su se pojavili u međuvremenu. To djelovanje podložno je nadzoru regulatornih tijela u skladu s člankom 20.
Članak 14.
Dodjela kapaciteta teretnim vlakovima
1. Izvršni odbor određuje okvirna pravila za dodjelu željezničkog infrastrukturnog kapaciteta na teretnom koridoru u skladu s člankom 14. stavkom 1. Direktive 2001/14/EZ.
2. Upravni odbor ocjenjuje potrebu za kapacitetom koji se dodjeljuje teretnim vlakovima koji prometuju na teretnom koridoru vodeći računa o istraživanju tržišta prijevoza iz članka 9. stavka 3. ove Uredbe, zahtjevima za dodjelu željezničkog infrastrukturnog kapaciteta koji se odnosi na prošle i sadašnje vozne redove i okvirne sporazume.
3. Na temelju procjena iz stavka 2. ovog članka, upravitelji infrastrukture na teretnom koridoru zajednički određuju i organiziraju međunarodne unaprijed zadane trase za teretne vlakove u skladu s postupkom iz članka 15. Direktive 2001/14/EZ uvažavajući pritom potrebu za kapacitetima drugih vrsta prijevoza, uključujući putnički prijevoz. Oni poboljšavaju dužinu trajanja putovanja, učestalost, vremena polaska i odredišta te dionice pruga koje odgovaraju uslugama prijevoza robe u pogledu povećanja prijevoza robe teretnim vlakovima koji prometuju na teretnom koridoru. Te unaprijed određene trase objavljuju se najkasnije 3 mjeseca prije posljednjeg dana za primanje zahtjeva za dodjelu kapaciteta iz Priloga III. Direktivi 2001/14/EZ. Upravitelji infrastrukture na nekoliko teretnih koridora mogu, ako je to potrebno, uskladiti međunarodne unaprijed zadane trase nudeći kapacitet na teretnom koridoru.
4. Te unaprijed zadane trase najprije se dodjeljuju teretnim vlakovima koji prelaze barem jednu granicu.
5. Upravitelji infrastrukture zajedno određuju, ako je to opravdano tržišnom potrebom i ocjenom na način određen u stavku 2. ovog članka, rezervni kapacitet za međunarodne teretne vlakove koji prometuju na teretnom koridoru uvažavajući pritom potrebu za kapacitetom drugih vrsta prijevoza, uključujući prijevoz putnika te drže ovu rezervu na raspolaganju u okviru svojih konačnih voznih redova kako bi mogli brzo i učinkovito odgovoriti na ad-hoc zahtjeve za dodjelu kapaciteta iz članka 23. Direktive 2001/14/EZ. Ovaj kapacitet je rezerviran do određenog vremenskog roka prije njegovog zakazanog vremena u voznom redu kako odluči upravni odbor. Ovaj vremenski rok ne smije preći 60 dana.
6. Upravni odbor promiče koordinaciju pravila prvenstva vezanih za dodjelu kapaciteta na teretnom koridoru.
7. Upravitelj infrastrukture može uključiti u svoje uvjete naknadu za trase koje su dodijeljene, ali se u konačnici ne iskoriste. Visina ove naknade mora biti primjerena, odvraćajuća i učinkovita.
8. Osim u slučaju više sile, uključujući hitne i nepredviđene sigurnosno relevantne radove, trasa vlaka dodijeljena usluzi prijevoza robe na temelju ovog članka ne smije biti otkazana manje od dva mjeseca prije njegovog zakazanog vremena u voznom redu osim ako dotični podnositelj zahtjeva ne odobri takvo otkazivanje. U tom slučaju dotični upravitelj infrastrukture dužan je potruditi se predložiti podnositelju zahtjeva drugu trasu jednake kakvoće i pouzdanosti koji podnositelj zahtjeva ima pravo prihvatiti ili odbiti. Ova odredba ne dovodi u pitanje bilo koja prava koja podnositelj zahtjeva može imati na temelju sporazuma iz članka 19. stavka 1. Direktive 2001/14/EZ. U svakom slučaju, podnositelj zahtjeva može uputiti ovo pitanje regulatornom tijelu iz članka 20. ove Uredbe.
9. Upravni odbor teretnih koridora i savjetodavna skupina iz članka 8. stavka 7. određuju postupke za osiguranje najbolje moguće suradnje u pogledu dodjele kapaciteta upraviteljima infrastrukture, kako za zahtjeve iz članka 13. stavka 1. tako i za zahtjeve koje je zaprimio dotični upravitelj infrastrukture. Isti moraju voditi računa o pristupu terminalima.
10. U stavcima 4. i 9. ovog članka, upućivanja na upravitelja infrastrukture uključuju, kada je to relevantno, tijela za dodjelu kapaciteta iz članka 14. stavka 2. Direktive 2001/14/EZ.
Članak 15.
Ovlašteni podnositelji zahtjeva
Bez obzira na članak 16. stavak 1. Direktive 2001/14/EZ, podnositelji zahtjeva koji nisu željeznički prijevoznici ili međunarodna udruženja koja oni tvore, poput otpremnika, špeditera ili operatera kombiniranog prijevoza mogu zahtijevati međunarodne unaprijed zadane trase navedene u članku 14. stavku 3. te rezervne kapacitete navedene u članku 14. stavku 5. S ciljem korištenja takve trase za prijevoz robe na teretnom koridoru ovi podnositelji zahtjeva imenuju željezničkog prijevoznika za sklapanje ugovora s upraviteljem infrastrukture u skladu s člankom 10. stavkom 5. Direktive 91/440/EEZ.
Članak 16.
Upravljanje prometom
1. Upravni odbor teretnih koridora određuje postupke za koordinaciju upravljanja prometom na teretnom koridoru. Upravni odbori povezanih teretnih koridora pripremaju postupke za koordinaciju prometa na tim teretnim koridorima.
2. Upravitelj infrastrukture teretnih koridora te savjetodavna skupina iz članka 8. stavka 7. određuje postupke za osiguranje najbolje moguće koordinacije korištenja željezničke infrastrukture i terminala.
Članak 17.
Upravljanje prometom u slučaju smetnji
1. Upravni odbor usvaja zajedničke ciljeve za točnost i/ili smjernice za upravljanje prometom u slučaju smetnji u željezničkom prometu na teretnom koridoru.
2. Svaki dotični upravitelj infrastrukture dužan je sastaviti pravila prvenstva za upravljanje prometom za različite vrste prometa na dijelu teretnog koridora koji je pod njegovom nadležnošću, u skladu sa zajedničkim ciljevima i/ili smjernicama iz stavka 1. ovog članka. Ta pravila prvenstva objavljuju se u izvješću o mreži iz članka 3. Direktive 2001/14/EZ.
3. Načela za određivanje pravila prvenstva moraju osigurati da se trasa vlaka iz članka 14. stavaka 3. i 4., koja je dodijeljena teretnim vlakovima i usklađena s voznim redom, ne mijenja koliko god je to moguće. Načela uspostave pravila prvenstva usmjerena su na smanjivanje cjelokupnog vremena potrebnog za vraćanje u prvobitno stanje u pogledu potreba svih vrsta prijevoza. U tu svrhu, upravitelj infrastrukture može koordinirati upravljanje prometom za različite vrste prijevoza na više teretnih koridora.
Članak 18.
Informacije o uvjetima korištenja teretnih koridora
Upravni odbor sastavlja, redovito ažurira i objavljuje dokument koji sadrži:
(a)
sve informacije sadržane u nacionalnom izvješću o mreži vezane za teretne koridore, izrađene u skladu s postupkom određenim u članku 3. Direktive 2001/14/EZ;
(b)
popis i značajke terminala, posebno podatke vezane za uvjete i načine pristupa terminalima;
(c)
informacije vezane za postupke iz članaka 13. do 17. ove Uredbe; te
(d)
provedbeni plan.
Članak 19.
Kvaliteta usluga na teretnom koridoru
1. Upravni odbor teretnog koridora potiče usklađenost između voznih redova na teretnim koridorima, kako je određeno u članku 11. Direktive 2001/14/EZ.
2. Upravni odbor nadzire učinkovitost željezničkog prijevoza robe na teretnom koridoru te objavljuje rezultate tog nadzora jednom godišnje.
3. Upravni odbor organizira ispitivanje o zadovoljstvu korisnika na teretnom koridoru, te jednom godišnje objavljuje rezultate tog ispitivanja.
Članak 20.
Regulatorna tijela
1. Regulatorna tijela iz članka 30. Direktive 2001/14/EZ surađuju u nadzoru tržišnog natjecanja na željezničkom teretnom koridoru. Poglavito, ona osiguravaju nediskriminirajući pristup koridoru te djeluju kao tijela za žalbe iz članka 30. stavka 2. te Direktive. Ona razmjenjuju potrebne informacije dobivene od upravitelja infrastrukture i drugih relevantnih stranki.
2. Države članice, s ciljem uspostave slobodnog i pravednog tržišnog natjecanja na teretnom koridoru, dužne su pokušati uspostaviti usporedivu regulatornu razinu. Regulatorna tijela dužna su biti lako dostupna svim sudionicima tržišta, te donositi odluke neovisno i učinkovito.
3. U slučaju žalbe podnesene regulatornom tijelu od strane podnositelja zahtjeva u pogledu međunarodnih usluga prijevoza robe, ili u okviru samoinicijativne istrage koju je provelo regulatorno tijelo, to regulatorno tijelo savjetuje se s regulatornim tijelima svih drugih država članica kroz koje prolaze međunarodne trase vlaka za dotične teretne vlakove i zahtijeva sve potrebne informacije od njih prije donošenja svoje odluke.
4. Regulatorna tijela s kojima se obavlja savjetovanje iz stavka 3. dužna su dotičnom regulatornom tijelu pružiti sve informacije koje sama imaju pravo zahtijevati na temelju njihovog nacionalnog zakonodavstva. Te informacije mogu se koristiti isključivo u svrhu rješavanja žalbe ili istrage iz stavka 3.
5. Regulatorno tijelo koje zaprimi žalbu ili koje je pokrenulo samoinicijativnu istragu dužno je prenijeti sve relevantne informacije nadležnom regulatornom tijelu kako bi to tijelo moglo poduzeti mjere u pogledu dotičnih stranki.
6. Svi odgovarajući predstavnici upravitelja infrastrukture iz članka 15. stavka 1. Direktive 2001/14/EZ dužni su osigurati, bez odgode, davanje informacija potrebnih za rješavanje žalbe ili istrage iz stavka 3. ovog članka te onih koje zahtijeva regulatorno tijelo države članice u kojoj odgovarajući predstavnik ima poslovni nastan. Ovo regulatorno tijelo ovlašteno je prenijeti takve informacije u pogledu dotičnih međunarodnih trasa vlaka regulatornim tijelima navedenim u stavku 3. ovog članka.
POGLAVLJE V.
ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 21.
Odborski postupak
1. Komisiji pomaže odbor iz članka 11.a Direktive 91/440/EEZ.
2. Prilikom upućivanja na ovaj stavak, primjenjuju se članci 3. i 7. Odluke 1999/468/EZ, uzimajući u obzir odredbe njezinog članka 8.
3. Prilikom upućivanja na ovaj stavak, primjenjuju se članci 5. i 7. Odluke 1999/468/EZ, uzimajući u obzir odredbe njezinog članka 8.
Razdoblje utvrđeno u članku 5. stavku 6. Odluke 1999/468/EZ iznosi tri mjeseca.
Članak 22.
Praćenje provedbe
Svake dvije godine od vremena uspostave teretnih koridora, izvršni odbor iz članka 8. stavka 1. predstavlja Komisiji rezultate provedbenog plana za taj koridor. Komisija analizira te rezultate i obavješćuje Odbor iz članka 21. o svojoj analizi.
Članak 23.
Izvješće
Komisija redovito ispituje primjenu ove Uredbe. Ona podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću, prvi put 10. studenoga 2015., a nakon toga svake tri godine.
Članak 24.
Prijelazne mjere
Ova se Uredba ne primjenjuje na Republiku Cipar i Maltu dok god na njihovom državnom području ne postoji željeznički sustav.
Članak 25.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Strasbourgu 22. rujna 2010.