PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1034/2011
ze dne 17. října 2011
o dohledu nad provozní bezpečností uspořádání letového provozu (ATM) a letových navigačních služeb a o změně nařízení (EU) č. 691/2010
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (nařízení o poskytování služeb) (1), a zejména na článek 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 ze dne 10. března 2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi (nařízení o vzdušném prostoru) (2), a zejména na článek 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 ze dne 20. února 2008 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví, kterým se ruší směrnice Rady 91/670/EHS, nařízení (ES) č. 1592/2002 a směrnice 2004/36/ES (3), a zejména na článek 8b uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle nařízení (ES) č. 216/2008 má Komise za pomoci Evropské agentury pro bezpečnost letectví (dále jen „agentura“) přijmout příslušná prováděcí pravidla, která stanoví řadu předpisů o provozní bezpečnosti týkajících se zavedení efektivní funkce dohledu nad bezpečností uspořádání letového provozu (ATM). Podle článku 8b nařízení č. 216/2008 mají být tato prováděcí pravidla vytvořena na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (4). Toto nařízení vychází z nařízení Komise (ES) č. 1315/2007 ze dne 8. listopadu 2007 o dohledu nad bezpečností řízení letového provozu a změně nařízení (ES) č. 2096/2005 (5).
(2)
Je potřeba přesněji vymezit úlohu a funkce příslušných úřadů na základě ustanovení nařízení (ES) č. 216/2008, nařízení (ES) č. 549/2004, nařízení (ES) č. 550/2004 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 ze dne 10. března 2004 o interoperabilitě evropské sítě řízení letového provozu (nařízení o interoperabilitě) (6). Tato nařízení zahrnují požadavky týkající se provozní bezpečnosti letových navigačních služeb. Zatímco poskytovatelé nesou odpovědnost za bezpečné poskytování letových navigačních služeb, členské státy by prostřednictvím příslušných úřadů měly zajistit účinný dohled.
(3)
Toto nařízení by se nemělo vztahovat na vojenské činnosti a výcvik, jak je stanoveno v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 a čl. 1 odst. 2 písm. c) nařízení (ES) č. 216/2008.
(4)
Příslušné úřady by měly v souladu s tímto nařízením provádět regulační audity a hodnocení provozní bezpečnosti, které jsou součástí řádných inspekcí a hodnocení stanovených v nařízení (ES) č. 216/2008 a nařízení (ES) č. 550/2004.
(5)
Příslušné úřady by měly zvážit využití přístupu dohledu nad provozní bezpečností uplatněného v tomto nařízení i v jiných oblastech dohledu za účelem poskytnutí účinného a jednotného dozoru.
(6)
Funkční systémy, které umožňují uspořádání letového provozu, jsou využívány v rámci všech letových navigačních služeb i při uspořádání toku letového provozu (ATFM) a uspořádání vzdušného prostoru (ASM). Proto by jakékoli změny těchto funkčních systémů měly podléhat dohledu nad provozní bezpečností.
(7)
Příslušné úřady by měly přijmout veškerá nezbytná opatření v případě, že systém či část systému nesplňuje příslušné požadavky. V této souvislosti, a zejména v případě, kdy má být vydán příkaz k zajištění provozní bezpečnosti, by měl příslušný úřad zvážit vydání pokynů oznámeným subjektům, které se podílejí na vydávání prohlášení podle článku 5 nebo článku 6 nařízení (ES) č. 552/2004, aby vedly konkrétní šetření s ohledem na daný technický systém.
(8)
Každoroční podávání zpráv o dohledu nad provozní bezpečností příslušnými úřady by mělo přispět k transparentnosti a posílení účasti na dohledu nad provozní bezpečností. Tyto zprávy by měly být určeny Komisi, agentuře a členským státům, které tyto příslušné úřady jmenují či ustanoví. Dále by měly být tyto výroční zprávy o dohledu nad provozní bezpečností využívány v rámci regionální spolupráce, při standardizačních kontrolách podle nařízení (ES) č. 216/2008 a při mezinárodním monitorování dohledu nad provozní bezpečností. Do zpráv o příslušných opatřeních by měly být zahrnuty informace týkající se monitorování výkonnosti v oblasti provozní bezpečnosti, dodržování platných předpisů o provozní bezpečnosti organizacemi, nad nimiž je prováděn dohled, programu regulatorních auditů provozní bezpečnosti, hodnocení argumentů provozní bezpečnosti, změn funkčních systémů zaváděných organizacemi v souladu s postupy schválenými příslušným úřadem a příkazů k zajištění provozní bezpečnosti vydaných tímto úřadem.
(9)
Podle čl. 10 odst. 1 nařízení (ES) č. 216/2008 a čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 550/2004 by příslušné úřady měly navázat úzkou spolupráci, aby zajistily přiměřený dozor nad poskytovateli letových navigačních služeb, kteří poskytují služby v rámci vzdušného prostoru spadajícího pod pravomoc jiného členského státu než členského státu, který vydal osvědčení. Podle článku 15 nařízení (ES) č. 216/2008 by si příslušné úřady měly vyměňovat zejména vhodné informace o dohledu nad provozní bezpečností, pokud jde o jednotlivé organizace.
(10)
Agentura by měla dále vyhodnotit ustanovení tohoto nařízení, a to zejména ustanovení týkající se dohledu nad změnami v provozní bezpečnosti, a vydat stanovisko s ohledem na přizpůsobení takovýchto změn celkovému systémovému přístupu se zřetelem k začlenění těchto ustanovení do budoucí společné regulační struktury v oblasti provozní bezpečnosti civilního letectví a ke zkušenostem zúčastněných stran a příslušných úřadů. Cílem tohoto stanoviska agentury by mělo být také usnadnění provádění státního programu provozní bezpečnosti Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO) v rámci Unie a jako součást tohoto celkového systémového přístupu.
(11)
Bezpečné provádění některých funkcí sítě zřízených podle nařízení (ES) č. 551/2004 vyžaduje, aby subjekt, který se na nich podílí, podléhal určitým požadavkům na provozní bezpečnost. Tyto požadavky, jejichž cílem je zajistit, aby takový subjekt nebo organizace pracovaly bezpečným způsobem, jsou stanoveny v Komise (EU) č. 677/2011 ze dne 7. července 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro funkce sítě uspořádání letového provozu (ATM) a kterým se mění nařízení (EU) č. 691/2010 (7). Jedná se o organizační požadavky na provozní bezpečnost, které se velmi podobají obecným požadavkům stanoveným v prováděcím nařízení Komise (EU) č. 1035/2011 (8), avšak které jsou přizpůsobeny odpovědnosti v oblasti provozní bezpečnosti funkcí sítě. S cílem podpořit celkový systémový přístup k regulaci provozní bezpečnosti v oblasti civilního letectví je třeba, aby provádění těchto požadavků podléhalo dohledu, stejně jako podléhají dohledu poskytovatelé letových navigačních služeb.
(12)
Skupina na vysoké úrovni pro budoucí regulační rámec evropské letecké dopravy zdůraznila ve svém doporučení z července 2007 potřebu oddělit regulační dohled od poskytování služeb nebo funkcí. V souladu s touto zásadou stanoví článek 6 nařízení (ES) č. 551/2004, že subjekt jmenovaný vykonáváním funkcí sítě musí podléhat příslušným opatřením zajišťujícím dohled. Vzhledem k tomu, že agentura již vykonává funkci nezávislý dohled nad provozní bezpečností celoevropských poskytovatelů ATM/ANS v souladu s článkem 22a nařízení (ES) č. 216/2008, bylo by plně v souladu s evropskou politikou provozní bezpečnosti letectví, kdyby jí byla svěřena podpora Komise při výkonu stejných úkolů týkajících se evropských funkcí sítě.
(13)
Nařízení (ES) č. 1315/2007 by proto mělo být zrušeno.
(14)
Nařízení Komise (EU) č. 691/2010 ze dne 29. července 2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě a mění nařízení (ES) č. 2096/2005 (9), by mělo být změněno s cílem přizpůsobit je tomuto nařízení.
(15)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Tímto nařízením se stanoví požadavky vztahující se na výkon funkce dohledu nad provozní bezpečností příslušnými úřady, pokud jde o letové navigační služby, uspořádání toku letového provozu (ATFM) a uspořádání vzdušného prostoru (ASM) pro všeobecný letový provoz a další funkce sítě.
2. Toto nařízení se vztahuje na činnosti příslušných úřadů a kvalifikovaných subjektů, které jednají jejich jménem, pokud jde o dohled nad provozní bezpečností letových navigačních služeb, ATFM, ASM a dalších funkcí sítě.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené v článku 2 nařízení (ES) č. 549/2004 a v článku 3 nařízení (ES) č. 216/2008. Definice „osvědčení“ v čl. 2 bodu 15 nařízení (ES) č. 549/2004 se však nepoužije.
Rovněž se použijí tyto definice:
1)
„nápravným opatřením“ se rozumí opatření k odstranění příčiny zjištěné neshody;
2)
„funkčním systémem“ se rozumí kombinace systémů, postupů a lidských zdrojů uspořádaných tak, aby vykonávaly v rámci ATM určitou funkci;
3)
„manažerem struktury vzdušného prostoru“ se rozumí nezávislý a odborně příslušný subjekt pověřený podle čl. 6 odst. 2 nebo odst. 6 nařízení (ES) č. 551/2004 za účelem plnění povinností stanovených v uvedeném článku a v tomto nařízení;
4)
„funkcemi sítě“ se rozumí zvláštní funkce uvedené v článku 6 nařízení (ES) č. 551/2004;
5)
„organizací“ se rozumí buď poskytovatel letových navigačních služeb, nebo subjekt poskytující ATFM či ASM nebo další funkce sítě;
6)
„procesem“ se rozumí soubor vzájemně souvisejících nebo vzájemně působících činností, které přeměňují vstupy na výstupy;
7)
„argumentem provozní bezpečnosti“ se rozumí prokázání a důkaz, že navrhovaná změna funkčního systému může být zavedena na základě cílů nebo norem stanovených stávajícím regulativním rámcem v souladu s regulatorními požadavky na provozní bezpečnost;
8)
„příkazem k zajištění provozní bezpečnosti“ se rozumí dokument vydaný či přijatý příslušným úřadem, kterým se nařizuje provést ve funkčním systému opatření k obnovení provozní bezpečnosti v případě, že se prokáže, že by jinak mohla být snížena provozní bezpečnost letectví;
9)
„cílem provozní bezpečnosti“ se rozumí kvalitativní nebo kvantitativní údaj, který stanovuje nejvyšší frekvenci nebo pravděpodobnost, s níž lze očekávat výskyt rizika;
10)
„regulatorním auditem provozní bezpečnosti“ se rozumí systematické a nezávislé zkoumání prováděné příslušným úřadem nebo z jeho pověření, aby se určilo, zda celá opatření nebo jejich části související s provozní bezpečností, pokud jde o procesy a jejich výsledky, výrobky či služby, splňují požadavky na opatření související s provozní bezpečností a zda jsou účinně zaváděna a jsou vhodná k dosažení očekávaných výsledků;
11)
„regulatorními požadavky na provozní bezpečnost“ se rozumí požadavky stanovené Evropskou unií nebo vnitrostátními předpisy pro poskytování letových navigačních služeb nebo funkcí ATFM a ASM nebo jiných funkcí sítě, pokud jde o technickou a provozní způsobilost a vhodnost poskytovat tyto služby a funkce, řízení jejich provozní bezpečnosti, ale i systémy, jejich části a postupy s nimi spojené;
12)
„požadavkem na provozní bezpečnost“ se rozumí prostředek pro omezení rizik, určený strategií omezování rizik, který dosahuje určitého cíle provozní bezpečnosti, včetně požadavků organizačních, provozních, procedurálních, funkčních, výkonnostních a požadavků na vzájemnou operační součinnost (interoperabilitu) nebo parametrů prostředí;
13)
„ověřováním“ se rozumí potvrzení prostřednictvím předložení objektivních důkazů, že specifikované požadavky byly splněny;
14)
„celoevropskými ATM/ANS“ se rozumí činnost, která je navržena a zřízena pro uživatele ve většině členských států nebo ve všech členských státech a která může rovněž překračovat vzdušný prostor území, na které se vztahuje Smlouva.
Článek 3
Příslušné úřady pro dohled
Pro účely tohoto nařízení, a aniž je dotčeno vzájemné uznávání osvědčení poskytovatele letových navigačních služeb podle čl. 7 odst. 8 nařízení (ES) č. 550/2004 a článek 11 nařízení (ES) č. 216/2008, se příslušnými úřady pro dohled rozumí:
a)
v případě organizací, jejichž hlavní místo činnosti a případně též sídlo se nachází v členském státě, na jehož území poskytují letové navigační služby, vnitrostátní dozorový orgán jmenovaný nebo zřízený tímto členským státem;
b)
v případě organizací, u kterých byla odpovědnost za dohled nad provozní bezpečností podle dohod uzavřených mezi členskými státy v souladu s článkem 2 nařízení (ES) č. 550/2004 udělena odlišně od písmene a), příslušné úřady jmenované podle těchto dohod, přičemž tyto dohody musí být v souladu s požadavky čl. 2 odst. 3 až 6 nařízení (ES) č. 550/2004;
c)
v případě organizací poskytujících ATM či letové navigační služby ve vzdušném prostoru území, na něž se vztahuje Smlouva a jejichž hlavní místo činnosti a případně též sídlo se nachází mimo území podléhajícího ustanovením Smlouvy, Evropská agentura pro bezpečnost letectví (dále jen „agentura“);
d)
v případě organizací poskytujících celoevropské ATM/ANS a v případě veškerých ostatních funkcí sítě ve vzdušném prostoru území, na které se vztahuje Smlouva, agentura.
Článek 4
Funkce dohledu nad provozní bezpečností
1. Příslušné úřady vykonávají dohled nad provozní bezpečností jako součást dozoru nad plněním požadavků platných pro letové navigační služby i pro ATFM, ASM a další funkce sítě za účelem sledování bezpečného poskytování těchto činností a ověření, zda jsou dodržovány příslušné regulatorní požadavky na provozní bezpečnost a všechna opatření k jejich zavedení.
2. Při uzavírání dohody o dozoru nad organizacemi působícími ve funkčních blocích vzdušného prostoru, které zahrnují vzdušný prostor, jenž spadá do pravomoci více než jednoho členského státu, nebo v případě přeshraničního poskytování služeb dotyčné členské státy určí a udělí odpovědnost za dohled nad provozní bezpečností, aby bylo zajištěno, že:
a)
je jednoznačně stanovena odpovědnost za splnění každého ustanovení tohoto nařízení;
b)
členské státy mají přehled o mechanismech výkonu dohledu nad provozní bezpečností a o jejich výsledcích;
c)
je zajištěna výměna příslušných informací mezi úřadem/úřady pro dohled a úřadem pro vydávání osvědčení.
Členské státy pravidelně přezkoumávají dohodu a její praktické provádění, a to zejména s ohledem na dosahovanou výkonnost v oblasti provozní bezpečnosti.
3. Při uzavírání dohod o dozoru nad organizacemi působícími ve funkčních blocích vzdušného prostoru nebo v přeshraničních činnostech, ve kterých je agentura příslušným úřadem pro alespoň jednu z organizací v souladu s čl. 3 písm. b), dotčené členské státy spolupracují s agenturou, aby se zajistilo splnění odst. 2 písm. a), b) a c).
Článek 5
Sledování výkonnosti v oblasti provozní bezpečnosti
1. Příslušné úřady pravidelně sledují a hodnotí dosahované úrovně provozní bezpečnosti, aby zjistily, zda splňují regulatorní požadavky na provozní bezpečnost platné pro bloky vzdušného prostoru, které spadají do jejich pravomoci.
2. Příslušné úřady využijí výsledků sledování provozní bezpečnosti zejména pro určování oblastí, ve kterých je nezbytnou prioritou ověřování dodržování regulatorních požadavků na provozní bezpečnost.
Článek 6
Ověřování dodržování regulatorních požadavků na provozní bezpečnost
1. Příslušné úřady stanoví proces s cílem ověřit:
a)
dodržování příslušných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost před vydáním či obnovením platnosti osvědčení nezbytného pro poskytování letových navigačních služeb, včetně podmínek souvisejících s provozní bezpečností, které jsou s ním spojeny;
b)
plnění veškerých povinností souvisejících s provozní bezpečností uvedených v ustanovujícím aktu vydaném v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 550/2004;
c)
trvalé dodržování příslušných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost organizacemi;
d)
provádění cílů provozní bezpečnosti, požadavků na provozní bezpečnost a dalších podmínek souvisejících s provozní bezpečností uvedených v:
i)
prohlášeních o ověřování systémů, včetně všech příslušných prohlášení o shodě či vhodnosti pro použití částí systémů, vydaných v souladu s nařízením (ES) č. 552/2004,
ii)
postupech pro posouzení a omezování rizik stanovených na základě regulatorních požadavků na provozní bezpečnost platných pro letové navigační služby, ATFM, ASM a manažera struktury vzdušného prostoru;
e)
provádění příkazů k zajištění provozní bezpečnosti.
2. Proces uvedený v odstavci 1:
a)
je založen na dokumentovaných postupech;
b)
je podložen dokumentací zvláště určenou jako návod pro personál provádějící dohled nad provozní bezpečností se zřetelem k výkonu jeho funkce;
c)
poskytuje dotyčné organizaci informace o výsledcích činností dohledu nad provozní bezpečností;
d)
je založen na regulatorních auditech provozní bezpečnosti a hodnoceních prováděných v souladu s články 7, 9 a 10;
e)
poskytuje příslušným úřadům důkazy potřebné pro další postup, včetně opatření stanovených v článku 9 nařízení (ES) č. 549/2004, v čl. 7 odst. 7 nařízení (ES) č. 550/2004 a v článcích 10, 25 a 68 nařízení (ES) č. 216/2008, v situacích, kdy regulatorní požadavky na provozní bezpečnost nejsou dodržovány.
Článek 7
Regulatorní audity provozní bezpečnosti
1. Příslušné úřady nebo kvalifikované subjekty pověřené těmito úřady provádí regulatorní audity provozní bezpečnosti.
2. Regulatorní audity provozní bezpečnosti uvedené v odstavci 1:
a)
poskytují příslušným úřadům důkazy o dodržování příslušných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost a opatření k provádění tím, že zhodnotí potřebu zlepšení nebo nápravného opatření;
b)
jsou nezávislé na činnostech vnitřního auditu prováděných dotyčnou organizací jako součást jejích systémů řízení provozní bezpečnosti nebo kvality;
c)
jsou prováděny auditory oprávněnými v souladu s požadavky uvedenými v článku 12;
d)
vztahují se na opatření k provádění jako celek nebo na jejich části a na procesy, výrobky či služby;
e)
určují, zda:
i)
opatření k provádění jsou v souladu s regulatorními požadavky na provozní bezpečnost,
ii)
provedené činnosti jsou v souladu s opatřeními k provádění,
iii)
výsledky uskutečněných činností se shodují s výsledky očekávanými na základě opatření k provádění;
f)
vedou k nápravě jakýchkoli zjištěných neshod v souladu s článkem 8.
3. Příslušné úřady v rámci programu inspekcí stanoveného v článku 8 prováděcího nařízení (EU) č. 1035/2011 sestaví a minimálně jednou za rok aktualizují program regulatorních auditů provozní bezpečnosti tak, aby:
a)
se tento program vztahoval na všechny oblasti, které se mohou týkat provozní bezpečnosti, se zaměřením na oblasti, ve kterých byly zjištěny problémy;
b)
se tento program týkal všech organizací, služeb a funkcí sítě působících pod dohledem příslušných úřadů;
c)
se zajistilo provádění auditů způsobem odpovídajícím úrovni rizika, které je spojeno s činnostmi organizací;
d)
se zajistilo provádění dostatečného počtu auditů po dobu dvou let k ověření dodržování příslušných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost všemi organizacemi ve všech relevantních oblastech funkčního systému;
e)
se zajistila následná činnost provedení nápravných opatření.
4. Příslušné úřady mohou podle potřeby rozhodnout o změně rozsahu naplánovaných auditů a o provedení dalších auditů.
5. Příslušné úřady rozhodnou o tom, která opatření, prvky, služby, funkce, výrobky, fyzická místa a činnosti mají být předmětem auditu v určeném časovém rámci.
6. Pozorování z auditů a zjištěné neshody se dokumentují. Zjištěné neshody jsou podloženy důkazy a identifikovány z hlediska příslušných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost a souvisejících opatření k provádění, vůči nimž byl audit proveden.
7. Vyhotoví se zpráva z auditu, včetně podrobností o nesouladu.
Článek 8
Nápravná opatření
1. Příslušné úřady informují o zjištěních z auditu auditované organizace a zároveň vyžádají nápravná opatření k vyřešení zjištěných neshod, aniž je dotčeno jakékoli další opatření vyžadované platnými regulatorními požadavky na provozní bezpečnost.
2. Auditované organizace určí nápravná opatření, jež uznají za vhodná pro odstranění nesouladu, a časový rámec pro jejich realizaci.
3. Příslušné úřady posoudí nápravná opatření a způsob realizace stanovený auditovanými organizacemi a schválí je, pokud závěrem posouzení je, že jsou vhodná k odstranění nesouladu.
4. Auditované organizace zahájí nápravná opatření schválená příslušnými úřady. Tato nápravná opatření a následný proces se ukončí ve lhůtě schválené příslušnými úřady.
Článek 9
Dohled nad provozní bezpečností změn funkčních systémů
1. Při rozhodování o zavádění změn svých funkčních systémů týkajících se provozní bezpečnosti využívají organizace pouze postupů schválených dotčeným příslušným úřadem. V případě poskytovatelů letových provozních služeb a poskytovatelů komunikačních, navigačních nebo přehledových služeb dotčený příslušný úřad schválí tyto postupy v rámci prováděcího nařízení (EU) č. 1035/2011.
2. Organizace uvědomí dotčený příslušný úřad o všech plánovaných změnách týkajících se provozní bezpečnosti. Příslušné úřady pro tyto účely zavedou vhodné správní postupy v souladu s vnitrostátním právem.
3. Pokud se nepoužije článek 10, mohou organizace zavést oznámené změny na základě postupů stanovených v odstavci 1 tohoto článku.
Článek 10
Postupy hodnocení navrhovaných změn
1. Příslušné úřady hodnotí argumenty provozní bezpečnosti spojené s novými funkčními systémy nebo změnami stávajících funkčních systémů navrhovanými organizací, pokud:
a)
je při posuzování závažnosti prováděném v souladu s bodem 3.2.4 přílohy II prováděcího nařízení (EU) č. 1035/2011 stanovena kategorie závažnosti 1 nebo kategorie závažnosti 2, pokud jde o možné následky zjištěných nebezpečí, nebo
b)
zavedení těchto změn vyžaduje nové letecké normy.
Pokud příslušný úřady stanoví, že je třeba provést hodnocení v jiných situacích než těch, které jsou uvedeny v písmenech a) a b), oznámí organizaci, že provedou hodnocení provozní bezpečnosti oznámené změny.
2. Hodnocení se provádí způsobem odpovídajícím úrovni rizika, které představuje nový funkční systém nebo navrhované změny stávajících funkčních systémů.
Hodnocení:
a)
se provedou s použitím dokumentovaných postupů;
b)
jsou podložena dokumentací zvláště určenou jako návod pro personál provádějící dohled nad provozní bezpečností se zřetelem k výkonu jeho funkce;
c)
zváží cíle provozní bezpečnosti, požadavky na provozní bezpečnost a další podmínky provozní bezpečnosti související se zvažovanou změnou, které byly stanoveny v:
i)
prohlášeních o ověřování systémů uvedených v článku 6 nařízení (ES) č. 552/2004,
ii)
prohlášeních o shodě nebo vhodnosti pro použití částí systémů uvedených v článku 5 nařízení (ES) č. 552/2004 nebo
iii)
dokumentaci posouzení a omezování rizik, jež byla vyhotovena na základě platných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost;
d)
případně stanoví další podmínky provozní bezpečnosti související se zaváděním změny;
e)
posoudí přijatelnost předložených argumentů provozní bezpečnosti, přičemž se zohlední:
i)
identifikace nebezpečí,
ii)
důslednost v přiřazování kategorií závažnosti,
iii)
platnost cílů provozní bezpečnosti,
iv)
platnost, účinnost a proveditelnost požadavků na provozní bezpečnost a ostatních určených podmínek provozní bezpečnosti,
v)
důkaz o tom, že cíle provozní bezpečnosti, bezpečnostní požadavky na provozní bezpečnost a ostatní podmínky provozní bezpečnosti jsou soustavně plněny,
vi)
důkaz o tom, že proces použitý k vytvoření argumentů bezpečnosti splňuje regulatorní požadavky na provozní bezpečnost;
f)
ověří postupy používané organizacemi k vytvoření argumentů provozní bezpečnosti v souvislosti se zaváděním nového funkčního systému či zvažovanými změnami stávajících funkčních systémů;
g)
zjistí, zda je nezbytné ověřit soustavné dodržování předpisů;
h)
zahrnují veškerou nezbytnou součinnost s úřady odpovědnými za dohled nad provozní bezpečností letové způsobilosti a letového provozu;
i)
obsahují oznámení o schválení zvažovaných změn s případnými podmínkami, či o jejich neschválení podložené odůvodněním.
3. Zavedení změn, které jsou předmětem daného hodnocení, do praxe musí být schváleno příslušnými úřady.
Článek 11
Kvalifikované subjekty
1. V případě, že se příslušný úřad rozhodne přenést na kvalifikovaný subjekt pravomoc k provádění regulatorních auditů provozní bezpečnosti či hodnocení v souladu s tímto nařízením, zajistí, aby kritéria používaná pro výběr subjektu ze subjektů kvalifikovaných podle článku 3 nařízení (ES) č. 550/2004 a článku 13 nařízení (ES) č. 216/2008 zahrnovala následující skutečnosti:
a)
kvalifikovaný subjekt má předchozí zkušenost s hodnocením provozní bezpečnosti u subjektů v letectví;
b)
kvalifikovaný subjekt se zároveň neúčastní vnitřních činností v systémech řízení provozní bezpečnosti nebo kvality dotyčné organizace;
c)
veškerý personál, který se účastní provádění regulatorních auditů provozní bezpečnosti či hodnocení, je dostatečně vyškolen a kvalifikován a splňuje kvalifikační kritéria stanovená v čl. 12 odst. 3 tohoto nařízení.
2. Kvalifikovaný subjekt vyjádří souhlas s tím, že může být předmětem auditu prováděného příslušným úřadem nebo jakoukoliv organizací tímto úřadem pověřenou.
3. Příslušné úřady vedou záznam o kvalifikovaných subjektech pověřených tím, aby jejich jménem prováděly regulatorní audity provozní bezpečnosti či hodnocení. V těchto záznamech je dokumentováno plnění požadavků uvedených v odstavci 1.
Článek 12
Způsobilost pro vykonávání dohledu nad provozní bezpečností
1. Členské státy a Komise zajistí, aby příslušné úřady měly způsobilost nezbytnou k zajištění dohledu nad provozní bezpečností nad organizacemi působícími pod jejich dohledem, včetně dostatečných finančních zdrojů pro provedení opatření stanovených v tomto nařízení.
2. Příslušné úřady vyhotoví a každé dva roky aktualizují posouzení lidských zdrojů potřebných pro výkon funkcí dohledu nad provozní bezpečností, založené na analýze procesů požadovaných tímto nařízením a jejich uplatňování.
3. Příslušné úřady zajistí, aby všechny osoby, které se podílejí na činnostech dohledu nad provozní bezpečností, byly způsobilé vykonávat požadovanou funkci. V tomto ohledu příslušné úřady:
a)
definují a dokumentují vzdělání, výcvik, technické a provozní znalosti, zkušenosti a kvalifikace týkající se povinností v každé funkci účastnící se dohledu nad provozní bezpečností v rámci jejich struktury;
b)
zajistí zvláštní školení pro osoby, které se podílejí na činnostech spočívajících v zajišťování dohledu nad provozní bezpečností v rámci jejich struktury;
c)
zajistí, aby personál určený k provádění regulatorních auditů provozní bezpečnosti, včetně auditujícího personálu z kvalifikovaných subjektů, splňoval specifická kvalifikační kritéria definovaná příslušným úřadem. Tato kritéria musí zahrnovat:
i)
znalosti a pochopení požadavků souvisejících s letovými navigačními službami, ATFM, ASM a dalšími funkcemi sítě, vůči nimž mohou být provedeny,
ii)
používání metod hodnocení,
iii)
schopnosti vyžadované pro vedení auditu,
iv)
prokázání způsobilosti auditorů hodnocením nebo jiným přijatelným způsobem.
Článek 13
Příkazy k zajištění provozní bezpečnosti
1. Příslušné úřady vydají příkaz k zajištění provozní bezpečnosti, pokud ve funkčním systému zjistily nebezpečný stav, jenž vyžaduje okamžité přijetí opatření.
2. Příkazy k zajištění provozní bezpečnosti jsou předán dotčeným organizacím a obsahují přinejmenším tyto informace:
a)
identifikaci nebezpečného stavu;
b)
identifikaci dotčeného funkčního systému;
c)
požadovaná opatření a jejich zdůvodnění;
d)
termín, dokdy mají požadovaná opatření zajistit soulad s daným příkazem k zajištění provozní bezpečnosti;
e)
datum jeho vstupu v platnost.
3. Příslušné úřady předají kopii příkazu k zajištění provozní bezpečnosti agentuře a dalším příslušným úřadům, a to zejména těm, které se účastní dohledu nad provozní bezpečností dotčeného funkčního systému, a též Komisi.
4. Příslušné úřady ověří plnění platných příkazů k zajištění provozní bezpečnosti.
Článek 14
Záznamy o dohledu nad provozní bezpečností
Příslušné úřady vedou příslušné záznamy vztahující se k procesu dohledu nad provozní bezpečností, včetně zpráv ze všech regulatorních auditů provozní bezpečnosti a ostatních záznamů vztahujících se k provozní bezpečnosti, které se týkají osvědčení, určení, dohledu nad provozní bezpečností změn, příkazů k zajištění provozní bezpečnosti a využití kvalifikovaných subjektů, a udržují k nim přístup.
Článek 15
Hlášení o dohledu nad provozní bezpečností
1. Příslušné úřady každoročně vyhotoví zprávu o dohledu nad provozní bezpečností o opatřeních přijatých na základě tohoto nařízení. Výroční zpráva o dohledu nad provozní bezpečností rovněž obsahuje informace týkající se následujících skutečností:
a)
organizační struktury a postupů příslušného úřadu;
b)
vzdušného prostoru spadajícího pod pravomoc členského státu, který zřídil či jmenoval příslušný úřad a organizace podléhající dohledu tohoto příslušného úřadu;
c)
kvalifikovaných subjektů pověřených prováděním regulatorních auditů provozní bezpečnosti;
d)
stávající výše prostředků tohoto příslušného úřadu;
e)
veškerých problémů týkajících se provozní bezpečnosti identifikovaných v rámci procesů dohledu nad provozní bezpečností řízených příslušným úřadem.
2. Členské státy využijí zpráv vyhotovených jejich příslušnými úřady při předkládání svých výročních zpráv pro Komisi, jak je stanoveno v článku 12 nařízení (ES) č. 549/2004.
Výroční zprávy o dohledu nad provozní bezpečností se zpřístupní dotčeným členským státům v případě funkčních bloků vzdušného prostoru, agentuře a v rámci programů či činností prováděných na základě uzavřených mezinárodních dohod, jejichž cílem je sledovat či auditovat provádění dohledu nad provozní bezpečností letových navigačních služeb, ATFM, ASM a ostatních funkcí sítě.
Článek 16
Výměna informací mezi příslušnými úřady
Příslušné úřady naváží úzkou spolupráci v souladu s články 10 a 15 nařízení (ES) č. 216/2008 a čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 550/2004 a uskutečňují výměnu veškerých vhodných informací k zajištění dohledu nad provozní bezpečností nad všemi organizacemi poskytujícími přeshraniční služby či vykonávající funkce přeshraničního charakteru.
Článek 17
Přechodná ustanovení
1. Činnosti zahájené na základě nařízení Komise (ES) č. 1315/2007 před vstupem tohoto nařízení v platnost jsou prováděny v souladu s tímto nařízení.
2. Úřad členského státu, který nese odpovědnost za dohled nad provozní bezpečností organizací, pro něž je v souladu s článkem 3 příslušným úřadem agentura, přenese 12 měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost funkci dohledu nad provozní bezpečností těchto organizací na agenturu, s výjimkou dohledu nad provozní bezpečností manažera struktury vzdušného prostoru, kde se případné přenesení na Komisi podporovanou agenturou uskuteční v den vstupu tohoto nařízení v platnost.
Článek 18
Zrušení
Nařízení (ES) č. 1315/2007 se zrušuje.
Článek 19
Změny nařízení Komise (EU) č. 691/2010
Bod 1.1 písm. e) přílohy IV nařízení (EU) č. 691/2010 se nahrazuje tímto:
„e)
zprávy o bezpečnosti Národní bezpečnostní asociace (NSA - „National Safety Association“) uvedené v článku 7, 8 a 14 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1034/2011 (10) a také zprávy NSA o řešení zjištěných bezpečnostních nedostatků, které jsou předmětem plánů nápravných opatření;
Článek 20
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. října 2011.
32011R1034
L 271/15
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1034/2011
od 17. listopada 2011.
o nadzoru sigurnosti u upravljanju zračnim prometom i uslugama u zračnoj plovidbi i o izmjeni Uredbe (EU) br. 691/2010
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 550/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o pružanju usluga u zračnoj plovidbi u jedinstvenom europskom nebu („Uredba o pružanju usluga”) (1), a posebno njezin članak 4.,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 551/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o organizaciji i korištenju zračnog prostora u jedinstvenom europskom nebu („Uredba o zračnom prostoru”) (2), a posebno njezin članak 6.,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. veljače 2008. o zajedničkim pravilima u području civilnog zrakoplovstva i osnivanju Europske agencije za sigurnost zračnog prometa i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 91/670/EEZ, Uredbe (EZ) br. 1592/2002 i Direktive 2004/36/EZ (3), a posebno njezin članak 8.b,
budući da:
(1)
Uredbom (EZ) br. 216/2008 zahtijeva se da Komisija uz pomoć Europske agencije za sigurnost zračnog prometa („Agencija”) donese relevantna provedbena pravila, kako bi se osigurao skup regulatornih zahtjeva sigurnosti za provedbu učinkovite funkcije nadzora sigurnosti u upravljanju zračnim prometom (ATM). Člankom 8.b Uredbe (EZ) br. 216/2008 zahtijeva se da se ta provedbena pravila razviju na temelju propisa donesenih u skladu s člankom 5. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 549/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o utvrđivanju okvira za stvaranje jedinstvenog europskog neba („Okvirna uredba’) (4). Ova se Uredba temelji na Uredbi Komisije (EZ) br. 1315/2007 od 8. studenoga 2007. o nadzoru sigurnosti u upravljanju zračnim prometom i izmjeni Uredbe (EZ) br. 2096/2005 (5).
(2)
Postoji potreba za daljnjim utvrđivanjem uloge i funkcija nadležnih tijela na temelju odredaba uredaba (EZ) br. 216/2008, (EZ) br. 549/2004, (EZ) br. 550/2004 i (EZ) br. 552/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o interoperabilnosti Europske mreže za upravljanje zračnim prometom („Uredba o interoperabilnosti”) (6). Ove uredbe uključuju zahtjeve u vezi sa sigurnošću usluga u zračnoj plovidbi. Dok su pružatelji usluga odgovorni za sigurno pružanje usluga u zračnoj plovidbi, države članice bi putem nadležnih tijela trebale osigurati učinkoviti nadzor.
(3)
Ovom Uredbom ne bi trebale biti obuhvaćene vojne operacije i osposobljavanje, kako je predviđeno člankom 1. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 549/2004 i člankom 1. stavkom 2. točkom (c) Uredbe (EZ) br. 216/2008.
(4)
Nadležna bi tijela trebala provoditi regulatorne revizije i preglede sigurnosti u skladu s ovom Uredbom, kao dio odgovarajućih inspekcijskih pregleda i nadzora koji se zahtijevaju uredbama (EZ) br. 216/2008 i (EZ) br. 550/2004.
(5)
Nadležna bi tijela trebala razmotriti mogućnost primjene pristupa nadzoru sigurnosti iz ove Uredbe, prema potrebi, i u drugim područjima nadzora kako bi postigli učinkovit i koherentan nadzor.
(6)
Usluge u zračnoj plovidbi, kao i upravljanje protokom zračnog prometa (ATFM - Air Traffic Flow Management) i upravljanje zračnim prostorom (ASM - Airspace Management) upotrebljavaju funkcionalne sustave koji omogućuju upravljanje zračnim prometom. Stoga bi bilo kakve promjene u funkcionalnim sustavima trebale podlijegati nadzoru sigurnosti.
(7)
Nadležna bi tijela trebala poduzeti sve potrebne mjere, ako sustav ili sastavni dio sustava nije u skladu s relevantnim zahtjevima. U tom smislu, a posebno kada se mora izdati direktiva o sigurnosti, nadležno bi tijelo trebalo razmotriti davanje upute prijavljenom tijelu uključenom u izdavanje Deklaracije iz članka 5. ili 6. Uredbe (EZ) br. 552/2004 da provede posebnu istragu u vezi s tim tehničkim sustavom.
(8)
Godišnja izvješća nadležnih tijela o nadzoru sigurnosti trebala bi doprinijeti transparentnosti i odgovornosti nadzora sigurnosti. Ta bi izvješća trebalo upućivati Komisiji, Agenciji i državi članici koja imenuje ili uspostavlja nadležno tijelo. Nadalje, godišnja izvješća o nadzoru sigurnosti trebala bi se upotrebljavati u okviru regionalne suradnje, inspekcijskih pregleda standardizacije u skladu s Uredbom (EZ) br. 216/2008 i međunarodnog praćenja nadzora sigurnosti. Sadržaj izvješća trebao bi uključivati relevantne informacije u pogledu praćenja performanse sigurnosti, usklađenosti nadziranih organizacija s važećim regulatornim zahtjevima sigurnosti, plana regulatornih revizija sigurnosti, pregleda obrazloženja o sigurnosti te promjena funkcionalnih sustava koje su provele nadzirane organizacije u skladu s postupcima koje je prihvatilo nadležno tijelo i s direktivom o sigurnosti koju je takvo tijelo izdalo.
(9)
U skladu s člankom 10. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 216/2008 i člankom 2. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 550/2004, nadležna bi tijela trebala sklopiti odgovarajuće dogovore za blisku međusobnu suradnju, kako bi osigurala odgovarajući nadzor nad pružateljima usluga u zračnoj plovidbi koji pružaju usluge povezane sa zračnim prostorom pod nadležnošću države članice različite od države članice koja je izdala svjedodžbu. U skladu s člankom 15. Uredbe (EZ) br. 216/2008, nadležna tijela moraju posebno razmjenjivati odgovarajuće informacije o nadzoru sigurnosti organizacija.
(10)
Agencija bi trebala dodatno ocijeniti odredbe ove Uredbe, posebno one koje se odnose na nadzor sigurnosti nad promjenama, i izdati mišljenje o prilagodbi takvih promjena cjelovitom sustavnom pristup, uzimajući u obzir uključivanje tih odredaba u buduću zajedničku regulatornu strukturu za sigurnost civilnog zračnog prometa te iskustva interesnih skupina i nadležnih tijela. Daljnji cilj mišljenja koje izdaje Agencija trebao bi biti olakšavanje provedbe Nacionalnog programa sigurnosti (SSP - State Safety Programme) Međunarodne organizacije civilnog zrakoplovstva unutar Unije, kao dijela ovog cjelovitog sustavnog pristupa.
(11)
Sigurno izvođenje nekih mrežnih funkcija uspostavljenih u skladu s Uredbom (EZ) br. 551/2004 zahtijeva da uključeni subjekt ispunjava određene zahtjeve u vezi sa sigurnošću. Ti zahtjevi, čiji je cilj osiguravanje da takav subjekt ili organizacija djeluje na siguran način, utvrđeni su u Uredbi Komisije (EU) br. 677/2011 od 7. srpnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu mrežnih funkcija za upravljanje zračnim prometom (ATM) i izmjeni Uredbe (EU) br. 691/2010 (7). To su zahtjevi sigurnosti za organizacije koji su vrlo slični općim zahtjevima utvrđenim u Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 1035/2011 (8), ali prilagođeni odgovornostima koje mrežne funkcije imaju za sigurnost. Kako bi se podržao cjeloviti sustavni pristup reguliranju sigurnosti u području civilnog zrakoplovstva, ispunjavanje ovih zahtjeva mora se nadzirati na isti način na koji se nadziru pružatelji usluga u zračnoj plovidbi.
(12)
U svojim preporukama iz srpnja 2007., Skupina na visokoj razini za budućnost europskog zrakoplovnog zakonodavnog okvira istaknula je potrebu za odvajanjem regulatornog nadzora od pružanja usluga ili funkcija. U skladu s ovim načelom, člankom 6. Uredbe (EZ) br. 551/2004 predviđa se da subjekt koji je imenovan za obavljanje mrežnih funkcija mora podlijegati odgovarajućem nadzoru. Budući da Agencija u skladu s člankom 22.a Uredbe (EZ) br. 216/2008 već izvodi funkciju neovisnog nadzora sigurnosti sveeuropskih pružatelja usluga ATM-a/ANS-a, bilo bi potpuno u skladu s Europskom politikom sigurnosti zračnog prometa da joj se povjeri pomoć Komisiji pri obavljanju istih poslova što se tiče Europskih mrežnih funkcija.
(13)
Uredbu (EZ) br. 1315/2007 bi stoga trebalo staviti izvan snage.
(14)
Uredbu Komisije (EU) br. 691/2010 od 29. srpnja 2010. o utvrđivanju plana performansi za usluge u zračnoj plovidbi i mrežnih funkcija i izmjeni Uredbe (EZ) br. 2096/2005 (9) trebalo bi izmijeniti kako bi se prilagodila ovoj Uredbi.
(15)
Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za jedinstveno nebo,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Predmet i područje primjene
1. Ovom se Uredbom utvrđuju zahtjevi koje nadležna tijela moraju primjenjivati pri izvođenju funkcije nadzora sigurnosti u vezi s uslugama u zračnoj plovidbi, upravljanjem protokom zračnog prometa (ATFM), upravljanjem zračnim prostorom (ASM) za opći zračni promet i drugim mrežnim funkcijama.
2. Ova se Uredba primjenjuje na aktivnosti nadležnih tijela i kvalificiranih subjekata koji djeluju u njihovo ime što se tiče nadzora sigurnosti usluga u zračnoj plovidbi, ATM-a, ASM-a i drugih mrežnih funkcija.
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe, primjenjuju se definicije iz članka 2. Uredbe (EZ) br. 549/2004 i članka 3. Uredbe (EZ) br. 216/2008. Međutim, ne primjenjuje se definicija „svjedodžbe” iz članka 2. stavka 15. Uredbe (EZ) br. 549/2004.
Osim toga, primjenjuju se sljedeće definicije:
1.
„korektivna mjera” znači mjera za uklanjanje uzroka otkrivene nesukladnosti;
2.
„funkcionalni sustav” znači kombinacija sustava, postupaka i ljudskih resursa organiziranih za izvođenje funkcije u okviru ATM-a;
3.
„upravitelj mreže” znači nepristrano nadležno tijelo kojem je u skladu s člankom 6. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 551/2004 povjereno izvođenje zaduženja opisanih u tom članku i ovoj Uredbi;
4.
„mrežne funkcije” znači posebne funkcije opisane u članku 6. Uredbe (EZ) br. 551/2004;
5.
„organizacija” znači ili pružatelj usluga u zračnoj plovidbi ili subjekt koji obavlja ATFM ili ASM ili druge mrežne funkcije;
6.
„proces” znači skup međusobno povezanih ili interaktivnih aktivnosti koje ulaze pretvaraju u izlaze;
7.
„obrazloženje o sigurnosti” znači obrazloženje i dokaz da se predložena promjena u funkcionalnom sustavu može provesti u okviru ciljeva ili standarda uspostavljenih na temelju postojećeg regulatornog okvira u skladu s regulatornim zahtjevima sigurnosti;
8.
„direktiva o sigurnosti” znači dokument koji izdaje ili donosi nadležno tijelo, kojim se nalažu mjere koje se moraju izvesti na funkcionalnom sustavu kako bi se ponovno uspostavila sigurnost, kada dokazi pokazuju da bi u protivnom sigurnost zračnog prometa mogla biti ugrožena;
9.
„cilj sigurnosti” znači kvalitativna ili kvantitativna izjava kojom se određuje maksimalna učestalost ili vjerojatnost pojave opasnosti;
10.
„regulatorna revizija sigurnosti” znači sustavno i neovisno ispitivanje koje provodi nadležno tijelo, ili se provodi u njegovo ime, kako bi se utvrdilo jesu li cjelokupna rješenja u vezi sa sigurnošću koja su povezana s procesima i njihovim rezultatima, proizvodima ili uslugama, ili dijelovi tih rješenja, u skladu sa zahtijevanim rješenjima u vezi sa sigurnošću i jesu li ona djelotvorno provedena i prikladna za postizanje očekivanih rezultata;
11.
„regulatorni zahtjevi sigurnosti” znači zahtjevi uspostavljeni propisima Unije ili nacionalnim propisima u vezi s pružanjem usluga u zračnoj plovidbi ili izvođenjem funkcija ATFM-a i ASM-a ili drugih mrežnih funkcija, kao i u vezi s tehničkom i operativnom sposobnošću i primjerenošću za pružanje tih usluga i funkcija i upravljanje njihovom sigurnošću te u vezi sa sustavima, njihovim sastavnim dijelovima i s njima povezanim postupcima;
12.
„zahtjev sigurnosti” znači umanjenje rizika, određeno na temelju strategije umanjenja rizika kojom se ostvaruje određeni cilj sigurnosti, uključujući organizacijske, operativne, proceduralne i funkcionalne zahtjeve, kao i zahtjeve u vezi s performansom i interoperabilnošću ili karakteristikama okoliša;
13.
„provjera” znači potvrđivanje pomoću objektivnih dokaza da su određeni zahtjevi ispunjeni;
14.
„paneuropski ATM/ANS” znači djelatnost koja je osmišljena i uspostavljena za korisnike unutar većine država članica ili unutar svih država članica i koja se također može proširiti izvan zračnog prostora državnog područja na koji se Ugovor primjenjuje.
Članak 3.
Nadležna tijela za nadzor
Za potrebe ove Uredbe i ne dovodeći u pitanje uzajamno priznavanje svjedodžbi pružatelja usluga u zračnoj plovidbi u skladu s člankom 7. stavkom 8. Uredbe (EZ) br. 550/2004 i člankom 11. Uredbe (EZ) br. 216/2008, nadležna tijela za nadzor su:
(a)
za organizacije, čije je glavno mjesto poslovanja i, ako postoji, njihovo registrirano sjedište smješteno u državi članici dok pružaju usluge u zračnoj plovidbi na području te države članice, nacionalno nadzorno tijelo koje imenuje ili uspostavlja ta država članica;
(b)
za organizacije za koje se sukladno sporazumima zaključenim među državama članicama u skladu s člankom 2. Uredbe (EZ) br. 550/2004 odgovornost za nadzor sigurnosti dodjeljuje drukčije nego u točki (a), nadležna tijela koja se imenuju ili uspostavljaju u skladu s tim sporazumima. Ti sporazumi moraju biti u skladu sa zahtjevima članka 2. stavaka od 3. do 6. Uredbe (EZ) br. 550/2004;
(c)
za organizacije koje pružaju usluge ATM-a/usluge u zračnoj plovidbi u zračnom prostoru područja na koje se primjenjuje Ugovor i čije je glavno mjesto poslovanja i, ako postoji, njihovo registrirano sjedište smješteno izvan područja na koje se primjenjuju odredbe Ugovora, Europska agencija za sigurnost zračnog prometa („Agencija”);
(d)
za organizacije koje pružaju sveeuropske usluge ATM-a/ANS-a kao i za sve druge mrežne funkcije u zračnom prostoru državnog područja na koji se primjenjuje Ugovor, Agencija.
Članak 4.
Funkcija nadzora sigurnosti
1. Nadležna tijela obavljaju nadzor sigurnosti kao dio njihovog nadzora zahtjeva koji se primjenjuju na usluge u zračnoj plovidbi, kao i na ATFM, ASM i druge mrežne funkcije, kako bi pratili sigurno obavljanja ovih djelatnosti i provjerili jesu li ispunjeni primjenljivi regulatorni zahtjevi sigurnosti i mjere za njihovu provedbu.
2. Pri sklapanju sporazuma o nadzoru organizacija koje djeluju u funkcionalnim blokovima zračnog prostora koji se protežu preko zračnog prostora pod nadležnošću više od jedne države članice, ili u slučaju prekograničnog djelovanja, dotične države članice utvrđuju i dodjeljuju odgovornosti za nadzor sigurnosti na način kojim se osigurava da:
(a)
postoje posebna mjesta odgovornosti za provedbu svake odredbe ove Uredbe;
(b)
države članice imaju uvid u mehanizme nadzora sigurnosti i njihove rezultate;
(c)
je osigurana razmjena relevantnih informacija između tijela koja provode nadzor i tijela koja izdaju svjedodžbe.
Države članice redovito pregledavaju sporazum i njegovu praktičnu provedbu, posebno u svjetlu postignute performanse sigurnosti.
3. Pri sklapanju sporazuma o nadzoru organizacija koje djeluju u funkcionalnim blokovima zračnog prostora ili u prekograničnim aktivnostima, u kojem je Agencija nadležno tijelo za najmanje jednu od organizacija u skladu sd člankom 3. točkom (b), dotične se države članice usklađuju s Agencijom, kako bi se osiguralo ispunjavanje zahtjeva iz točaka (a), (b) i (c) stavka 2.
Članak 5.
Praćenje performanse sigurnosti
1. Nadležna tijela osiguravaju redovito nadziranje i ocjenjivanje postignutih razina sigurnosti, kako bi utvrdila jesu li one u skladu s regulatornim zahtjevima sigurnosti koji se primjenjuju u blokovima zračnog prostora pod njihovom nadležnošću.
2. Nadležna tijela koriste rezultate praćenja sigurnosti posebno za utvrđivanje područja kojima je nužno dati prednost u pogledu provjere sukladnosti s regulatornim zahtjevima sigurnosti.
Članak 6.
Provjera sukladnosti s regulatornim zahtjevima sigurnosti
1. Nadležna tijela uspostavljaju proces za provjeru:
(a)
sukladnosti s primjenljivima regulatornim zahtjevima sigurnosti prije izdavanja ili obnavljanja svjedodžbe potrebne za pružanje usluga u zračnoj plovidbi, uključujući priložene uvjete u vezi sa sigurnošću;
(b)
sukladnosti s bilo kojim obvezama u vezi sa sigurnošću iz akta o imenovanju, izdanog u skladu s članom 8. Uredbe (EZ) br. 550/2004;
(c)
stalne sukladnosti organizacija s primjenljivim regulatornim zahtjevima sigurnosti;
(d)
provedbe ciljeva sigurnosti, zahtjeva sigurnosti i drugih uvjeta povezanih sa sigurnošću, utvrđenih u:
i.
izjavama o provjeri sustava, uključujući bilo koju relevantnu izjavu o sukladnosti sastavnih dijelova sustava ili njihovoj primjerenosti za upotrebu, koje su izdane u skladu s Uredbom (EZ) br. 550/2004;
ii.
postupcima procjene i ublažavanja rizika, koji se zahtijevaju regulatornim zahtjevima sigurnosti primjenljivim na usluge u zračnoj plovidbi, ATFM, ASM i upravitelja mreže;
(e)
provedbe direktiva o sigurnosti.
2. Proces iz stavka 1.:
(a)
temelji se na dokumentiranim postupcima;
(b)
potkrijepljen je dokumentacijom čija je posebna namjena da osoblju za nadzor sigurnosti pruži smjernice za obavljanje njihovih funkcija;
(c)
osigurava predmetnim organizacijama prikaz rezultata aktivnosti nadzora sigurnosti;
(d)
temelji se na regulatornim revizijama i pregledima sigurnosti provedenim u skladu s člancima 7., 9. i 10.;
(e)
pruža nadležnim tijelima dokaze potrebne za podršku daljnjih mjera, uključujući mjere predviđene člankom 9. Uredbe (EZ) br. 549/2004, člankom 7. stavkom 7. Uredbe (EZ) br. 550/2004 i člancima 10., 25. i 68. Uredbe (EZ) br. 216/2008, u slučajevima kada regulatorni zahtjevi sigurnosti nisu ispunjeni.
Članak 7.
Regulatorne revizije sigurnosti
1. Nadležna tijela, ili kvalificirani subjekti koje su ta tijela ovlastila, provode regulatorne revizije sigurnosti.
2. Regulatorne revizije sigurnosti iz stavka 1.:
(a)
procjenjivanjem potrebe za poboljšanjem ili korektivnim mjerama, pružaju nadležnim tijelima dokaze o sukladnosti s primjenljivim regulatornim zahtjevima sigurnosti i s primjenljivim rješenjima;
(b)
neovisne su o unutarnjim revizijama koje obavlja predmetna organizacija u okviru svojih sustava za upravljanje sigurnošću ili kvalitetom;
(c)
izvode revizori kvalificirani u skladu sa zahtjevima iz članka 12.;
(d)
primjenjuju se na cjelokupna provedbena rješenja ili na dijelove tih rješenja te na procese, proizvode ili usluge;
(e)
utvrđuju:
i.
jesu li provedbena rješenja u skladu s regulatornim zahtjevima sigurnosti;
ii.
jesu li mjere koje su poduzete, u skladu s provedbenim rješenjima;
iii.
odgovaraju li rezultati poduzetih mjera rezultatima koji se očekuju u okviru provedbenih rješenja;
(f)
dovode do ispravljanja bilo kakvih utvrđenih neusklađenosti u skladu s članom 8.
3. U okviru programa inspekcija koji se zahtijeva člankom 8. Provedbene uredbe EU br. 1035/2011, nadležna tijela uspostavljaju i najmanje jedanput godišnje ažuriraju program regulatornih revizija sigurnosti, kako bi:
(a)
obuhvatili sva područja mogućih sigurnosnih problema, s naglaskom na onim područjima u kojima su bili utvrđeni problemi;
(b)
obuhvatili sve organizacije, usluge i mrežne funkcije koje djeluju pod nadzorom nadležnog tijela;
(c)
osigurali provođenje revizija na način koji je razmjeran razini rizika koji proizlazi iz aktivnosti organizacije;
(d)
osigurali provođenje dovoljnog broja revizija tijekom razdoblja od dvije godine, kako bi se provjerila sukladnost ovih organizacija s primjenljivim regulatornim zahtjevima sigurnosti na svim relevantnim područjima funkcionalnog sustava;
(e)
osigurali praćenje provedbe korektivnih mjera.
4. Nadležna tijela mogu odlučiti da promijene opseg unaprijed planiranih revizija i uključe dodatne revizije, kada god se za to pojavi potreba.
5. Nadležna tijela odlučuju koja rješenja, elementi, usluge, funkcije, proizvodi, fizičke lokacije i aktivnosti podliježu reviziji u utvrđenom vremenskom razdoblju.
6. Zapažanja tijekom revizije i utvrđene neusklađenosti dokumentiraju se. Utvrđene neusklađenosti potkrjepljuju se dokazima te se utvrđuju na temelju primjenljivih regulatornih zahtjeva sigurnosti i njihovih provedbenih rješenja, u odnosu na koje je revizija bila provedena.
7. Sastavlja se revizorsko izvješće, uključujući detaljne podatke o neusklađenostima.
Članak 8.
Korektivne mjere
1. Nadležna tijela obavješćuju organizacije u kojima je bila provedena revizija o nalazima revizije i istodobno zahtijevaju poduzimanje korektivnih mjera za otklanjanje utvrđenih neusklađenosti, ne dovodeći u pitanje bilo kakve dodatne mjere koje nalažu primjenljivi regulatorni zahtjevi sigurnosti.
2. Organizacije u kojima je bila provedena revizija određuju korektivne mjere koje smatraju potrebnim za otklanjanje neusklađenosti te vremenski rok za njihovu provedbu.
3. Nadležna tijela ocjenjuju korektivne mjere kao i njihovu provedbu, kako su ih odredile organizacije u kojima je bila izvedena revizija, te ih prihvaćaju ako je ocjenjivanjem zaključeno da su dostatne za rješavanje neusklađenosti.
4. Organizacije u kojima je bila izvedena revizija započinju provoditi korektivne mjere koje su prihvatila nadležna tijela. Ove korektivne mjere i daljnji postupak praćenja moraju se dovršiti unutar vremenskog razdoblja koje su prihvatila nadležna tijela.
Članak 9.
Nadzor sigurnosti promjena u funkcionalnim sustavima
1. Pri odlučivanju o tome hoće li u svoje funkcionalne sustave uvesti promjenu koja je povezana sa sigurnošću, organizacije koriste samo one postupke koje je prihvatilo relevantno nadležno tijelo. U slučaju pružatelja usluga u zračnom prometu te pružatelja komunikacijskih, navigacijskih ili nadzornih usluga, relevantno nadležno tijelo prihvaća ove postupke u okviru Provedbene uredbe (EU) br. 1035/2011.
2. Organizacije obavješćuju relevantno nadležno tijelo o svim planiranim promjenama povezanim sa sigurnošću. U tu svrhu nadležna tijela uspostavljaju odgovarajuće upravne postupke u skladu s nacionalnim pravom.
3. Osim u slučaju primjene članka 10., organizacije mogu provesti prijavljene promjene u skladu s postupcima iz stavka 1. ovog članka.
Članak 10.
Postupak pregleda predloženih promjena
1. Nadležna tijela provode pregled obrazloženja sigurnosti u vezi s novim funkcionalnim sustavima ili s promjenama u postojećim funkcionalnim sustavima, koje predlaže organizacija kada:
(a)
se ocjenom ozbiljnosti provedenom u skladu s Prilogom II. točkom 3.2.4. Provedbene uredbe (EU) br. 1035/2011 utvrdi razred ozbiljnosti 1 ili razred ozbiljnosti 2 za potencijalne učinke utvrđenih opasnosti; ili
(b)
provedba promjena zahtijeva uvođenje novih standarda u zračnom prometu.
Kada nadležna tijela utvrde potrebu za pregledom u okolnostima koje nisu navedene u tačkama (a) i (b), ona obavješćuje organizaciju da će obaviti pregled sigurnosti prijavljenih promjena.
2. Pregledi se izvode na način koji je razmjeran razini rizika koji proizlazi iz novih funkcionalnih sustava ili iz predloženih promjena u postojećim funkcionalnim sustavima.
Pregled:
(a)
se temelji na dokumentiranim postupcima;
(b)
je potkrijepljen dokumentacijom čija je posebna namjena da osoblju za nadzor sigurnosti pruži smjernice za obavljanje njihovih funkcija;
(c)
uzima u obzir ciljeve sigurnosti, zahtjeve sigurnosti i druge uvjete povezane sa sigurnošću, koji se odnose na razmatrane promjene utvrđene u:
i.
izjavama o provjeri sustava iz članka 6. Uredbe (EZ) br. 552/2004;
ii.
izjavama o sukladnosti sastavnih dijelova sustava ili njihovoj primjerenosti za upotrebu iz članka 5. Uredbe (EZ) br. 552/2004; ili
iii.
dokumentaciji o procjeni i ublažavanju rizika izrađenoj u skladu s primjenljivim regulatornim zahtjevima sigurnosti;
(d)
utvrđuje dodatne sigurnosne uvjete povezane s provedbom promjena, kada god je to potrebno;
(e)
ocjenjuje prihvatljivost iznesenog obrazloženja sigurnosti uzimajući u obzir:
i.
utvrđivanje opasnosti;
ii.
dosljednost dodjeljivanja stupnja ozbiljnosti;
iii.
valjanost ciljeva sigurnosti;
iv.
valjanost, učinkovitost i izvedivost zahtjeva sigurnosti i bilo kojih drugih utvrđenih uvjeta povezanih sa sigurnošću;
v.
dokaz da se ciljevi sigurnosti, zahtjevi sigurnosti i drugi uvjeti povezani sa sigurnošću trajno ispunjavaju;
vi.
dokaz da postupak koji je upotrijebljen za izradu obrazloženja sigurnosti ispunjava primjenljive regulatorne zahtjeve sigurnosti;
(f)
provjerava postupke koje organizacije koriste pri izradi obrazloženja sigurnosti u vezi s razmatranim novim funkcionalnim sustavom ili promjenama postojećih funkcionalnih sustava;
(g)
utvrđuje potrebu za provjerom stalne sukladnosti;
(h)
uključuje bilo koje potrebne aktivnosti koordinacije s tijelima koja su odgovorna za nadzor sigurnosti plovidbenosti i letačkih operacija;
(i)
osigurava obavijest o prihvaćanju razmatrane promjene, prema potrebi s uvjetima, ili o njenom neprihvaćanju, popraćenu odgovarajućim obrazloženjem.
3. Uvođenje u upotrebu promjena koje se razmatraju u okviru pregleda podliježe prihvaćanju nadležnih tijela.
Članak 11.
Kvalificirani subjekti
1. Kada nadležno tijelo odluči prenijeti obavljanje regulatornih revizija sigurnosti ili pregleda sigurnosti na kvalificirani subjekt u skladu s ovom Uredbom, ono osigurava da kriteriji koji se primjenjuju pri odabiru subjekta između onih subjekata koji su kvalificirani u skladu s člankom 3. Uredbe (EZ) br. 550/2004 i člankom 13. Uredbe (EZ) br. 216/2008, uključuju sljedeće:
(a)
kvalificirani subjekt ima prethodno iskustvo u ocjenjivanju sigurnosti zrakoplovnih subjekata;
(b)
kvalificirani subjekt nije istodobno uključen u unutarnje aktivnosti u okviru sustava upravljanja sigurnošću ili kvalitetom predmetne organizacije;
(c)
cjelokupno osoblje koje izvodi regulatorne revizije sigurnosti ili preglede sigurnosti, primjereno je osposobljeno i kvalificirano te ispunjava kriterije kvalifikacije iz članka 12. stavka 3. ove Uredbe.
2. Kvalificirani subjekt prihvaća mogućnost da nadležno tijelo, ili neko drugo tijelo koje djeluje u njegovo ime, izvede reviziju nad njim.
3. Nadležna tijela vode evidenciju kvalificiranih subjekata koji su ovlašteni za izvođenje regulatornih revizija sigurnosti ili pregleda sigurnosti u njihovo ime. U tim se evidencijama dokumentira sukladnost sa zahtjevima iz stavka 1.
Članak 12.
Mogućnosti za nadzor sigurnosti
1. Države članice i Komisija osiguravaju da nadležna tijela osiguravaju potrebne mogućnosti za obavljanje nadzora sigurnosti nad svim organizacijama koje djeluju pod njihovim nadzorom, uključujući dostatna sredstva za izvođenje mjera utvrđenih u ovoj Uredbi.
2. Na temelju analize procesa koji se zahtijevaju ovom Uredbom i njihove primjene, nadležna tijela svake dvije godine izrađuju i ažuriraju ocjenu ljudskih resursa potrebnih za obavljanje njihovih funkcija nadzora sigurnosti.
3. Nadležna tijela osiguravaju da su sve osobe koje su uključene u aktivnosti nadzora sigurnosti sposobne za obavljanje potrebne funkcije. U vezi s time ona:
(a)
definiraju i dokumentiraju obrazovanje, obuku, tehničko i operativno znanje, iskustvo i kvalifikacije relevantne za obavljanje zadataka svakog radnog mjesta povezanog s aktivnostima nadzora sigurnosti unutar njihove strukture;
(b)
osiguravaju posebno osposobljavanje za osobe koje unutar njihove strukture sudjeluju u aktivnostima nadzora sigurnosti;
(c)
osiguravaju da osobe zadužene za obavljanje regulatornih revizija sigurnosti, uključujući revizore iz kvalificiranih subjekata, ispunjavaju posebne kriterije kvalifikacije koje određuje nadležno tijelo. Ti kriteriji uključuju:
i.
poznavanje i razumijevanje zahtjeva koji se odnose na usluge u zračnoj plovidbi, ATFM, ASM i druge mrežne funkcije, u pogledu kojih se mogu obavljati regulatorne revizije sigurnosti;
ii.
korištenje tehnika ocjenjivanja;
iii.
vještine potrebne za upravljanje revizijom;
iv.
dokaz o sposobnosti revizora na temelju ocjene ili drugih prihvatljivih načina.
Članak 13.
Direktive o sigurnosti
1. Nadležna tijela izdaju direktivu o sigurnosti kada u funkcionalnom sustavu utvrde postojanje nesigurnog uvjeta koji zahtijeva trenutačno djelovanje.
2. Direktiva o sigurnosti prosljeđuje se predmetnim organizacijama i sadrži najmanje sljedeće informacije:
(a)
identifikaciju nesigurnog uvjeta;
(b)
identifikaciju ugroženog funkcionalnog sustava;
(c)
potrebne mjere i njihovu utemeljenost;
(d)
rok za usklađivanje potrebnih mjera s direktivom o sigurnosti;
(e)
datum njezinog stupanja na snagu.
3. Nadležna tijela prosljeđuju primjerak direktive o sigurnosti Agenciji i svim drugim nadležnim tijelima na koja se to odnosi, posebno onima koja su uključena u nadzor sigurnosti funkcionalnog sustava, te Komisiji.
4. Nadležna tijela provjeravaju sukladnost s primjenljivim direktivama o sigurnosti.
Članak 14.
Evidencije o nadzoru sigurnosti
Nadležna tijela vode i omogućuju pristup odgovarajućim evidencijama koje se odnose na njihove procese nadzora sigurnosti, uključujući izvješća o svim regulatornim revizijama sigurnosti, kao i drugim evidencijama u vezi sa sigurnošću koje se odnose na svjedodžbe, određivanja, nadzor sigurnosti promjena, direktive o sigurnosti i upotrebu kvalificiranih subjekata.
Članak 15.
Izvješćivanje o nadzoru sigurnosti
1. Nadležna tijela izrađuju godišnje izvješće o aktivnostima nadzora sigurnosti u skladu s ovom Uredbom. Godišnje izvješće o aktivnostima nadzora također uključuje informacije o sljedećem:
(a)
organizacijskoj strukturi i postupcima nadležnog tijela;
(b)
zračnom prostoru pod nadležnošću država članica koje su osnovale ili imenovale nadležno tijelo, ako je to primjenljivo, te o organizacijama koje spadaju pod nadzor tog nadležnog tijela;
(c)
kvalificiranim subjektima ovlaštenim za provođenje regulatornih revizija sigurnosti;
(d)
postojećim razinama sredstava nadležnog tijela;
(e)
bilo kojim pitanjima o sigurnosti utvrđenim tijekom procesa nadzora sigurnosti koje je obavilo nadležno tijelo.
2. Pri izradi svojih godišnjih izvješća za Komisiju, kako se zahtijeva člankom 12. Uredbe (EZ) br. 549/2004., države članice koriste izvješća koja su izradila njihova nadležna tijela
Godišnja izvješća o nadzoru sigurnosti stavljaju se na raspolaganje dotičnim državama članicama u slučaju funkcionalnih blokova zračnog prostora, Agenciji i programima ili aktivnostima koji se provode u skladu s dogovorenim međunarodnim sporazumima za praćenje ili reviziju provedbe nadzora sigurnosti usluga u zračnoj plovidbi, ATFM-a, ASM-a i drugih mrežnih funkcija.
Članak 16.
Razmjena informacija među nadležnim tijelima
Nadležna tijela dogovaraju usku suradnju u skladu s člancima 10. i 15. Uredbe (EZ) br. 216/2008 i člankom 2. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 550/2004 te razmjenjuju sve odgovarajuće informacije kako bi osigurale nadzor sigurnosti svih organizacija koje pružaju prekogranične usluge ili funkcije.
Članak 17.
Prijelazne odredbe
1. Mjerama koje su započete na temelju Uredbe (EZ) br. 1315/2007 prije nego što je ova Uredba stupila na snagu, upravlja se u skladu s ovom Uredbom.
2. Tijelo države članice koje je bilo odgovorno za nadzor sigurnosti organizacija, za koje je u skladu s člankom 3. nadležno tijelo Agencija, prenosi na Agenciju funkciju nadzora sigurnosti tih organizacija 12 mjeseci nakon datuma stupanja ove Uredbe na snagu, osim u slučaju nadzora sigurnosti upravitelja mreže za koji se, ako postoji, prijenos na Komisiju uz pomoć Agencije mora obaviti na dan stupanja na snagu ove Uredbe.
Članak 18.
Stavljanje izvan snage
Uredba (EZ) br. 1315/2007 stavlja se izvan snage.
Članak 19.
Izmjena Uredbe (EU) br. 691/2010
U Prilogu IV. Uredbi (EU) br. 691/2010. točka 1.1 podtočka (e) zamjenjuje se sljedećim:
„(e)
izvješća o sigurnosti NSA-a iz članaka 7., 8. i 14. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 1034/2011 (*) te izvješća NSA-a o rješavanju utvrđenih sigurnosnih manjkavosti koje podliježu korektivnim akcijskim planovima;
Članak 20.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 17. listopada 2011.