NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 423/2012
ze dne 22. května 2012,
kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1083/2006, pokud jde o některá ustanovení týkající se nástrojů pro sdílení rizika pro členské státy, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 177 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nebývale závažná světová finanční krize a hospodářský útlum vážně poškodily hospodářský růst a finanční stabilitu a vyvolaly podstatné zhoršení finančních, hospodářských a sociálních podmínek v několika členských státech.
(2)
Přestože již byla přijata řada významných opatření včetně změn v právním rámci, která mají vyvážit negativní vlivy finanční krize, je její dopad na reálnou ekonomiku, trh práce a občany pociťován v mnoha směrech.
(3)
Na základě čl. 122 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, podle kterého může Unie poskytnout finanční pomoc členskému státu, jemuž mimo jiné z důvodu mimořádných událostí, které nemůže ovlivnit, nastaly obtíže nebo je vážně ohrožen závažnými obtížemi, byl nařízením Rady (EU) č. 407/2010 (3) zaveden evropský mechanismus finanční stabilizace s cílem zachovat finanční stabilitu celé Unie.
(4)
Prováděcími rozhodnutími Rady 2011/77/EU (4) a 2011/344/EU (5) poskytla Unie finanční pomoc podle nařízení (EU) č. 407/2010 Irsku a Portugalsku.
(5)
Finanční stabilita Řecka byla postižena vážnými obtížemi již před vstupem nařízení (EU) č. 407/2010 v platnost. Finanční pomoc Řecku proto nemohla vycházet z uvedeného nařízení.
(6)
Dohoda mezi věřiteli a dohoda o mechanismu úvěrů pro Řecko podepsané dne 8. května 2010 vstoupily v platnost dne 11. května 2010. Dohoda mezi věřiteli má být plně platná a účinná po dobu tříletého programového období, pokud budou v rámci dohody o mechanismu úvěrů existovat dlužné částky.
(7)
Nařízení Rady (ES) č. 332/2002 ze dne 18. února 2002, kterým se zavádí systém střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států (6), stanoví, že Rada má poskytovat vzájemnou pomoc, pokud je platební bilance členského státu, který nepřijal euro, v obtížích nebo jí takové obtíže vážně hrozí.
(8)
Rozhodnutími Rady 2009/102/ES (7) a 2009/459/ES (8) byla finanční pomoc podle nařízení (ES) č. 332/2002 poskytnuta Maďarsku a Rumunsku.
(9)
Dne 11. července 2011 podepsali ministři financí ze 17 členských států eurozóny Smlouvu o založení Evropského mechanismu stability (ESM). V návaznosti na rozhodnutí představitelů států a vlád eurozóny, která byla přijata ve dnech 21. července a 9. prosince 2011, byla Smlouva upravena tak, aby se dosáhlo lepší účinnosti mechanismu, a podepsána dne 2. února 2012. Podle této Smlouvy ESM převezme do roku 2013 úkoly, které v současnosti plní evropský nástroj finanční stability a evropský mechanismus finanční stabilizace. S ESM by se tedy mělo počítat v tomto nařízení.
(10)
Evropská rada ve svých závěrech ze dne 23. a 24. června 2011 uvítala záměr Komise posílit vazby mezi úvěrovým programem pro Řecko a fondy Unie a podpořila snahy zaměřené na zvýšení schopnosti Řecka využívat prostředků z těchto fondů, aby se podpořil růst a zaměstnanost, čehož bude dosaženo zaměřením pozornosti na zvyšování konkurenceschopnosti a vytváření pracovních míst. Kromě toho uvítala a podpořila souhrnný program technické pomoci Řecku, na jehož přípravě se podílí Komise spolu s členskými státy.
(11)
V prohlášení hlav států nebo vlád zemí eurozóny a orgánů EU ze dne 21. července 2011 byly Komise a Evropská investiční banka (EIB) vyzvány k posílení vazeb mezi úvěrovými programy a fondy Unie ve všech zemích s podporou Unie nebo Mezinárodního měnového fondu. Toto nařízení by mělo přispět k uvedenému cíli.
(12)
V prohlášení členů Evropské rady ze dne 30. ledna 2012 se hlavy států a vlád dohodly, jakožto na naléhavém opatření, na posílení podpory infrastruktury ze strany EIB a vyzvaly Radu, Komisi a EIB, aby zvážily možnosti posílení opatření EIB na podporu růstu a vydaly náležitá doporučení, včetně možnosti využít finanční kapacity skupiny EIB pro souhrnný rozpočet Evropské unie. Cílem tohoto nařízení je reagovat na tuto výzvu v souvislosti s nynějším zvládáním krize.
(13)
Provádění operačních programů a projektů v oblasti investic do infrastruktury a produktivních investic v Řecku naráží na závažné problémy, protože podmínky pro účast soukromého sektoru, a zejména finančního sektoru, se v důsledku hospodářské a finanční krize dramaticky změnily.
(14)
Aby se tyto problémy zmírnily, urychlilo se provádění operačních programů a projektů a posílilo hospodářské oživení, je nezbytné umožnit členským státům, jejichž finanční stabilita je postižena nebo ohrožena závažnými obtížemi a kterým byla poskytnuta finanční pomoc v rámci některého z mechanismů stanovených v čl. 77 odst. 2 nařízení (ES) č. 1083/2006 ze dne 11. července 2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti (9) ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1311/2011 (10), aby přispívaly finančními zdroji z operačních programů na zřízení nástrojů pro sdílení rizika, které zajistí úvěry, záruky nebo jiné finanční nástroje na podporu projektů a operací plánovaných v rámci operačního programu.
(15)
Vzhledem k dlouholetým zkušenostem EIB, která je hlavním financovatelem projektů v oblasti infrastruktury, a vzhledem k jejímu odhodlání podpořit hospodářské oživení by Komise měla mít možnost zřizovat nástroje pro sdílení rizika pomocí dohody o spolupráci uzavřené za tímto účelem s EIB. Aby byla zajištěna právní jistota, je nezbytné v nařízení (ES) č. 1083/2006 stanovit hlavní a typické podmínky takové dohody o spolupráci. Pokud jde o specifickou povahu nástrojů pro sdílení rizik zaměřenou na řízení krize, jak je uvedeno v tomto nařízení, měly by být konkrétní a specifické podmínky každé spolupráce stanoveny v samostatné dohodě o spolupráci, která by měla být uzavřena mezi Komisí a EIB v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (11).
(16)
Vzhledem k potřebě rozmnožit příležitosti k investicím, která může v dotčených členských státech vyvstat, by měla Komise rovněž být schopna zřídit nástroje pro sdílení rizika s vnitrostátními nebo mezinárodními veřejnoprávními subjekty nebo subjekty soukromého práva pověřenými výkonem veřejné služby, které poskytují dostatečné záruky podle čl. 54 odst. 2 písm. c) nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 za podobných podmínek, jaké se uplatňují v případě EIB a jaké uplatňuje EIB.
(17)
Aby bylo možné v kontextu stávající hospodářské, finanční a sociální krize rychle reagovat, měla by nástroje pro sdílení rizika upravená v tomto nařízení provádět Komise v souladu s čl. 54 odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002.
(18)
V zájmu jasnosti a právní jistoty by měla být do článku 36a nařízení (ES) č. 1083/2006, ve znění tohoto nařízení, začleněna definice nástroje pro sdílení rizika. Nástroje pro sdílení rizika by měly být používány pro úvěry, záruky a jiné finanční nástroje s cílem financovat operace spolufinancované z Evropského fondu pro regionální rozvoj nebo z Fondu soudržnosti, pokud jde o investiční náklady, které nemohou být financovány jako způsobilé výdaje podle článku 55 nařízení (ES) č. 1083/2006 nebo podle pravidel Unie pro státní podporu. Za tímto účelem je rovněž nezbytné stanovit odchylku od čl. 54 odst. 5 nařízení (ES) č. 1083/2006.
(19)
Členský stát, který chce využít nástroje pro sdílení rizika, by měl ve své písemné žádosti Komisi jasně uvést, proč se domnívá, že splňuje některou z podmínek způsobilosti uvedených ve čl. 77 odst. 2 nařízení (ES) č. 1083/2006, a měl by k ní přiložit všechny informace požadované tímto nařízením k prokázaní toho, že daná podmínka způsobilosti byla splněna. Žádající členský stát by měl také určit programy (a přiložit seznam navrhovaných projektů a příslušných potřeb s ohledem na financování), které jsou spolufinancovány z Evropského fondu pro regionální rozvoj nebo z Fondu soudržnosti, a části finančních přídělů pro tyto programy na rok 2012 a 2013, které má v úmyslu vyčlenit na nástroj pro sdílení rizika. Žádost členského státu by proto měla být podána Komisi do 31. srpna 2013, aby Komise mohla o účasti žádajícího státu na nástroji pro sdílení rizika rozhodnout do 31. prosince 2013. Před rozhodnutím Komise o žádosti členského státu v souladu s čl. 33 odst. 2 nařízení (ES) č. 1083/2006 by měly být příslušné operační programy v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj a Fondu soudržnosti revidovány.
(20)
Vybrané operace způsobilé v rámci nástroje pro sdílení rizika by měly být buď hlavní projekty, na které se již vztahuje rozhodnutí Komise podle článku 41 nařízení (ES) č. 1083/2006, nebo jiné projekty spolufinancované z Evropského fondu pro regionální rozvoj nebo Fondu soudržnosti a spadající pod jeden nebo více z jejich operačních programů, a to v případě, kdy tyto projekty čelí nedostatečnému financování v oblasti investičních nákladů, které by měli nést soukromí investoři. Vybrány by rovněž mohly být operace, které přispívají k cílům národního strategického referenčního rámce žádajícího členského státu a strategických obecných zásad Společenství pro soudržnost a které mohou ze své podstaty přispět k podpoře růstu a posílení hospodářského oživení, pokud k tomu budou dostupné finanční prostředky z nástroje pro sdílení rizika.
(21)
Kromě toho by měl žádající členský stát ve své žádosti uvést dostupnou částku, která se využije výlučně v jeho prospěch, která bude poskytnuta v rámci jeho finančního přídělu na politiku soudržnosti podle čl. 18 odst. 2 nařízení (ES) č. 1083/2006, která může být vyčleněna pro cíle nástroje pro sdílení rizika výlučně z rozpočtových závazků Unie, jež zbývají k uskutečnění pro roky 2012 a 2013 podle čl. 75 odst. 1 nařízení (ES) č. 1083/2006, a která by neměla přesáhnout 10 % celkového orientačního přídělu pro žádající členský stát na období 2007 až 2013, co se týče Evropského fondu pro regionální rozvoj nebo Fondu soudržnosti, schváleného v souladu s čl. 28 odst. 3 písm. b) nařízení (ES) č. 1083/2006. Je také nezbytné zajistit, aby financování nástroje pro sdílení rizika Unií, včetně poplatků za správu a jiných způsobilých nákladů, bylo jednoznačně omezeno na shora uvedenou maximální výši příspěvku Unie na nástroj pro sdílení rizika, a neměly by vznikat žádné další podmíněné závazky pro souhrnný rozpočet Evropské unie. Jakákoli zbytková rizika spojená s operacemi financovanými v rámci zřízeného nástroje pro sdílení rizika by tedy měla nést EIB nebo vnitrostátní či mezinárodní veřejnoprávní subjekty nebo subjekty soukromého práva pověřené výkonem veřejné služby, s nimiž byla uzavřena dohoda o spolupráci a na jejím základě zřízen nástroj pro sdílení rizika. Opětovné použití jakýchkoliv vrácených či zbývajících částek přidělených nástroji pro sdílení rizika by mělo být podle tohoto nařízení umožněno stejnému členskému státu, a to na jeho žádost, v rámci stejného nástroje pro sdílení rizika a za předpokladu, že stále splňuje podmínky způsobilosti.
(22)
Komise by měla ověřit, zda jsou informace předložené žádajícím členským státem správné a zda je jeho žádost oprávněná, a měla by mít pravomoc přijmout prováděcím aktem do čtyř měsíců od předložení žádosti členským státem rozhodnutí o podmínkách účasti žádajícího členského státu na nástroji pro sdílení rizika. Za způsobilé k financování ze zřízeného nástroje pro sdílení rizika by však měly být uznány jen ty projekty, o jejichž financování kladně rozhodla EIB nebo vnitrostátní či mezinárodní veřejnoprávní subjekty nebo subjekty soukromého práva pověřené výkonem veřejné služby, podle okolností. V zájmu transparentnosti a právní jistoty by rozhodnutí Komise mělo být zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(23)
Vzhledem k povaze nástroje pro sdílení rizika zavedeného tímto nařízením a jeho účelu, tedy zaměření na řízení krize, a vzhledem k nebývalé krizi, jež postihla mezinárodní trhy, a hospodářskému poklesu, který vážně narušil finanční stabilitu několika členských států a žádá si rychlou reakci, aby byly vyváženy dopady na reálnou ekonomiku, trh práce a občany, je vhodné, aby toto nařízení vstoupilo v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
(24)
Nařízení (ES) č. 1083/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1083/2006 se mění takto:
1)
V článku 14 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Rozpočet Evropské unie přidělený fondům je plněn v rámci sdíleného řízení, na němž se podílejí členské státy a Komise v souladu s čl. 53 písm. b) nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (12), s výjimkou nástroje podle článku 36a tohoto nařízení a technické pomoci podle článku 45 tohoto nařízení.
V souladu s čl. 48 odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 se uplatňuje zásada řádného finančního řízení.
2)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 36a
Nástroj pro sdílení rizika
1. Pro účely tohoto článku se nástrojem pro sdílení rizika rozumí finanční nástroj, který, v případě potřeby za dohodnutou odměnu, zaručuje celkové nebo částečné pokrytí vymezeného rizika.
2. Členský stát, který splňuje některou z podmínek uvedených v čl. 77 odst. 2 písm. a), b) a c), může přispět částí svých celkových zdrojů přidělených v souladu s články 19 a 20 na nástroj pro sdílení rizika, který bude zřízen dohodou o spolupráci, již Komise uzavře buď s EIB, nebo s vnitrostátními nebo mezinárodními veřejnoprávními subjekty nebo se subjekty soukromého práva pověřenými výkonem veřejné služby, které poskytují dostatečné záruky podle čl. 54 odst. 2 písm. c) nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, za podobných podmínek jako v případě EIB (dále jen „smluvní prováděcí subjekt“), pro účely poskytování a přidělování kapitálu na úvěry, záruky a jiné finanční nástroje v rámci tohoto nástroje pro sdílení rizika.
3. Dohoda o spolupráci uvedená v odstavci 2 musí obsahovat pravidla zejména pro: celkovou výši příspěvku Unie a rozpis jeho vyplácení; podmínky svěřeneckých účtů, které má otevřít smluvní prováděcí subjekt; kritéria způsobilosti pro používání příspěvků Unie; podrobnosti o přesném sdílení rizika (včetně pákového poměru), jež má být pokryto, a záruky, které má poskytnout smluvní prováděcí subjekt; stanovení ceny nástroje pro sdílení rizika na základě rizikové přirážky a pokrytí všech administrativních nákladů nástroje pro sdílení rizika; postup pro předkládání a schvalování návrhů projektů krytých nástrojem pro sdílení rizika; období dostupnosti nástroje pro sdílení rizika; a požadavky na podávání zpráv.
Přesné sdílení rizika (včetně pákového poměru), k němuž se smluvní prováděcí subjekt zavazuje na základě dohody o spolupráci, směřuje v průměru k dosažení nejméně 1,5násobku příspěvku Unie na nástroj pro sdílení rizika.
Platby do nástroje pro sdílení rizika se provádějí v tranších v souladu s plánovaným využíváním nástroje pro sdílení rizika při poskytování úvěrů a záruk pro financování konkrétních operací.
4. Odchylně od čl. 54 odst. 5 nástroj pro sdílení rizika se použije pro finanční operace spolufinancované z Evropského fondu pro regionální rozvoj nebo z Fondu soudržnosti, pokud jde o investiční náklady, které nemohou být financovány ani jako způsobilé výdaje podle článku 55, ani podle pravidel Unie pro státní podporu.
Lze ho také použít na financování operací, které přispívají k dosažení cílů národního strategického referenčního rámce žádajícího členského státu a strategických obecných zásad Společenství pro soudržnost podle rozhodnutí Rady 2006/702/ES (13) a které přinášejí nejvyšší přidanou hodnotu unijní strategii pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění.
5. Nástroj pro sdílení rizika provádí Komise v rámci nepřímého centralizovaného řízení v souladu s články 54 a 56 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002.
6. Členský stát, který chce využít nástroje pro sdílení rizika, podá Komisi písemnou žádost do 31. srpna 2013. V této žádosti uvede všechny nezbytné informace, z nichž bude zřetelné:
a)
splnění některé z podmínek uvedených v čl. 77 odst. 2 písm. a), b) a c), a to poskytnutím odkazu na rozhodnutí Rady nebo jiný právní akt dokazující jeho způsobilost;
b)
seznam programů (včetně návrhů projektů a příslušných potřeb s ohledem na financování) spolufinancovaných buď z Evropského fondu pro regionální rozvoj nebo Fondu soudržnosti, a části finančních přídělů pro tyto programy na rok 2012 a 2013, které z nich chce vyjmout a přidělit je nástroji pro sdílení rizika;
c)
seznam navrhovaných projektů podle odst. 4 druhého pododstavce a části přídělů na rok 2012 a 2013, které chce vyjmout z programů a přidělit je nástroji pro sdílení rizika;
d)
částky dostupné výlučně v jeho prospěch v rámci finančního přídělu na politiku soudržnosti podle čl. 18 odst. 2 a odhad částky, která může být vyčleněna pro cíle nástroje pro sdílení rizika výlučně z rozpočtových závazků Unie, které zbývají k uskutečnění pro rok 2012 a 2013 podle čl. 75 odst. 1.
7. Komise ověří, zda je žádost členského státu správná a oprávněná, a poté přijme prováděcím aktem do čtyř měsíců od podání žádosti členským státem rozhodnutí, v němž uvede systém zřízený k zaručení toho, aby se dostupná částka využila výlučně ve prospěch členského státu, který ji poskytl v rámci svého finančního přídělu na politiku soudržnosti podle čl. 18 odst. 2, a zároveň stanoví podmínky účasti žádajícího státu na nástroji pro sdílení rizika. Tyto podmínky musí zahrnovat zejména:
a)
sledovatelnost a účetnictví, informace o využívání fondů, platební podmínky a systémy monitorování a kontroly;
b)
strukturu poplatků a jiných nákladů na správu a řízení;
c)
orientační seznam projektů způsobilých pro financování a
d)
maximální částku příspěvku Unie, která může být přidělena na nástroj pro sdílení rizika z dostupných přídělů členského státu, a splátky pro provádění v praxi.
Rozhodnutí Komise se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.
Při posuzování žádosti členského státu Komise zajistí, aby byly za způsobilé k financování ze zřízeného nástroje pro sdílení rizika uznány jen ty projekty, o jejichž financování kladně rozhodla EIB nebo vnitrostátní či mezinárodní veřejnoprávní subjekt nebo subjekt soukromého práva pověřený výkonem veřejné služby.
8. Rozhodnutí Komise uvedenému v odstavci 7 předchází revize operačních programů v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj a Fondu soudržnosti v souladu s čl. 33 odst. 2.
9. Finanční příděly na nástroj pro sdílení rizika jsou přísně omezeny a nepřesáhnou 10 % celkového orientačního přídělu pro žádající členský stát pro roky 2007 až 2013, co se týče Evropského fondu pro regionální rozvoj a Fondu soudržnosti, schváleného v souladu s čl. 28 odst. 3 písm. b). Finanční příděly dostupné pro projekty uvedené v odst. 4 druhém pododstavci tohoto článku jsou omezeny na částky zbývající z financování operací uvedených v odst. 4 prvním pododstavci tohoto článku. Až na celkový příspěvek Unie na nástroj pro sdílení rizika schválený v rozhodnutí uvedeném v odstavci 7 tohoto článku nezakládá účast Unie na jakémkoli nástroji pro sdílení rizika žádné další podmíněné závazky ani pro souhrnný rozpočet Evropské unie, ani pro dotčený členský stát.
10. Jakákoli vrácená částka nebo částka zbývající po dokončení operace kryté nástrojem pro sdílení rizika může být v jeho rámci použita znovu na žádost dotčeného členského státu za předpokladu, že tento členský stát stále splňuje některou z podmínek stanovených v čl. 77 odst. 2 písm. a), b) a c). Pokud již členský stát žádnou z uvedených podmínek nesplňuje, považuje se vrácená částka nebo zbývající částka za účelově vázaný příjem ve smyslu článku 18 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002. Na žádost dotčeného členského státu se dodatečné prostředky na závazky vzniklé z těchto účelově vázaných příjmů přičtou v následujícím roce k finančnímu přídělu na politiku soudržnosti tohoto členského státu.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 22. května 2012.
32012R0423
L 133/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
22.05.2012.
UREDBA (EU) br. 423/2012 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 22. svibnja 2012.
o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 u pogledu određenih odredbi o instrumentima za podjelu rizika za države članice u poteškoćama ili kojima prijete ozbiljne poteškoće u odnosu na financijsku stabilnost
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 177.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
nakon savjetovanja s Odborom regija,
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),
budući da:
(1)
Dosad najveća globalna financijska kriza i recesija ozbiljno su naškodile gospodarskom rastu i financijskoj stabilnosti te prouzročile snažno pogoršanje financijskih, gospodarskih i socijalnih uvjeta u nekoliko država članica.
(2)
Iako su već poduzeta važna djelovanja za suzbijanje negativnih učinaka krize, uključujući izmjene zakonodavnog okvira, utjecaj financijske krize na realno gospodarstvo, tržište rada i građane je velik.
(3)
Na temelju članka 122. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije kojim se predviđa mogućnost odobravanja financijske pomoći Unije državi članici u poteškoćama ili joj prijete ozbiljne poteškoće koje su između ostalog prouzročene izvanrednim okolnostima izvan njezine kontrole, Uredbom Vijeća (EU) br. 407/2010 (3) uspostavljen je Mehanizam za europsku financijsku stabilnost s ciljem očuvanja financijske stabilnosti Unije.
(4)
Provedbenim odlukama Vijeća 2011/77/EU (4) i 2011/344/EU (5) odobrena je financijska pomoć Irskoj i Portugalu na temelju Uredbe (EU) br. 407/2010.
(5)
Grčka je već prije stupanja na snagu Uredbe (EU) br. 407/2010 imala ozbiljne poteškoće povezane s financijskom stabilnošću. Financijska pomoć Grčkoj stoga se nije mogla temeljiti na toj Uredbi.
(6)
Ugovor među vjerovnicima i Ugovor o kreditu za Grčku potpisani 8. svibnja 2010. stupili su na snagu 11. svibnja 2010. Ugovor među vjerovnicima ostaje u cijelosti valjan i na snazi u trogodišnjem razdoblju programa, sve dok postoje neotplaćeni iznosi na temelju Ugovora o kreditu.
(7)
Uredbom Vijeća (EZ) br. 332/2002 od 18. veljače 2002. o uspostavi instrumenta srednjoročne financijske pomoći platnim bilancama država članica (6) predviđa se da Vijeće odobrava uzajamnu pomoć kad je država članica koja nije usvojila euro u poteškoćama ili joj ozbiljno prijete poteškoće u pogledu platne bilance.
(8)
Odlukama Vijeća 2009/102/EZ (7) i 2009/459/EZ (8) odobrena je financijska pomoć Mađarskoj i Rumunjskoj na temelju Uredbe (EZ) br. 332/2002.
(9)
Ministri financija 17 država članica europodručja potpisali su 11. srpnja 2011. Ugovor o uspostavi europskog stabilizacijskog mehanizma (ESM). U skladu s odlukama koje su 21. srpnja odnosno 9. prosinca 2011. donijeli šefovi država ili vlada europodručja, Ugovor je izmijenjen kako bi se poboljšala učinkovitost mehanizma i potpisan je 2. veljače 2012. Na temelju tog Ugovora, ESM će do 2013. preuzeti zadaće koje trenutačno ispunjavaju europski instrument za financijsku stabilnost i europski mehanizam za financijsku stabilnost. Ova bi Uredba stoga trebala uzeti u obzir ESM.
(10)
U zaključcima od 23. i 24. lipnja 2011. Europsko vijeće je pozdravilo namjeru Komisije da poveća sinergiju između kreditnog programa za Grčku i fondova Unije i podržalo napore da se poveća sposobnost Grčke za apsorpciju fondova Unije kako bi se rast i zapošljavanje potaknuli ponovnim usmjeravanjem pažnje na poboljšanje konkurentnosti i stvaranje radnih mjesta. Europsko vijeće je isto tako pozdravilo i podržalo pripremu sveobuhvatnog programa tehničke pomoći Grčkoj od strane Komisije zajedno s državama članicama.
(11)
U Izjavi šefova država ili vlada europodručja i institucija EU-a od 21. srpnja 2011. Komisija i Europska investicijska banka, (EIB), pozvane su da povećaju sinergiju između kreditnih programa i fondova Unije u svim zemljama koje primaju pomoć Unije ili Međunarodnog monetarnog fonda. Ova bi Uredba trebala doprinijeti tom cilju.
(12)
U Izjavi članova Europskog vijeća od 30. siječnja 2012. šefovi država ili vlada sporazumjeli su se o jačanju potpore EIB-a za infrastrukturu kao hitnoj mjeri i pozvali Vijeće, Komisiju i EIB na razmatranje mogućih opcija za jačanje mjera EIB-a za potporu rasta i usvajanje odgovarajućih preporuka, uključujući mogućnosti korištenja općeg proračuna Europske unije za jačanje financijskog kapaciteta grupe EIB. Cilj ove Uredbe je odgovoriti na taj poziv u kontekstu sadašnjeg upravljanja krizom.
(13)
Provedba operativnih programa i projekata u području infrastrukture i proizvodnih ulaganja u Grčkoj suočena je s ozbiljnim problemima jer su se uvjeti za sudjelovanje privatnog sektora i posebno financijskog sektora temeljito promijenili zbog gospodarske i financijske krize.
(14)
Kako bi se ti problemi ublažili i ubrzala provedba operativnih programa i projekata te ojačao gospodarski oporavak, potrebno je da države članice koje imaju ili kojima prijete ozbiljne teškoće povezane s njihovom financijskom stabilnošću, a kojima je odobrena financijska pomoć na temelju jednog od mehanizama financijske pomoći predviđenog u članku 77. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 od 11. srpnja 2006. o utvrđivanju općih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu i Kohezijskom fondu (9), kako je izmijenjena Uredbom (EU) br. 1311/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (10), mogu doprinijeti financijska sredstva iz operativnih programa za uspostavljanje instrumenata za podjelu rizika kojima se osiguravaju krediti ili jamstva, odnosno, drugi financijski instrumenti kao potpora projektima i operacijama predviđenim u sklopu operativnog programa.
(15)
S obzirom na dugogodišnju stručnost EIB-a kao glavnog financijera infrastrukturnih projekata i s obzirom na njegovu obvezu podupiranja gospodarskog oporavka, Komisija bi trebala moći uspostaviti instrumente za podjelu rizika preko sporazuma o suradnji koji za tu svrhu sklapa s EIB-om. Kako bi se osigurala pravna sigurnost, potrebno je utvrditi tipične glavne odredbe i uvjete takvih sporazuma o suradnji u Uredbi (EZ) br. 1083/2006. S obzirom na posebnu prirodu instrumenata za podjelu rizika povezano s upravljanjem krizom, kako je predviđeno ovom Uredbom, posebne odredbe i uvjeti suradnje trebaju se utvrditi u pojedinom sporazumu o suradnji koji sklapaju Komisija i EIB u skladu s Uredbom Vijeća, (EZ, Euratom), br. 1605/2002 od 25. lipnja 2002. o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (11).
(16)
S obzirom na potrebu širenja investicijskih mogućnosti koje mogu nastati u navedenim državama članicama, Komisija bi također trebala moći uspostaviti instrumente za podjelu rizika s nacionalnim ili međunarodnim tijelima javnog sektora ili tijelima uređenima privatnim pravom koja pružaju javne usluge, a koja daju odgovarajuća jamstva iz članka 54. stavka 2. točke (c) Uredbe, (EZ, Euratom) br. 1605/2002 prema uvjetima sličnim uvjetima koji se primjenjuju na EIB, odnosno, koje primjenjuje EIB.
(17)
Kako bi brzo reagirala u okviru sadašnje gospodarske, financijske i socijalne krize, Komisija bi trebala provesti instrumente za podjelu rizika na temelju ove Uredbe u skladu s člankom 54. stavkom 2. Uredbe, (EZ, Euratom), br. 1605/2002.
(18)
Zbog jasnoće i pravne sigurnosti definiciju instrumenta za podjelu rizika trebalo bi umetnuti u članak 36.a Uredbe (EZ) br. 1083/2006, kako je izmijenjena ovom Uredbom. Instrumenti za podjelu rizika trebali bi se upotrebljavati za kredite i jamstva kao i za druge financijske instrumente kako bi se financirale operacije koje se sufinanciraju sredstvima Europskog fonda za regionalni razvoj, (EFRR-a), ili Kohezijskog fonda, (KF-a), u vezi s investicijskim troškovima koji se ne mogu financirati kao prihvatljivi izdaci na temelju članka 55. Uredbe (EZ) br. 1083/2006 ili na temelju pravila Unije o državnim potporama. U tu svrhu je također potrebno utvrditi odstupanje od članka 54. stavka 5. Uredbe (EZ) br. 1083/2006.
(19)
Država članica koja želi koristiti instrument za podjelu rizika trebala bi u svom pisanom zahtjevu Komisiji jasno navesti zašto smatra da ispunjava jedan od uvjeta prihvatljivosti iz članka 77. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1083/2006 i zahtjevu bi trebala priložiti sve informacije potrebne u skladu s ovom Uredbom kako bi dokazala da ispunjava navedeni uvjet prihvatljivosti. Država članica koja podnosi zahtjev u zahtjevu bi trebala također odrediti programe (uključujući popis predloženih projekata i povezanih potreba za financiranjem) koji se sufinanciraju sredstvima EFRR-a ili KF-a, i dio alokacija tim programima za 2012. i 2013. koji želi alocirati instrumentu za podjelu rizika. Zahtjev države članice stoga bi se trebao dostaviti Komisiji do 31. kolovoza 2013. kako bi Komisija do 31. prosinca 2013. donijela odluku o sudjelovanju države članice koja podnosi zahtjev u instrumentu za podjelu rizika. Prije odluke Komisije o zahtjevu države članice povezani operativni programi u sklopu EFRR-a i KF-a trebali bi se revidirati u skladu s člankom 33. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1083/2006.
(20)
Odabrane operacije prihvatljive u sklopu instrumenta za podjelu rizika trebale bi biti veliki projekti na koje se već primjenjuje odluka Komisije na temelju članka 41. Uredbe (EZ) br. 1083/2006 ili drugi projekti koji se sufinanciraju sredstvima EFRR-a ili KF-a i koji su obuhvaćeni jednim njihovim operativnim programom ili s više njih, ako su ti projekti suočeni s pomanjkanjem financijskih sredstava za investicijske troškove koje snose privatni ulagači. Naposljetku, odabrane operacije mogu biti i operacije koje pridonose ciljevima nacionalnog strateškog referentnog okvira države članice koja podnosi zahtjev i strateškim smjernicama Zajednice o koheziji te koje zbog svoje prirode pridonose podupiranju rasta i jačaju gospodarski oporavak, pod uvjetom da postoje raspoloživa sredstva u sklopu instrumenta za podjelu rizika.
(21)
Osim toga, država članica koja podnosi zahtjev u njemu bi trebala navesti raspoloživ iznos koji se upotrebljava isključivo za njezinu korist u sklopu njezine financijske alokacije za kohezijsku politiku na temelju članka 18. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1083/2006, a koji se može rasporediti za ciljeve instrumenta za podjelu rizika isključivo u okviru proračunskih obveza Unije koje se izvršavaju u godinama 2012. i 2013. na temelju članka 75. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1083/2006 i koji ne smije prelaziti 10 % indikativne ukupne alokacije za državu članicu koja podnosi zahtjev za razdoblje od 2007. do 2013. iz EFRR-a i KF-a, a koja je odobrena u skladu s člankom 28. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EZ) br. 1083/2006. Naposljetku, potrebno je osigurati da se sredstva Unije za instrument za podjelu rizika, uključujući naknade za upravljanje i ostale opravdane troškove, jasno ograniče na gore naveden maksimalan iznos doprinosa Unije instrumentu za podjelu rizika i ne bi trebala postojati dodatna potencijalna obveza za opći proračun Europske unije. Bilo koji preostali rizik svojstven operacijama koje se financiraju iz uspostavljenog instrumenta za podjelu rizika trebao bi stoga snositi EIB ili nacionalna, odnosno međunarodna tijela javnog sektora ili tijela uređena privatnim pravom koja pružaju javne usluge, a s kojim je na temelju sporazuma o suradnji uspostavljen instrument za podjelu rizika. Istoj državi članici trebalo bi na temelju ove Uredbe na njezin zahtjev i u okviru istog instrumenta za podjelu rizika omogućiti ponovnu upotrebu vraćenih ili svih preostalih iznosa koji su dodijeljeni instrumentu za podjelu rizika, pod uvjetom da još uvijek ispunjava uvjete prihvatljivosti.
(22)
Komisija bi trebala provjeriti jesu li informacije koje je dostavila država članica koja podnosi zahtjev točne i je li zahtjev države članice opravdan te treba biti ovlaštena da provedbenim aktom u roku od četiri mjeseca od zahtjeva države članice donese odluku o uvjetima sudjelovanja države članice koja podnosi zahtjev u instrumentu za podjelu rizika. Međutim, samo projekti za koje je pozitivna odluka o financiranju donesena ovisno o slučaju od strane EIB-a ili nacionalnih, odnosno, međunarodnih tijela javnog sektora ili tijela uređenih privatnim pravom koja pružaju javne usluge trebali bi se prihvatiti kao prihvatljivi za financiranje preko uspostavljenog instrumenta za podjelu rizika. Zbog transparentnosti i pravne sigurnosti odluku Komisije trebalo bi objaviti u Službenom listu Europske unije.
(23)
S obzirom na svrhu i prirodu instrumenata za podjelu rizika uspostavljenih ovom Uredbom, a koji su povezani s upravljanjem krizom, te s obzirom na dosad najveću krizu koja utječe na međunarodna tržišta i recesiju koje su ozbiljno naškodile financijskoj stabilnosti nekoliko država članica, a koje zahtijevaju brz odgovor kako bi se suzbili učinci na realno gospodarstvo, tržište rada i građane, primjereno je da ova Uredba stupi na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.
(24)
Uredbu (EZ) br. 1083/2006 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,
DONIJELI SU OVU UREDBU:
Članak 1.
Uredba (EZ) br. 1083/2006 mijenja se kako slijedi:
(1)
Članak 14. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
„1. Proračun Europske unije dodijeljen fondovima izvršava se u okviru podjele upravljanja između država članica i Komisije u skladu s člankom 53. točkom (b) Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 od 25. lipnja 2002. o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (12), uz iznimku instrumenta navedenog u članku 36.a ove Uredbe i tehničke pomoći navedene u članku 45. ove Uredbe.
Načelo dobrog financijskog upravljanja primjenjuje se u skladu s člankom 48. stavkom 2. Uredbe (EZ, Euratom) br. 1605/2002.
(2)
Umeće se sljedeći članak:
„Članak 36.a
Instrument za podjelu rizika
1. Za potrebe ovog članka instrument za podjelu rizika znači financijski instrument kojim se jamči ukupno ili djelomično pokriće utvrđenog rizika, kad je to primjereno, u zamjenu za dogovorenu naknadu.
2. Država članica koja ispunjava jedan od uvjeta iz članka 77. stavka 2. točaka (a), (b) i (c) može doprinijeti dio ukupnih sredstava koja su u skladu s člancima 19. i 20. dodijeljena instrumentu za podjelu rizika, koji se uspostavlja putem sporazuma o suradnji koji Komisija sklapa s EIB-om ili s nacionalnim, odnosno međunarodnim tijelima javnog sektora ili tijelima uređenima privatnim pravom koja pružaju javne usluge, a koja daju odgovarajuća jamstva iz članka 54. stavka 2. točke (c) Uredbe (EZ, Euratom) br. 1605/2002, prema uvjetima sličnim uvjetima koji se primjenjuju na EIB, odnosno koje primjenjuje EIB (,ugovorno provedbeno tijelo’) za pokriće rezervacija i kapitala za jamstva i kredite, kao i za druge financijske instrumente odobrene u sklopu instrumenta za podjelu rizika.
3. Sporazum o suradnji iz stavka 2. sadrži pravila, a posebno o: ukupnom iznosu doprinosa Unije i o rasporedu prema kojem će taj iznos biti stavljen na raspolaganje; uvjetima povjereničkog računa koje određuje ugovorno provedbeno tijelo; kriterijima prihvatljivosti za upotrebu doprinosa Unije; detaljima točne podjele rizika, (uključujući stupanj financijske poluge), koji se pokriva i o jamstvima koja osigurava ugovorno provedbeno tijelo; određivanju cijene instrumenta za podjelu rizika na osnovi granice rizika i pokriću svih administrativnih troškova instrumenta za podjelu rizika; postupku za podnošenje i odobravanje zahtjeva za predložene projekte obuhvaćene instrumentom za podjelu rizika; razdoblju tijekom kojeg je instrument za podjelu rizika na raspolaganju i o izvještajnim zahtjevima.
Točna podjela rizika, (uključujući stupanj financijske poluge), koji ugovorno provedbeno tijelo preuzima u skladu sa sporazumom o suradnji u prosjeku je jednak najmanje iznosu koji je 1,5 puta veći od doprinosa Unije instrumentu za podjelu rizika.
Plaćanja za instrument za podjelu rizika obavljaju se u tranšama, u skladu s predviđenom upotrebom instrumenta za podjelu rizika u osiguravanju kredita i jamstava za financiranje određenih operacija.
4. Odstupajući od članka 54. stavka 5., instrument za podjelu rizika upotrebljava se za financiranje operacija koje se sufinanciraju sredstvima EFRR-a ili Kohezijskog fonda u vezi s investicijskim troškovima koji se ne mogu financirati kao prihvatljivi izdaci na temelju članka 55. ili na temelju pravila Unije o državnim potporama.
Instrument za podjelu rizika može se također upotrebljavati za financiranje operacija koje doprinose ostvarenju ciljeva nacionalnog strateškog referentnog okvira države članice koja podnosi zahtjev i strateškim smjernicama Zajednice o koheziji u skladu s Odlukom Vijeća 2006/702/EZ (13) i koje daju najveću dodanu vrijednost strategiji Unije za pametan, održiv i inkluzivan rast.
5. Instrument za podjelu rizika provodi Komisija u okviru neizravnog centraliziranog upravljanja u skladu s člancima 54. i 56. Uredbe (EZ, Euratom) br. 1605/2002.
6. Država članica koja želi koristiti instrument za podjelu rizika podnosi pisani zahtjev Komisiji do 31. kolovoza 2013. U zahtjevu država članica dostavlja sve informacije potrebne za utvrđivanje:
(a)
ispunjavanja jednog od uvjeta iz članka 77. stavka 2. točaka (a), (b) i (c) pomoću upućivanja na odluku Vijeća ili drugi pravni akt kojim se dokazuje njezina prihvatljivost;
(b)
popisa programa, (uključujući predložene projekte i povezane potrebe za financiranjem), koji se sufinanciraju sredstvima EFRR-a ili Kohezijskog fonda i dijela alokacija tim programima za 2012. i 2013. koji želi preuzeti iz tih programa kako bi preraspodijelila te iznose u instrument za podjelu rizika;
(c)
popisa predloženih projekata na temelju stavka 4. drugog podstavka i dijela alokacija za 2012. i 2013. koji želi preuzeti iz tih programa kako bi preraspodijelila te iznose u instrument za podjelu rizika;
(d)
iznosa koji je na raspolaganju za njezinu isključivu korist u sklopu njezine financijske alokacije za kohezijsku politiku na temelju članka 18. stavka 2. te naznake iznosa koji se može rasporediti za ciljeve instrumenta za podjelu rizika isključivo u okviru proračunskih obveza Unije koji se izvršavaju u godinama 2012. i 2013. na temelju članka 75. stavka 1.
7. Nakon što provjeri ispravnost i opravdanost zahtjeva države članice Komisija u roku od četiri mjeseca od zahtjeva države članice provedbenim aktom donosi odluku u kojoj se navodi sustav uspostavljen kako bi se zajamčilo da je raspoloživ iznos upotrijebljen za isključivu korist države članice koja ga je osigurala u sklopu svoje financijske alokacije za kohezijsku politiku na temelju članka 18. stavka 2. te u kojoj se navode uvjeti sudjelovanja države članice koja podnosi zahtjev u instrumentu za podjelu rizika. Uvjeti posebno obuhvaćaju sljedeće:
(a)
sljedivost i računovodstvo, informacije o upotrebi sredstava, uvjete plaćanja te sustave praćenja i kontrole;
(b)
strukturu naknada i ostalih administrativnih troškova te troškova upravljanja;
(c)
indikativan popis prihvatljivih projekata za financiranje; i
(d)
maksimalan iznos doprinosa Unije koji se može dodijeliti instrumentu za podjelu rizika iz raspoloživih alokacija navedene države članice te rata za praktičnu provedbu.
Odluka Komisije objavljuje se u Službenom listu Europske unije.
Pri odlučivanju o zahtjevu države članice Komisija osigurava da su samo projekti za koje je pozitivna odluka o financiranju donesena od strane EIB-a ili nacionalnog, odnosno međunarodnog tijela javnog sektora ili tijela uređenog privatnim pravom koje pruža javne usluge prihvatljivi za financiranje preko uspostavljenog instrumenta za podjelu rizika.
8. Odluci Komisije iz stavka 7. prethodi revizija operativnih programa u sklopu EFRR-a i Kohezijskog fonda u skladu s člankom 33. stavkom 2.
9. Financijske alokacije za instrument za podjelu rizika strogo su ograničene i ne smiju prelaziti 10 % indikativne ukupne alokacije za državu članicu koja podnosi zahtjev za razdoblje od 2007. do 2013. iz EFRR-a i Kohezijskog fonda, a koja je odobrena u skladu s člankom 28. stavkom 3. točkom (b). Financijske alokacije koje su raspoložive za projekte iz stavka 4. drugog podstavka ovog članka ograničene su na iznose koji su preostali nakon financiranja operacija navedenih u stavku 4. prvom podstavku ovog članka. Osim ukupnog doprinosa Unije instrumentu za podjelu rizika koji je odobren odlukom iz stavka 7. ovog članka, sudjelovanje Unije u instrumentu za podjelu rizika ne smije stvoriti dodatne potencijalne obveze ni za opći proračun Europske unije niti za navedenu državu članicu.
10. Svi vraćeni ili preostali iznosi nakon završetka operacije koja je obuhvaćena instrumentom za podjelu rizika mogu se na zahtjev navedene države članice ponovno upotrijebiti u sklopu instrumenta za podjelu rizika, pod uvjetom da država članica još uvijek ispunjava jedan od uvjeta iz članka 77. stavka 2. točaka (a), (b) i (c). Ako država članica više ne ispunjava ni jedan od tih uvjeta, vraćeni ili preostali iznos smatra se namjenskim prihodom u smislu članka 18. Uredbe (EZ, Euratom) br. 1605/2002. Na zahtjev navedene države članice, dodatna odobrena sredstva za preuzimanje obveza koja su stvorena tim namjenskim prihodom dodaju se sljedeće godine financijskoj alokaciji za kohezijsku politiku te države članice.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske Unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Strasbourgu 22. svibnja 2012.