ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 7. dubna 2011
o prodloužení přechodného období pro nabývání zemědělské půdy v Lotyšsku
(Text s významem pro EHP)
(2011/226/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na smlouvu o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska,
s ohledem na akt o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska, a zejména na kapitolu 3 přílohy VIII uvedeného aktu,
s ohledem na žádost podanou Lotyšskem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Akt o přistoupení z roku 2003 stanoví, že Lotyšsko může na základě podmínek, které jsou v něm stanoveny, ponechat po dobu sedmi let ode dne přistoupení, která skončí dne 30. dubna 2011, v platnosti zákazy týkající se nabývání zemědělské půdy fyzickými a právnickými osobami z jiných členských států EU, které nejsou ani usazeny, ani zapsány do rejstříku, ani nemají pobočku nebo zastoupení v Lotyšsku. Jde o dočasnou výjimku z volného pohybu kapitálu, který je zaručen články 63 až 66 Smlouvy o fungování Evropské unie. Toto přechodné období může být prodlouženo jednou, a to nejdéle o tři roky.
(2)
Dne 6. prosince 2010 zažádalo Lotyšsko o prodloužení přechodného období pro nabývání zemědělské půdy o tři roky.
(3)
Hlavním důvodem pro zavedení přechodného období byla potřeba chránit socioekonomické podmínky zemědělských činností v důsledku zřízení jednotného trhu a přechodu ke společné zemědělské politice v Lotyšsku. Cílem bylo především zohlednit obavy vzniklé v souvislosti s možným dopadem liberalizace nabývání zemědělské půdy na odvětví zemědělství v důsledku počátečních velkých rozdílů cen půdy a příjmů v porovnání s Belgií, Dánskem, Finskem, Francií, Irskem, Itálií, Lucemburskem, Německem, Nizozemskem, Portugalskem, Rakouskem, Řeckem, Spojeným královstvím, Španělskem a Švédskem (dále jen „EU-15“). Přechodné období mělo rovněž usnadnit proces restituce a privatizace zemědělské půdy zemědělcům. Komise ve své zprávě ze dne 16. července 2008 o přezkumu přechodných opatření pro nabývání zemědělských nemovitostí, která byla stanovena smlouvou o přistoupení z roku 2003 (dále jen „přezkum v polovině období 2008“) zdůraznila význam dokončení výše uvedené zemědělské reformy do konce plánovaného přechodného období (1).
(4)
Na základě údajů, které má Eurostat k dispozici, jsou ceny zemědělské půdy v Lotyšsku nižší než ceny zemědělské půdy v EU. Úplná konvergence cen prodávané zemědělské půdy se ani neočekávala, ani nebyla pokládána za nezbytnou podmínku ukončení přechodného období. Přesto jsou rozdíly mezi cenami zemědělské půdy v Lotyšsku a EU-15 natolik významné, že by mohly bránit plynulé další konvergenci cen.
(5)
Obdobně jako cenové hladiny zemědělské půdy, také údaje Eurostatu ukazují, že rozdíl v HDP na osobu vyjádřeném ve standardech kupní síly mezi Lotyšskem a EU-15 nadále existuje. Znamená to, že současné ceny zemědělské půdy v Lotyšsku jsou pro obyvatele Lotyšska v poměru k jejich kupní síle vysoké.
(6)
Zároveň přetrvává nižší konkurenceschopnost lotyšského odvětví zemědělství v porovnání s odvětvím zemědělství EU-15 a problém je znásoben obtížnostmi v přístupu k finančním prostředkům a vysokými úrokovými sazbami, které se uplatňují na komerční úvěrové linky pro nabytí zemědělské půdy (15 % p. a. v roce 2009 podle údajů, které poskytly lotyšské orány).
(7)
Navíc podle údajů, které poskytly lotyšské orgány na základě údajů získaných od lotyšského státního pozemkového útvaru k 1. lednu 2010, zemědělská půda představuje 37,7 % celkového území, přičemž lesní plocha pokrývá 45,8 % území. V roce 2007 vlastnili zemědělci 62 % zemědělské půdy a 26,6 % zemědělské půdy bylo pronajato. Přestože je převážná většina zemědělské půdy v Lotyšsku v soukromém vlastnictví, proces restituce vlastnických práv a pozemková reforma ve venkovských oblastech nejsou stále dokončeny.
(8)
Nejasnost vlastnických práv nevyhnutelně brání pozemkovým transakcím a konsolidaci zemědělských nemovitostí. Fragmentace půdy pak dále přispívá k nižší konkurenceschopnosti a vede k tomu, že zemědělské podniky se méně orientují na trh. V této souvislosti z údajů Eurostatu vyplývá, že přestože probíhá postupná arondace půdy a průměrný podíl využívané zemědělské plochy na zemědělský podnik v Lotyšsku se v období mezi roky 2001 a 2007 zvýšil z 10 ha na 16 ha, tento podíl je stále nižší než v jiných členských státech EU, jako např. v Dánsku, Německu a Švédsku, kde byl v roce 2007 tento průměrný podíl 60 ha, 46 ha, resp. 43 ha.
(9)
Nedávná celosvětová finanční a hospodářská krize měla také negativní vliv na lotyšské hospodářství. Nedostatek poptávky, po kterém následovalo prudké snížení nákupních cen zemědělských produktů v době, kdy ceny surovin se stále držely na vysoké úrovni roku 2008, dále prohloubil již tak znevýhodněné postavení lotyšských zemědělců v porovnání se zemědělci z EU-15.
(10)
S ohledem na tyto souvislosti lze spolu s lotyšskými orgány předpokládat, že by zrušení omezení ode dne 1. května 2011 vyvolalo tlak na ceny půdy v Lotyšsku. Proto existuje nebezpečí vážného narušení lotyšského trhu se zemědělskou půdou po skončení přechodného období.
(11)
Z tohoto důvodu by se mělo povolit prodloužení přechodného období o tři roky podle ustanovení kapitoly 3 přílohy VIII aktu o přistoupení z roku 2003.
(12)
Aby se trh v plném rozsahu připravil na liberalizaci, je i za nepříznivých hospodářských podmínek nadále nanejvýš důležité podporovat zlepšování faktorů, mezi něž patří možnosti získání úvěrů a pojištění pro zemědělce a dokončení strukturální reformy zemědělství během přechodného období, jak již bylo zdůrazněno v přezkumu v polovině období 2008.
(13)
Protože otevřený jednotný trh byl vždy jádrem evropské prosperity, zvýšený přísun zahraničního kapitálu by znamenal možné výhody také pro zemědělský trh v Lotyšsku. Jak je zdůrazněno v přezkumu v polovině období 2008, zahraniční investice do odvětví zemědělství by rovněž mohly mít výrazný dlouhodobý vliv na poskytování kapitálu a know-how, fungování trhů s půdou a zemědělskou produktivitu. Postupné uvolňování omezení zahraničního vlastnictví v přechodném období by též přispělo k přípravě trhu na úplnou liberalizaci.
(14)
Z důvodu právní jistoty a s cílem zabránit vzniku právní mezery ve vnitrostátním právním systému Lotyšska po skončení současného přechodného období by toto rozhodnutí mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Přechodné období pro nabývání zemědělské půdy v Lotyšsku uvedené v kapitole 3 přílohy VIII aktu o přistoupení z roku 2003 se prodlužuje do dne 30. dubna 2014.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 7. dubna 2011.
32011D0226
L 094/31
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
ODLUKA KOMISIJE
od 7. travnja 2011.
o produljenju prijelaznog razdoblja za stjecanje poljoprivrednog zemljišta u Latviji
(Tekst značajan za EGP)
(2011/226/EU)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o pristupanju Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Mađarske, Malte, Poljske, Slovenije i Slovačke,
uzimajući u obzir Akt o pristupanju Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Mađarske, Malte, Poljske, Slovenije i Slovačke, a posebno poglavlje 3. Priloga VIII.,
uzimajući u obzir zahtjev Latvije,
budući da:
(1)
U skladu s Aktom o pristupanju iz 2003. Latvija može zadržati na snazi pod uvjetima iz Akta još sedam godina nakon pristupanja tj. do 30. travnja 2011. zabrane u vezi stjecanja poljoprivrednog zemljišta za fizičke i pravne osobe iz drugih države članica EU koje nemaju sjedište, ili nisu registrirane ili nemaju podružnice ni agencije u Latviji. To je privremeni izuzetak od slobodnog kretanja kapitala koji je osiguran člancima 63. do 66. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. To prijelazno razdoblje se može produljiti samo jednom na razdoblje od najviše tri godine.
(2)
6. prosinca 2010. Latvija je zatražila produljenje prijelaznog razdoblja u vezi s stjecanjem poljoprivrednog zemljišta za tri godine.
(3)
Glavni razlog za prijelazno razdoblje je potreba da se zaštite društveno gospodarski uvjeti za poljoprivredne aktivnosti slijedom uvođenja jedinstvenog tržišta i prijelaza na zajedničku poljoprivrednu politiku u Latviji. Namjena prijelaznog razdoblja je odgovoriti na zabrinutost nastalu zbog mogućeg utjecaja na poljoprivredni sektor kojeg bi liberalizacija stjecanja poljoprivrednog zemljišta mogla imati zbog početnih velikih razlika u cijeni zemljišta i prihoda u usporedbi s Belgijom, Danskom, Njemačkom, Irskom, Grčkom, Španjolskom, Francuskom, Italijom, Luksemburgom, Nizozemskom, Austrijom, Portugalom, Finskom, Švedskom i Ujedinjenom Kraljevinom (dalje u tekstu EU-15). Pored toga svrha prijelaznog razdoblja bila je olakšati postupak vraćanja i privatizacije poljoprivrednog zemljišta poljoprivrednicima. Komisija je već naglasila u svom izvješću od 16. srpnja 2008. o Reviziji prijelaznih mjera za stjecanje poljoprivrednih nekretnina određenih u Aktu o pristupanju iz 2003. (dalje u tekstu Srednjoročna revizija iz 2008.) značaj završetka gore spomenute poljoprivredne reforme do kraja predviđenog prijelaznog razdoblja (1).
(4)
Prema podacima Eurostata, cijene poljoprivrednog zemljišta u Latviji su niže od cijena poljoprivrednog zemljišta u EU. Potpuna konvergencija prodajnih cijena poljoprivrednog zemljišta nije bila niti očekivana niti se smatra preduvjetom za okončanje prijelaznog razdoblja. Ipak uočljive razlike u cijenama poljoprivrednog zemljišta između Latvije i EU-15 su takve da mogu ometati neometan napredak prema konvergenciji cijena.
(5)
Slično kao u slučaju razina cijena poljoprivrednog zemljišta, podaci Eurostata pokazuju da još postoji raskorak u pogledu BDP-a po glavi stanovnika izmjeren prema standardu kupovne moći u Latviji u odnosu na EU-15. Stoga su postojeće cijene poljoprivrednog zemljišta u Latviji visoke za stanovnike Latvije u odnosu na njihovu kupovnu moć.
(6)
Također postoji niska konkurentnost latvijskog poljoprivrednog sektora u usporedbi s poljoprivrednim sektorom u EU-15 i problem je otežan teškoćama u pristupu financijskim sredstvima i visokim kamatnim stopama koje se primjenjuju na komercijalne kreditne linije za stjecanje poljoprivrednog zemljišta (15 % godišnje u 2009. prema podacima koje su dostavila latvijska tijela).
(7)
Nadalje prema podacima koje su dostavila latvijska tijela, a temelje se na latvijskoj državnoj geodetskoj službi, od 1. siječnja 2010. poljoprivredna zemljišta predstavljaju 37,7 % ukupnog područja države, a šume pokrivaju 45,8 % područja. U 2007. 62 % poljoprivrednog zemljišta je bilo u vlasništvu poljoprivrednika, a 26, 6 % istog je bilo u najmu. Iako je poljoprivredno zemljište u Latviji već većinom u privatnim rukama, postupak povratka vlasničkih prava i zemljišna reforma na poljoprivrednim područjima još nisu dovršeni.
(8)
Nedostatak jasnoće u pogledu vlasničkih prava neizbježno otežava zemljišne transakcije i konsolidaciju poljoprivrednih posjeda. Cijepanje zemljišta na svoj način nadalje doprinosi niskoj konkurentnosti i dovodi do manje tržišno orijentiranih poljoprivrednih gospodarstava. U tom kontekstu podaci Eurostata pokazuju da je u Latviji prosječna površina iskorištenog poljoprivrednog zemljišta po poljoprivrednom gospodarstvu, usprkos postepenoj konsolidaciji zemljišta u tijeku i povećanju od 10 ha na 16 ha po poljoprivrednom gospodarstvu između 2001. i 2007., još uvijek manja nego u drugim državama članicama EU u kojima je prosjek 2007. iznosio na primjer 60 ha u Danskoj, 46 ha u Njemačkoj i 43 ha u Švedskoj.
(9)
Nedavna globalna financijska i gospodarska kriza je također negativno utjecala na gospodarstvo Latvije. Manjak potražnje nakon kojeg je slijedio snažan pad prodajnih cijena poljoprivrednih proizvoda u trenutku kad su cijene sirovina ostale na jednakoj visokoj razini kakve su bile u 2008. još su dodatno otežale ionako slabi položaj latvijskih poljoprivrednika u usporedbi s poljoprivrednicima iz EU-15.
(10)
U ovom kontekstu može se očekivati, kako predviđaju latvijska tijela, da bi ukidanje ograničenja 1. svibnja 2011. značilo pritisak na cijene zemljišta u Latviji. Stoga postoji prijetnja ozbiljnih smetnji na tržištu poljoprivrednog zemljišta u Latviji nakon završetka prijelaznog razdoblja.
(11)
Stoga je potrebno dozvoliti produljenje prijelaznog razdoblja iz poglavlja 3. Priloga VIII. Akta o pristupanju iz 2003. za 3 godine.
(12)
Kako bi se tržište u cijelosti pripremilo za liberalizaciju i dalje je od najveće važnosti čak i u teškim gospodarskim okolnostima poticati poboljšanje faktora kao što su kreditne pogodnosti i pogodnosti osiguranja za poljoprivrednike te dovršetak strukturne reforme poljoprivrede tijekom prijelaznog razdoblja, kako je već naglašeno u Srednjoročnoj reviziji iz 2008.
(13)
S obzirom da je jedinstveno otvoreno tržište uvijek bilo ključ europskog prosperiteta, povećan dotok stranog kapitala donio bi sa sobom potencijalnu korist također i za poljoprivredno tržište u Latviji. Kako je naglašeno u Srednjoročnoj reviziji iz 2008. strana ulaganja u sektor poljoprivrede bi također imala važne dugoročne učinke na dostupnost kapitala i znanja, na funkcioniranje tržišta zemljištem i na poljoprivrednu produktivnost. Postupno slabljenje ograničenja u pogledu stranog vlasništva tijekom prijelaznog razdoblja bi također doprinijelo pripremi tržišta za potpunu liberalizaciju.
(14)
Zbog pravne sigurnosti i kako bi se izbjegle pravne praznine u nacionalnom pravnom sustavu Latvije nakon isteka trenutačnog prijelaznog razdoblja, ova Odluka treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Prijelazno razdoblje u vezi stjecanja poljoprivrednog zemljišta u Latviji iz poglavlja 3. Priloga VIII. Aktu o pristupanju iz 2003. produljuje se do 30. travnja 2014.
Članak 2.
Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.
Sastavljeno u Bruxellesu 7. travnja 2011.