NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1077/2011
ze dne 25. října 2011,
kterým se zřizuje Evropská agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 74, čl. 77 odst. 2 písm. a) a b), čl. 78 odst. 2 písm. e), čl. 79 odst. 2 písm. c), čl. 82 odst. 1 písm. d), čl. 85 odst. 1, čl. 87 odst. 2 písm. a) a čl. 88 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Schengenský informační systém druhé generace (SIS II) byl zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) (2) a rozhodnutím Rady 2007/533/SVV ze dne 12. června 2007 o zřízení, provozování a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) (3). Nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV stanoví, že během přechodného období odpovídá za provozní řízení centrálního SIS II Komise. Po uplynutí přechodného období má za řízení centrálního SIS II a některých aspektů komunikační infrastruktury odpovídat řídící orgán.
(2)
Vízový informační systém (VIS) byl zřízen rozhodnutím Rady 2004/512/ES ze dne 8. června 2004 o zřízení Vízového informačního systému (VIS) (4). Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 ze dne 9. července 2008 o Vízovém informačním systému (VIS) a o výměně údajů o krátkodobých vízech mezi členskými státy (nařízení o VIS) (5) stanoví, že během přechodného období odpovídá za provozní řízení VIS Komise. Po uplynutí přechodného období má za provozní řízení centrálního VIS a národních rozhraní a za některé aspekty komunikační infrastruktury odpovídat řídící orgán.
(3)
Eurodac byl zřízen nařízením Rady (ES) č. 2725/2000 ze dne 11. prosince 2000 o zřízení systému „Eurodac“ pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování Dublinské úmluvy (6). Nařízení Rady (ES) č. 407/2002 (7) stanoví nezbytná prováděcí pravidla.
(4)
Je nezbytné zřídit řídící orgán s cílem zajistit provozní řízení SIS II, VIS, Eurodacu a některých aspektů komunikační infrastruktury po uplynutí přechodného období a případně dalších rozsáhlých systémů informačních technologií (dále jen „informační systémy“) v rámci prostoru svobody, bezpečnosti a práva, což předpokládá přijetí samostatných legislativních nástrojů.
(5)
V zájmu dosažení synergií je nezbytné umožnit provozní řízení těchto rozsáhlých informačních systémů v jediném subjektu, a tak využít úspor z rozsahu, dosáhnout kritické míry a zajistit co nejvyšší využití kapitálu a lidských zdrojů.
(6)
Evropský parlament a Rada ve společných prohlášeních připojených k legislativním nástrojům pro SIS II a VIS vyzvaly Komisi, aby po posouzení dopadů předložila nezbytné legislativní návrhy na svěření dlouhodobého provozního řízení centrálního SIS II a některých aspektů komunikační infrastruktury, jakož i VIS, zvláštní agentuře.
(7)
Řídící orgán by měl být právně, administrativně a finančně samostatný, a proto by měl být zřízen v podobě regulační agentury (dále jen „agentura“), která má právní subjektivitu. Jak bylo dohodnuto, mělo by být sídlo agentury v Tallinu v Estonsku. Protože však úkoly spojené s technickým vývojem SIS II a VIS a přípravou na jejich provozní řízení jsou prováděny ve Štrasburku ve Francii a zálohové místo pro tyto informační systémy je umístěno v Sankt Johann im Pongau v Rakousku, mělo by tomu tak být i nadále. Na těchto dvou místech by též měly být prováděny úkoly spojené s technickým vývojem a provozním řízením Eurodacu (Štrasburk) a zřízeno zálohové místo pro Eurodac (Sankt Johann im Pongau). Na těchto dvou místech by měly také probíhat technický vývoj a provozní řízení jiných rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, a pokud je tak stanoveno v příslušném legislativním nástroji, by se mělo nalézat zálohové místo schopné zajistit fungování rozsáhlého informačního systému v případě jeho selhání.
(8)
Úkoly řídícího orgánu stanovené v nařízeních (ES) č. 1987/2006 a (ES) č. 767/2008 by proto měla vykonávat agentura. Tyto úkoly zahrnují další technický vývoj.
(9)
V souladu s nařízením (ES) č. 2725/2000 a (ES) č. 407/2002 byla v Komisi zřízena ústřední jednotka odpovědná za provoz ústřední databáze Eurodacu a další související úkoly. V zájmu využití synergií by měla agentura převzít od Komise její úkoly související s provozním řízením Eurodacu, včetně některých úkolů souvisejících s komunikační infrastrukturou, a to ode dne, kdy zahájí činnost.
(10)
Ústřední funkcí agentury by mělo být plnění úkolů provozního řízení SIS II, VIS a Eurodacu, a bude-li tak rozhodnuto, i dalších rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva. Agentura by rovněž měla odpovídat za technická opatření nenormativní povahy, která jsou nezbytná v zájmu úkolů, jež jsou agentuře svěřeny. Touto odpovědností by neměly být dotčeny normativní úkoly vyhrazené Komisi jednající samostatně nebo s pomocí výboru v příslušných legislativních nástrojích upravujících systémy, jejichž provozní řízení je svěřeno agentuře.
(11)
Kromě toho by agentura měla vykonávat úkoly související s odbornou přípravou zaměřenou na technickou stránku používání SIS II, VIS, Eurodacu a dalších rozsáhlých informačních systémů, které by jí mohly být v budoucnu svěřeny.
(12)
Dále by agentura mohla odpovídat rovněž za přípravu, vývoj a provozní řízení dodatečných rozsáhlých informačních systémů na základě článků 67 až 89 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“). Tyto úkoly by agentuře měly být svěřeny pouze pozdějšími a zvláštními legislativními nástroji, jimž bude předcházet posouzení dopadů.
(13)
Agentura by měla v souladu s čl. 49 odst. 6 písm. a) nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (8), zodpovídat za sledování výzkumu a za provádění pilotních projektů pro rozsáhlé informační systémy na základě článků 67 až 89 Smlouvy o fungování EU a na výslovnou a konkrétní žádost Komise. Bude-li agentura pověřena prováděním pilotního projektu, měla by věnovat zvláštní pozornost strategii Evropské unie pro správu informací.
(14)
Pověřením agentury provozním řízením rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva by neměla být dotčena zvláštní pravidla platná pro tyto systémy. Zejména se na každý rozsáhlý informační systém, jehož provozním řízením je agentura pověřena, plně vztahují zvláštní pravidla upravující účel, přístupová práva, bezpečnostní opatření a další požadavky na ochranu údajů.
(15)
V zájmu účinné kontroly fungování agentury by v její správní radě měly být zastoupeny členské státy a Komise. Správní radě by měly být svěřeny nezbytné funkce, zejména k přijetí ročního pracovního programu, plnění jejích funkcí spojených s rozpočtem agentury, přijímání finančních předpisů platných pro agenturu, jmenování výkonného ředitele a stanovení postupů, jimiž výkonný ředitel přijímá rozhodnutí týkající se provozních úkolů agentury.
(16)
Pokud jde o SIS II, měly by mít Evropský policejní úřad (Europol) a Evropská jednotka pro soudní spolupráci (Eurojust), jež mají na základě rozhodnutí 2007/533/SVV právo přístupu k údajům uloženým v SIS II a právo jejich přímého vyhledávání, status pozorovatelů na zasedáních správní rady v případech, kdy je na pořadu jednání otázka související s uplatňováním rozhodnutí 2007/533/SVV. Europol a Eurojust by měly mít možnost jmenovat každý svého zástupce do poradní skupiny pro SIS II, zřízené tímto nařízením.
(17)
Pokud jde o VIS, měl by mít Europol rovněž status pozorovatele na zasedáních správní rady v případech, kdy je na pořadu jednání otázka související s uplatňováním rozhodnutí Rady 2008/633/SVV ze dne 23. června 2008 o konzultačním přístupu určených orgánů členských států a Europolu do Vízového informačního systému (VIS) pro účely prevence, odhalování a vyšetřování teroristických trestných činů a jiných závažných trestných činů (9). Europol by měl mít možnost jmenovat svého zástupce do poradní skupiny pro VIS, zřízené tímto nařízením.
(18)
Členské státy by měly mít ve správní radě agentury hlasovací práva související s určitým rozsáhlým informačním systémem, pokud jsou podle práva Unie vázány kterýmkoli z legislativních nástrojů upravujících vývoj, zřízení, provoz a používání daného systému. Hlasovací práva v souvislosti s určitým rozsáhlým informačním systémem by mělo mít i Dánsko, pokud se v souladu s článkem 4 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) a ke Smlouvě o fungování EU (dále jen „Protokol o postavení Dánska“) rozhodne ve svém vnitrostátním právu provést legislativní nástroj upravující vývoj, zřízení, provoz a používání daného systému.
(19)
Členské státy by měly jmenovat zástupce do poradní skupiny pro určitý rozsáhlý informační systém, pokud jsou podle práva Unie vázány kterýmkoli z legislativních nástrojů upravujících vývoj, zřízení, provoz a používání daného systému. Dále by zástupce do poradní skupiny pro určitý rozsáhlý informační systém mělo jmenovat Dánsko, pokud se v souladu s článkem 4 Protokolu o postavení Dánska rozhodne ve svém vnitrostátním právu provést legislativní nástroj upravující vývoj, zřízení, provoz a používání daného systému.
(20)
Aby byla zaručena plná samostatnost a nezávislost agentury, měla by obdržet samostatný rozpočet s příjmy ze souhrnného rozpočtu Evropské unie. Financování agentury by mělo podléhat schválení rozpočtovým orgánem ve smyslu bodu 47 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a o řádném finančním řízení (10). Je třeba uplatňovat rozpočtový postup Unie a postup Unie pro udělení absolutoria. Audit účetnictví a legality a správnosti uskutečněných operací by měl provádět Účetní dvůr.
(21)
V rámci jejich příslušných pravomocí by agentura měla spolupracovat s ostatními agenturami Unie, zejména agenturami zřízenými v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, a zvláště s Agenturou Evropské unie pro základní práva. Pokud jde o bezpečnost sítí, měla by případně konzultovat také Evropskou agenturu pro bezpečnost sítí a informací a zohledňovat její doporučení.
(22)
Při zajišťování vývoje a provozního řízení rozsáhlých informačních systémů by se agentura měla řídit evropskými a mezinárodními normami s přihlédnutím k nejvyšším odborným požadavkům, zejména ke strategii Evropské unie pro správu informací.
(23)
Na zpracování osobních údajů agenturou by se mělo vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (11). Evropský inspektor ochrany údajů by měl mít možnost získat od agentury přístup k veškerým informacím nezbytným pro svá šetření. V souladu s článkem 28 nařízení (ES) č. 45/2001 Komise konzultovala evropského inspektora pro ochranu údajů, jenž vydal stanovisko dne 7. prosince 2009.
(24)
V zájmu zajištění transparentního fungování agentury by se na agenturu mělo vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (12). V souladu s článkem 228 Smlouvy o fungování EU by činnosti agentury měly podléhat přezkumu evropského veřejného ochránce práv.
(25)
Na agenturu by se mělo vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (13); agentura by měla přistoupit k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Komisí Evropských společenství o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (14).
(26)
Hostitelské členské státy agentury by měly zajistit co nejvhodnější podmínky k zajištění jejího řádného fungování, například prostřednictvím mnohojazyčného a evropsky orientovaného vzdělávání a vhodných dopravních spojení.
(27)
S cílem zajistit otevřené a transparentní podmínky zaměstnávání a rovné zacházení se zaměstnanci by se na zaměstnance a výkonného ředitele agentury měl vztahovat služební řád úředníků Evropské unie (dále jen „služební řád úředníků“) a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropské unie (dále jen „pracovní řád“), stanovené v nařízení (EHS, Eutratom, ESUO) č. 259/68 (15) (společně dále jen „služební řád“), včetně pravidel týkajících se služebního tajemství a jiných srovnatelných povinností zachovat důvěrnost.
(28)
Agentura je subjekt zřízený Unií ve smyslu čl. 185 odst. 1 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002, a proto by měla přijmout své finanční předpisy v souladu s uvedeným nařízením.
(29)
Na agenturu by se mělo vztahovat nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 (16).
(30)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž zřízení agentury na úrovni Unie odpovědné za provozní řízení a případně vývoj rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu a účinků opatření lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(31)
Toto nařízení dodržuje základní práva a ctí zásady uznávané Listinou základních práv Evropské unie v souladu s čl. 6 odst. 1 Smlouvy o EU.
(32)
V souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto nařízení navazuje na schengenské acquis, pokud jde o SIS II a VIS, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 4 uvedeného protokolu do šesti měsíců ode dne přijetí tohoto nařízení, zda je provede ve svém vnitrostátním právu. V souladu s článkem 3 Dohody mezi Evropským společenstvím a Dánským královstvím o kritériích a mechanismech pro určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v Dánsku nebo jiném členském státě Evropské unie a o systému „Eurodac“ pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování Dublinské úmluvy (17) má Dánsko Komisi oznámit, zda provede obsah tohoto nařízení, pokud jde o Eurodac.
(33)
Pokud jde o jeho ustanovení související se SIS II ve smyslu úpravy obsažené v rozhodnutí 2007/533/SVV, účastní se Spojené království tohoto nařízení v souladu s čl. 5 odst. 1 Protokolu (č. 19) o schengenském acquis začleněném do rámce Evropské unie, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU (dále jen „Protokol o schengenském acquis“), a v souladu s čl. 8 odst. 2 rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (18).
Pokud jde o jeho ustanovení související se SIS II ve smyslu úpravy obsažené v nařízení (ES) č. 1987/2006 a s VIS, jež rozvíjejí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se Spojené království neúčastní v souladu s rozhodnutím 2000/365/ES, požádalo Spojené království v souladu s článkem 4 Protokolu o schengenském acquis dopisem ze dne 5. října 2010 určeným předsedovi Rady o povolení účastnit se přijímání tohoto nařízení. Na základě článku 1 rozhodnutí Rady 2010/779/EU ze dne 14. prosince 2010 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis týkající se zřízení Evropské agentury pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v rámci prostoru svobody, bezpečnosti a práva (19) bylo Spojenému království povoleno, aby se tohoto nařízení účastnilo. Pokud jde dále o jeho ustanovení související s Eurodacem, oznámilo Spojené království v souladu s článkem 3 Protokolu (č. 21) o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU (dále jen „Protokol o postavení Spojeného království a Irska“) dopisem ze dne 23. září 2009 určeným předsedovi Rady, že se chce účastnit přijímání a používání tohoto nařízení. Spojené království se tedy účastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení je pro ně závazné a použitelné.
(34)
Pokud jde o jeho ustanovení související se SIS II ve smyslu úpravy obsažené v nařízení (ES) č. 1987/2006 a s VIS, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis, jichž se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (20).
Irsko nepožádalo o účast na přijímání tohoto nařízení v souladu s článkem 4 Protokolu o schengenském acquis. Irsko se proto neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné, pokud jde o jeho opatření rozvíjející ta ustanovení schengenského acquis související se SIS II ve smyslu úpravy obsažené v nařízení (ES) č. 1987/2006 a s VIS.
Pokud jde o jeho ustanovení související s Eurodacem, neúčastní se Irsko v souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Spojeného království a Irska přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. Jelikož za těchto okolností není možné zajistit použitelnost tohoto nařízení jako celku ve vztahu k Irsku, jak vyžaduje článek 288 Smlouvy o fungování EU, neúčastní se Irsko přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné, aniž jsou dotčena jeho práva plynoucí z výše uvedených protokolů.
(35)
Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis, pokud jde o SIS II a VIS, ve smyslu Dohody uzavřené Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (21), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodech A, B a G rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne 17. května 1999 o některých opatřeních pro uplatňování uvedené dohody (22). Pokud jde o Eurodac, představuje toto nařízení nové opatření související s Eurodacem ve smyslu Dohody mezi Evropským společenstvím a Islandskou republikou a Norským královstvím o kritériích a mechanismech určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v některém z členských států nebo na Islandu nebo v Norsku (23). Proto by delegace Islandské republiky a Norského království měly být zastoupeny ve správní radě agentury, rozhodnou-li se provést toto nařízení ve svém vnitrostátním právu. K určení dalších podrobných pravidel umožňujících účast Islandské republiky a Norského království na činnostech agentury, například ohledně hlasovacích práv, je nutno uzavřít mezi Unií a těmito státy další ujednání.
(36)
Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis, pokud jde o SIS II a VIS, ve smyslu Dohody uzavřené Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (24), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodech A, B a G rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/146/ES (25). Pokud jde o Eurodac, představuje toto nařízení nové opatření související s Eurodacem ve smyslu Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o kritériích a mechanismech určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v některém z členských států nebo ve Švýcarsku (26). Proto by delegace Švýcarské konfederace měla být zastoupena ve správní radě agentury, rozhodne-li se provést toto nařízení ve svém vnitrostátním právu. K určení dalších podrobných pravidel umožňujících účast Švýcarské konfederace na činnostech agentury, například ohledně hlasovacích práv, je nutno uzavřít mezi Unií a Švýcarskou konfederací další ujednání.
(37)
Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis, pokud jde o SIS II a VIS, ve smyslu Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (27), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodech A, B a G rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2011/350/EU (28). Pokud jde o Eurodac, představuje toto nařízení nové opatření související s Eurodacem ve smyslu Protokolu mezi Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o kritériích a mechanismech určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v některém z členských států nebo ve Švýcarsku (29). Proto by delegace Lichtenštejnského knížectví měla být zastoupena ve správní radě agentury. K určení dalších podrobných pravidel umožňujících účast Lichtenštejnského knížectví na činnostech agentury, například ohledně hlasovacích práv, je nutno uzavřít mezi Unií a Lichtenštejnským knížectvím další ujednání,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
PŘEDMĚT
Článek 1
Zřízení agentury
1. Zřizuje se Evropská agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (dále jen „agentura“).
2. Agentura odpovídá za provozní řízení Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II), Vízového informačního systému (VIS) a Eurodacu.
3. Agenturu lze rovněž pověřit přípravou, vývojem a provozním řízením rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva jiných než uvedených v odstavci 2, pokud tak stanoví příslušné legislativní nástroje založené na článcích 67 až 89 Smlouvy o fungování EU, případně s přihlédnutím k vývoji ve výzkumu ve smyslu článku 8 tohoto nařízení a k výsledkům pilotních projektů ve smyslu článku 9 tohoto nařízení.
4. Provozní řízení zahrnuje veškeré úkoly nezbytné pro zachování funkčnosti rozsáhlých informačních systémů v souladu se zvláštními předpisy, jež se na každý z nich vztahují, a to včetně zodpovědnosti za komunikační infrastrukturu, kterou užívají. Tyto rozsáhlé informační systémy si nevyměňují údaje ani neumožňují sdílení informací a poznatků, ledaže tak stanoví zvláštní právní základ.
Článek 2
Cíle
Aniž je dotčena odpovědnost Komise a členských států na základě legislativních nástrojů, jimiž se řídí rozsáhlé informační systémy, agentura zajišťuje:
a)
účinný, bezpečný a nepřetržitý provoz rozsáhlých informačních systémů;
b)
účinné a finančně odpovědné řízení rozsáhlých informačních systémů;
c)
patřičnou úroveň služeb uživatelům rozsáhlých informačních systémů;
d)
plynulý a nepřetržitý provoz;
e)
vysokou úroveň ochrany údajů v souladu s platnými pravidly, včetně zvláštních předpisů pro každý z rozsáhlých informačních systémů;
f)
vhodnou úroveň zabezpečení údajů a fyzické bezpečnosti v souladu s platnými pravidly, včetně zvláštních předpisů pro každý z rozsáhlých informačních systémů; a
g)
používání struktury projektového řízení vhodné k účinnému vývoji rozsáhlých informačních systémů.
KAPITOLA II
ÚKOLY
Článek 3
Úkoly související se SIS II
V souvislosti se SIS II plní agentura:
a)
úkoly svěřené řídícímu orgánu nařízením (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutím 2007/533/SVV a
b)
úkoly související s odbornou přípravou zaměřenou na používání SIS II, zejména pro zaměstnance SIRENE (SIRENE - Supplementary Information Request at National Entries), a s odbornou přípravou pro odborníky zaměřenou na technické aspekty SIS II v rámci schengenského hodnocení.
Článek 4
Úkoly související s VIS
V souvislosti s VIS plní agentura:
a)
úkoly svěřené řídícímu orgánu nařízením (ES) č. 767/2008 a rozhodnutím 2008/633/SVV a
b)
úkoly související s odbornou přípravou zaměřenou na technické aspekty používání VIS.
Článek 5
Úkoly související s Eurodacem
V souvislosti s Eurodacem plní agentura:
a)
úkoly svěřené Komisi jakožto orgánu odpovědnému za provozní řízení Eurodacu v souladu s nařízeními (ES) č. 2725/2000 a (ES) č. 407/2002;
b)
úkoly související s komunikační infrastrukturou, totiž dozor, bezpečnost a koordinace vztahů mezi členskými státy a poskytovatelem; a
c)
úkoly související s odbornou přípravou zaměřenou na technické aspekty používání Eurodacu.
Článek 6
Úkoly související s vývojem a provozním řízením jiných rozsáhlých informačních systémů
Je-li agentuře svěřena příprava, vývoj a provozní řízení jiných rozsáhlých informačních systémů podle čl. 1 odst. 3, plní agentura podle potřeby úkoly související s odbornou přípravou zaměřenou na technické aspekty používání těchto systémů.
Článek 7
Úkoly související s komunikační infrastrukturou
1. Agentura vykonává úkoly související s komunikační infrastrukturou, které byly svěřeny řídícímu orgánu legislativními nástroji, které upravují vývoj, zřízení, provoz a používání rozsáhlých informačních systémů uvedených v čl. 1 odst. 2.
2. Podle legislativních nástrojů uvedených v odstavci 1 jsou úkoly související s komunikační infrastrukturou, včetně provozního řízení a bezpečnosti, rozděleny mezi agenturu a Komisi. V zájmu zajištění soudržnosti při výkonu svých příslušných úkolů uzavřou agentura a Komise provozní pracovní ujednání zachycené v memorandu o porozumění.
3. Komunikační infrastruktura musí být v zájmu ochrany před hrozbami a zajištění její bezpečnosti a bezpečnosti rozsáhlých informačních systémů, včetně údajů vyměňovaných jejím prostřednictvím, řádně řízena a kontrolována.
4. Je třeba přijmout vhodná opatření, včetně bezpečnostních plánů, zejména aby bylo možné zabránit neoprávněnému čtení, kopírování, úpravám nebo vymazávání osobních údajů během jejich přenosu nebo přepravy nosičů údajů, zejména prostřednictvím vhodných technik šifrování. Žádná operativní informace týkající se systému nesmí být rozeslána prostřednictvím komunikační infrastruktury nešifrovaně.
5. Úkoly související s provozním řízením komunikační infrastruktury lze svěřit vnějším soukromoprávním subjektům podle nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002. V takovém případě je poskytovatel sítě povinen dodržovat bezpečnostní opatření podle odstavce 4 a nesmí mít žádný přístup k operativním údajům SIS II, VIS nebo Eurodacu ani k výměně údajů související se SIS II prostřednictvím SIRENE.
6. Aniž jsou dotčeny stávající smlouvy týkající se sítí SIS II, VIS a Eurodacu, zůstává správa šifrovacích klíčů v pravomoci agentury a nelze ji zadat žádnému vnějšímu soukromoprávnímu subjektu.
Článek 8
Sledování výzkumu
1. Agentura sleduje vývoj ve výzkumu, který je důležitý pro provozní řízení SIS II, VIS, Eurodacu a jiných rozsáhlých informačních systémů.
2. Agentura o vývoji uvedeném v odstavci 1 pravidelně informuje Evropský parlament, Radu, Komisi a v případech, kdy se jedná o otázky ochrany údajů, také evropského inspektora ochrany údajů.
Článek 9
Pilotní projekty
1. Pouze na výslovnou a konkrétní žádost Komise, jež nejméně tři měsíce předem uvědomila Evropský parlament a Radu, a po rozhodnutí správní rady může agentura v souladu s čl. 12 odst. 1 písm. l) tohoto nařízení provádět pilotní projekty uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a) nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 v zájmu vývoje či provozního řízení rozsáhlých informačních systémů na základě článků 67 až 89 Smlouvy o fungování EU.
Agentura pravidelně informuje Evropský parlament, Radu a v případech, kdy se jedná o otázky ochrany údajů, také evropského inspektora ochrany údajů o vývoji pilotních projektů uvedených v prvním pododstavci.
2. Finanční prostředky na pilotní projekty na žádost Komise se zaznamenávají do rozpočtu pro nejvýše dva po sobě následující rozpočtové roky.
KAPITOLA III
STRUKTURA A ORGANIZACE
Článek 10
Právní postavení
1. Agentura je subjektem Unie a má právní subjektivitu.
2. Agentura má v každém členském státě nejširší způsobilost k právním úkonům, kterou jeho vnitrostátní právo přiznává právnickým osobám. Zejména může nabývat a zcizovat movitý a nemovitý majetek a vystupovat před soudem. Může rovněž uzavírat dohody o svém sídle a místech působení zřízených v souladu s odstavcem 4 se členským státem, na jehož území se sídlo a technická nebo zálohová místa nacházejí (dále jen „hostitelský členský stát“).
3. Agenturu zastupuje její výkonný ředitel.
4. Sídlo agentury je v Tallinu v Estonsku.
Úkoly související s vývojem a provozním řízením podle čl. 1 odst. 3 a článků 3, 4, 5 a 7 se provádějí ve Štrasburku ve Francii.
Zálohové místo schopné zajistit provoz rozsáhlého informačního systému v případě jeho selhání bude instalováno v Sankt Johann im Pongau v Rakousku, stanoví-li existenci zálohového místa legislativní nástroj upravující jeho vývoj, zřízení, provoz a používání.
Článek 11
Struktura
1. Řídící a správní struktura Agentury se skládá ze:
a)
správní rady;
b)
výkonného ředitele;
c)
poradních skupin.
2. Struktura agentury rovněž zahrnuje:
a)
inspektora ochrany údajů;
b)
úředníka pro bezpečnost;
c)
účetního.
Článek 12
Funkce správní rady
1. Aby bylo zajištěno, že agentura plní své úkoly, správní rada:
a)
jmenuje, a je-li to vhodné, odvolává výkonného ředitele v souladu s článkem 18;
b)
vykonává disciplinární pravomoc nad výkonným ředitelem a dohlíží na jeho činnost včetně provádění rozhodnutí správní rady;
c)
po konzultaci s Komisí stanoví organizační strukturu agentury;
d)
po konzultaci s Komisí stanoví jednací řád agentury;
e)
na návrh výkonného ředitele schvaluje dohodu o sídle agentury a dohody o technických a zálohových místech zřízených v souladu s čl. 10 odst. 4, které podepisuje výkonný ředitel s hostitelskými členskými státy;
f)
po dohodě s Komisí přijímá potřebná prováděcí opatření uvedená v článku 110 služebního řádu úředníků;
g)
přijímá nezbytná prováděcí opatření o vysílání národních odborníků do agentury;
h)
po konzultaci s poradními skupinami uvedenými v článku 19 a po obdržení stanoviska Komise přijímá víceletý pracovní program založený na úkolech uvedených v kapitole II, přičemž základem pro tento program je návrh předložený výkonným ředitelem uvedeným v článku 17. Aniž je dotčen roční rozpočtový postup, zahrnuje víceletý pracovní program víceletý rozpočtový výhled a hodnocení ex ante, jež umožní stanovit strukturu cílů a jednotlivé fáze víceletého plánování;
i)
přijímá víceletý plán zaměstnanecké politiky a návrh ročního pracovního programu agentury a předkládá je do 31. března každého roku Komisi a rozpočtovému orgánu;
j)
po obdržení stanoviska Komise přijímá do 30. září každého roku dvoutřetinovou většinou svých členů s hlasovacím právem a v souladu s ročním rozpočtovým postupem a legislativním programem Unie v oblastech působnosti článků 67 až 89 Smlouvy o fungování EU roční pracovní program agentury na nadcházející rok; a zajišťuje předložení přijatého pracovního programu Evropskému parlamentu, Radě a Komisi a jeho zveřejnění;
k)
do 31. března každého roku přijímá výroční zprávu o činnosti agentury za předchozí rok, v níž zejména srovná dosažené výsledky s cíli ročního pracovního programu, a předkládá ji do 15. června téhož roku Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru; výroční zpráva o činnosti se zveřejní;
l)
plní funkce spojené s rozpočtem agentury podle článku 32, čl. 33 odst. 6 a článku 34, včetně zavádění pilotních projektů uvedených v článku 9;
m)
přijímá finanční předpisy použitelné pro agenturu v souladu s článkem 34;
n)
jmenuje účetního, který je při plnění svých povinností funkčně nezávislý;
o)
zajišťuje náležité následné kroky na základě zjištění a doporučení vyplývajících z různých zpráv o interním či externím auditu a hodnocení;
p)
přijímá potřebná bezpečnostní opatření, včetně bezpečnostního plánu a plánu pro pokračování v činnosti a odstraňování následků katastrof, s přihlédnutím k případným doporučením odborníků na bezpečnost účastnících se poradních skupin;
q)
jmenuje úředníka pro bezpečnost;
r)
jmenuje inspektora ochrany údajů v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001;
s)
do 22. května 2012 přijme praktická opatření k provedení nařízení (ES) č. 1049/2001;
t)
přijímá zprávy o technickém fungování SIS II podle čl. 50 odst. 4 nařízení (ES) č. 1987/2006 a čl. 66 odst. 4 rozhodnutí 2007/533/SVV a o technickém fungování VIS podle čl. 50 odst. 3 nařízení (ES) č. 767/2008 a čl. 17 odst. 3 rozhodnutí 2008/633/SVV;
u)
přijímá výroční zprávu o činnosti ústřední jednotky Eurodacu podle čl. 24 odst. 1 nařízení (ES) č. 2725/2000;
v)
vyjadřuje se ke zprávám evropského inspektora ochrany údajů o auditu podle článku 45 nařízení (ES) č. 1987/2006 a čl. 42 odst. 2 nařízení (ES) č. 767/2008 a zajišťuje patřičná opatření v návaznosti na audit;
w)
zveřejňuje statistiky související se SIS II podle čl. 50 odst. 3 nařízení (ES) č. 1987/2006 a čl. 66 odst. 3 rozhodnutí 2007/533/SVV;
x)
vypracovává statistiky o činnosti ústřední jednotky Eurodacu podle čl. 3 odst. 3 nařízení (ES) č. 2725/2000;
y)
zajišťuje každoroční zveřejnění seznamu příslušných orgánů, které jsou oprávněny přímo vyhledávat v údajích obsažených v SIS II, podle čl. 31 odst. 8 nařízení (ES) č. 1987/2006 a čl. 46 odst. 8 rozhodnutí 2007/533/SVV spolu se seznamem úřadů vnitrostátních systémů SIS II (N.SIS II) a centrál SIRENE podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1987/2006 a čl. 7 odst. 3 rozhodnutí 2007/533/SVV;
z)
zajišťuje každoroční zveřejnění seznamu určených orgánů podle čl. 15 odst. 2 nařízení (ES) č. 2725/2000;
aa)
vykonává veškeré další úkoly, které jí byly svěřeny v souladu s tímto nařízením.
2. Správní rada může radit výkonnému řediteli v jakékoli věci jednoznačně související s vývojem nebo provozním řízením rozsáhlých informačních systémů.
Článek 13
Složení správní rady
1. Správní rada se skládá z jednoho zástupce každého členského státu a dvou zástupců Komise.
2. Každý členský stát a Komise jmenují členy správní rady a jejich náhradníky do 22. ledna 2012. Po uplynutí této lhůty Komise správní radu svolá. Náhradníci zastupují členy v případě jejich nepřítomnosti.
3. Členové správní rady jsou jmenováni na základě vysoké úrovně svých relevantních zkušeností a odborných znalostí v oblasti rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, jakož i znalostí v oblasti ochrany údajů.
4. Funkční období členů činí čtyři roky. Mohou být jmenováni jednou opětovně. Po uplynutí svého funkčního období nebo v případě odstoupení zastávají členové svou funkci až do okamžiku, kdy je jejich jmenování obnoveno nebo kdy jsou nahrazeni.
5. Na činnostech agentury se podílejí země přidružené k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem. Každá z nich má ve správní radě jednoho zástupce a jednoho náhradníka.
Článek 14
Předsednictví správní rady
1. Správní rada volí ze svých členů předsedu a místopředsedu.
2. Funkční období předsedy a místopředsedy činí dva roky. Mohou být jmenováni jednou opětovně. Skončí-li však jejich členství ve správní radě v průběhu jejich funkčního období, zaniká týmž dnem bez dalšího též jejich funkce předsedy či místopředsedy.
3. Předseda a místopředseda jsou voleni pouze z těch členů správní rady, které jmenují členské státy, jež jsou podle práva Unie v plné míře vázány legislativními nástroji upravujícími vývoj, zřízení, provoz a používání všech rozsáhlých informačních systémů, jež agentura řídí.
Článek 15
Zasedání správní rady
1. Zasedání správní rady se svolávají na žádost:
a)
jejího předsedy;
b)
alespoň jedné třetiny jejích členů;
c)
Komise;
d)
výkonného ředitele.
Správní rada koná řádná zasedání nejméně jednou za šest měsíců.
2. Zasedání správní rady se účastní výkonný ředitel.
3. Členům správní rady mohou být nápomocni odborníci, kteří jsou členy poradních skupin.
4. Europol a Eurojust se mohou účastnit zasedání správní rady jako pozorovatelé, jsou-li na pořadu jednání otázky týkající se SIS II v souvislosti s uplatňováním rozhodnutí 2007/533/SVV. Europol se také může účastnit zasedání správní rady jako pozorovatel, jsou-li na pořadu jednání otázky týkající se VIS v souvislosti s uplatňováním rozhodnutí 2008/633/SVV.
5. Správní rada může přizvat kohokoli, jehož stanovisko může být důležité, aby se zúčastnil jejích schůzí jako pozorovatel.
6. Sekretariát správní rady zajišťuje agentura.
Článek 16
Hlasování
1. Aniž je dotčen odstavec 5 tohoto článku, čl. 12 odst. 1 písm. j) a čl. 18 odst. 1 a 7, přijímá správní rada svá rozhodnutí většinou hlasů všech svých členů s hlasovacím právem.
2. Aniž je dotčen odstavec 3, má každý člen ve správní radě jeden hlas.
3. Každý člen jmenovaný členským státem, který je podle práva Unie vázán kterýmkoli legislativním nástrojem upravujícím vývoj, zřízení, provoz a používání určitého rozsáhlého informačního systému řízeného agenturou, může hlasovat o otázce, která se tohoto rozsáhlého informačního systému týká.
Dále může o otázkách souvisejících s určitým rozsáhlým informačním systémem hlasovat Dánsko, pokud se v souladu s článkem 4 Protokolu o postavení Dánska rozhodne ve svém vnitrostátním právu provést legislativní nástroj upravující vývoj, zřízení, provoz a používání takového rozsáhlého informačního systému.
4. Pokud jde o země přidružené k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem, použije se článek 37.
5. V případě neshody mezi členy ohledně toho, zda výsledek hlasování má dopad na konkrétní rozsáhlý informační systém, se rozhodnutí o neexistenci dopadu přijímá dvoutřetinovou většinou.
6. Výkonný ředitel nehlasuje.
7. Jednací řád agentury stanoví podrobnější pravidla pro hlasování, zejména podmínky, za nichž může člen jednat v zastoupení jiného člena, a jakékoli případné požadavky na usnášeníschopnost.
Článek 17
Funkce a pravomoci výkonného ředitele
1. Agenturu řídí a zastupuje její výkonný ředitel.
2. Výkonný ředitel je při výkonu svých povinností nezávislý. Aniž jsou dotčeny příslušné pravomoci Komise a správní rady, výkonný ředitel nevyhledává ani nepřijímá pokyny od žádné vlády ani od žádného jiného subjektu.
3. Aniž je dotčen článek 12, nese výkonný ředitel plnou odpovědnost za plnění úkolů svěřených agentuře a podléhá postupu pro udělení absolutoria za plnění rozpočtu Evropským parlamentem.
4. Evropský parlament a Rada mohou výkonného ředitele vyzvat, aby podal zprávu o plnění svých úkolů.
5. Výkonný ředitel:
a)
zajišťuje běžnou správu agentury;
b)
zajišťuje fungování agentury v souladu s tímto nařízením;
c)
připravuje a provádí postupy, rozhodnutí, strategie, programy a činnosti schválené správní radou v mezích stanovených tímto nařízením, prováděcími pravidly k němu a použitelným právem;
d)
vytváří a zavádí účinný systém umožňující pravidelné sledování a hodnocení:
i)
rozsáhlých informačních systémů, včetně statistik, a
ii)
agentury, a to i z hlediska účinného a účelného dosahování jejích cílů;
e)
účastní se schůzí správní rady bez práva hlasovat;
f)
ve vztahu k zaměstnancům agentury vykonává pravomoci stanovené v čl. 20 odst. 3 a řídí personální záležitosti;
g)
aniž je dotčen článek 17 služebního řádu úředníků, stanoví požadavky na důvěrnost údajů k zajištění souladu s článkem 17 nařízení (ES) č. 1987/2006, článkem 17 rozhodnutí 2007/533/SVV a čl. 26 odst. 9 nařízení (ES) č. 767/2008 a k uplatňování vhodných pravidel služebního tajemství nebo jiných srovnatelných povinností zachovat důvěrnost pro všechny zaměstnance agentury, kteří musí pracovat s údaji Eurodacu;
h)
jedná a po schválení správní rady podepisuje dohodu o sídle agentury a dohody o technických a zálohových místech s vládami hostitelských členských států.
6. Výkonný ředitel předkládá správní radě ke schválení zejména návrhy:
a)
ročního pracovního programu agentury a její výroční zprávy o činnosti, po konzultaci poradních skupin;
b)
finančních předpisů použitelných pro agenturu;
c)
víceletého pracovního programu;
d)
rozpočtu na nadcházející rok, sestaveného podle činností,
e)
víceletého plánu zaměstnanecké politiky;
f)
rámců pro hodnocení uvedené v článku 31;
g)
praktických opatření k provedení nařízení (ES) č. 1049/2001;
h)
nezbytných bezpečnostních opatření, včetně bezpečnostního plánu a plánu pro pokračování v činnosti a odstraňování následků katastrof;
i)
zpráv o technickém fungování jednotlivých rozsáhlých informačních systémů uvedených v čl. 12 odst. 1 písm. t) a výroční zprávy o činnosti ústřední jednotky Eurodacu uvedené v čl. 12 odst. 1 písm. u), na základě výsledků monitorování a hodnocení,
j)
ročního zveřejňovaného seznamu příslušných orgánů, které jsou oprávněny přímo vyhledávat v údajích obsažených v SIS II, včetně seznamu úřadů N.SIS II a centrál SIRENE, podle čl. 12 odst. 1 písm. y) a seznamu orgánů uvedených v čl. 12 odst. 1 písm. z) tohoto nařízení.
7. Výkonný ředitel vykonává veškeré další úkoly v souladu s tímto nařízením.
Článek 18
Jmenování výkonného ředitele
1. Výkonného ředitele agentury jmenuje správní rada na funkční období pěti let ze seznamu způsobilých kandidátů vybraných na základě otevřeného výběrového řízení pořádaného Komisí. V tomto výběrovém řízení bude stanoveno, že se v Úředním věstníku Evropské unie i jinde zveřejní výzva k vyjádření zájmu. Správní rada může požadovat nové řízení, dojde-li k závěru, že žádný z kandidátů na seznamu není vhodný. Správní rada jmenuje výkonného ředitele na základě osobních zásluh, zkušeností v oblasti rozsáhlých informačních systémů a správních, finančních a manažerských dovedností, jakož i znalostí v oblasti ochrany údajů. Správní rada přijímá rozhodnutí o jmenování výkonného ředitele dvoutřetinovou většinou hlasů všech svých členů s hlasovacím právem.
2. Před jmenováním je kandidát vybraný správní radou pozván, aby vystoupil před příslušným výborem nebo příslušnými výbory Evropského parlamentu a odpověděl na otázky jejich členů. Po tomto vystoupení Evropský parlament přijme stanovisko, v němž vyjádří svůj názor na vybraného kandidáta. Správní rada uvědomí Evropský parlament o způsobu, jakým k jeho stanovisku přihlédla. Se stanoviskem je až do jmenování kandidáta nakládáno jako s důvěrným dokumentem obsahujícím osobní údaje.
3. V průběhu devíti měsíců před skončením pětiletého funkčního období provede správní rada za úzké konzultace s Komisí hodnocení, ve kterém zhodnotí zejména výsledky dosažené v prvním funkčním období výkonného ředitele a způsob, jakým byly dosaženy.
4. Správní rada může s přihlédnutím k hodnotící zprávě a pouze v případech odůvodněných cíli a úkoly agentury jednou prodloužit funkční období výkonného ředitele o nejvýše tři roky.
5. Správní rada uvědomí o svém záměru prodloužit funkční období výkonného ředitele Evropský parlament. V měsíci před takovým prodloužením je výkonný ředitel pozván, aby vystoupil před příslušným výborem či příslušnými výbory Evropského parlamentu a zodpověděl dotazy jejich členů.
6. Výkonný ředitel odpovídá správní radě.
7. Správní rada může výkonného ředitele odvolat. Přijímá toto rozhodnutí dvoutřetinovou většinou hlasů všech svých členů s hlasovacím právem.
Článek 19
Poradní skupiny
1. Správní radě poskytují odborné poznatky související s rozsáhlými informačními systémy, a zejména v rámci vypracovávání ročního pracovního programu a výroční zprávy o činnosti, tyto poradní skupiny:
a)
poradní skupina pro SIS II;
b)
poradní skupina pro VIS;
c)
poradní skupina pro Eurodac;
d)
jakákoli jiná poradní skupina pro určitý rozsáhlý informační systém, pokud tak stanoví příslušný legislativní nástroj upravující vývoj, zřízení, provoz a používání daného rozsáhlého informačního systému.
2. Každý členský stát, který je podle práva Unie vázán kterýmkoli legislativním nástrojem upravujícím vývoj, zřízení, provoz a používání určitého rozsáhlého informačního systému, a Komise jmenuje jednoho člena poradní skupiny pro daný rozsáhlý informační systém, a to na dobu tří let; členové mohou být jmenováni opakovaně.
Zástupce do poradní skupiny pro určitý rozsáhlý informační systém jmenuje rovněž Dánsko, pokud se v souladu s článkem 4 Protokolu o postavení Dánska rozhodne ve svém vnitrostátním právu provést legislativní nástroj upravující vývoj, zřízení, provoz a používání daného rozsáhlého informačního systému.
Každá země přidružená k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, opatření souvisejících s Eurodacem a opatření souvisejících s jinými rozsáhlými informačními systémy, jež se účastní některého rozsáhlého informačního systému, jmenuje člena poradní skupiny pro daný rozsáhlý informační systém.
3. Europol a Eurojust mohou každý jmenovat svého zástupce do poradní skupiny pro SIS II. Europol může také jmenovat svého zástupce do poradní skupiny pro VIS.
4. Členové správní rady nesmějí být členy žádné z poradních skupin. Výkonný ředitel či jeho zástupce jsou oprávněni účastnit se všech schůzí poradních skupin jako pozorovatelé.
5. Postupy pro fungování a spolupráci poradních skupin stanoví jednací řád agentury.
6. Při vypracovávání stanoviska se členové každé poradní skupiny vynasnaží dosáhnout shody. Není-li shody dosaženo, vyjadřuje stanovisko poradní skupiny odůvodněný postoj většiny členů. Zaznamenáno je rovněž odůvodněné menšinové stanovisko nebo stanoviska. Ustanovení čl. 16 odst. 3 a 4 se použijí obdobně. Členové zastupující země přidružené k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem mohou vyjadřovat svá stanoviska i k otázkám, o nichž nemají právo hlasovat.
7. Každý členský stát a každá země přidružená k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem usnadňují činnost poradních skupin.
8. Co se týká předsednictví poradních skupin, použije se obdobně článek 14.
KAPITOLA IV
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 20
Zaměstnanci
1. Na zaměstnance agentury a na jejího výkonného ředitele se vztahuje služební řád a pravidla společně přijatá orgány Unie pro jeho uplatňování.
2. Pro účely provádění služebního řádu je agentura pokládána za agenturu ve smyslu čl. 1a odst. 2 služebního řádu úředníků.
3. Agentura vykonává ve vztahu ke svým zaměstnancům pravomoci, které služební řád úředníků svěřuje orgánu oprávněnému ke jmenování a pracovní řád orgánu oprávněnému uzavírat smlouvy.
4. Zaměstnance agentury tvoří úředníci, dočasní zaměstnanci nebo smluvní zaměstnanci. Správní rada uděluje každoročně svůj souhlas v případech, kde by se smlouvy, jež má ředitel v úmyslu obnovit, staly podle pracovního řádu smlouvami na dobu neurčitou.
5. K plnění finančních úkolů, které jsou považovány za citlivé, nepřijímá agentura dočasné zaměstnance.
6. Komise a členské státy mohou do agentury vysílat na přechodnou dobu úředníky nebo národní odborníky. Za tímto účelem přijme správní rada nezbytná prováděcí pravidla, přičemž přihlédne k víceletému plánu zaměstnanecké politiky.
7. Aniž je dotčen článek 17 služebního řádu úředníků, uplatňuje agentura vhodná pravidla týkající se služebního tajemství nebo jiných srovnatelných povinností zachovat důvěrnost.
8. Správní rada po dohodě s Komisí přijímá potřebná prováděcí opatření uvedená v článku 110 služebního řádu úředníků.
Článek 21
Veřejný zájem
Členové správní rady, výkonný ředitel a členové poradních skupin se zavazují jednat ve veřejném zájmu. Za tímto účelem učiní každoročně závazné písemné veřejné prohlášení.
Seznam členů správní rady se zveřejní na internetových stránkách agentury.
Článek 22
Dohoda o sídle a dohody o technických a zálohových místech
Nezbytná ujednání týkající se umístění agentury v hostitelských členských státech a zařízení, jež tyto členské státy poskytnou, a zvláštní pravidla vztahující se v hostitelských členských státech na výkonného ředitele, členy správní rady, zaměstnance agentury a jejich rodinné příslušníky jsou stanovena v dohodě o sídle agentury a v dohodách o technických a zálohových místech mezi agenturou a hostitelskými členskými státy, které jsou uzavřeny po schválení správní radou.
Článek 23
Výsady a imunity
Na agenturu se vztahuje Protokol o výsadách a imunitách Evropské unie.
Článek 24
Odpovědnost
1. Smluvní odpovědnost agentury se řídí právem rozhodným pro danou smlouvu.
2. Soudní dvůr Evropské unie má pravomoc rozhodovat na základě rozhodčí doložky ve smlouvě uzavřené agenturou.
3. V případě mimosmluvní odpovědnosti nahradí agentura v souladu s obecnými zásadami společnými právním řádům členských států veškerou škodu způsobenou jejími útvary nebo jejími zaměstnanci při výkonu jejich povinností.
4. Soudní dvůr Evropské unie má pravomoc rozhodovat spory o náhradu škody podle odstavce 3.
5. Osobní odpovědnost zaměstnanců agentury vůči agentuře se řídí služebním řádem.
Článek 25
Jazykový režim
1. Na agenturu se vztahuje nařízení č. 1 ze dne 15. dubna 1958 o užívání jazyků v Evropském hospodářském společenství (30).
2. Aniž jsou dotčena rozhodnutí přijatá podle článku 342 Smlouvy o fungování EU, jsou roční pracovní program a výroční zpráva o činnosti podle čl. 12 odst. 1 písm. j) a k) vypracovávány ve všech úředních jazycích Unie.
3. Překladatelské služby potřebné pro činnost agentury poskytuje Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie.
Článek 26
Přístup k dokumentům
1. Na základě návrhu výkonného ředitele a nejpozději šest měsíců po 1. prosinci 2012 přijme správní rada pravidla upravující přístup k dokumentům agentury v souladu s nařízením (ES) č. 1049/2001.
2. Proti rozhodnutím přijatým agenturou podle článku 8 nařízení (ES) č. 1049/2001 lze podat stížnost evropskému veřejnému ochránci práv nebo žalobu k Soudnímu dvoru Evropské unie za podmínek stanovených v článcích 228 a 263 Smlouvy o fungování EU.
Článek 27
Informační a komunikační činnosti
1. Agentura komunikuje v souladu s legislativními nástroji upravujícími vývoj, zřízení, provoz a používání rozsáhlých informačních systémů, jakož i z vlastního podnětu agentury v oblastech vymezených jejími úkoly. Agentura zejména zajišťuje, aby kromě zveřejňování uvedeného v čl. 12 odst. 1 písm. j), k), w) a y) a čl. 33 odst. 8 veřejnost a každý zúčastněný subjekt rychle obdržely objektivní, spolehlivé a snadno srozumitelné informace o její práci.
2. Správní rada stanoví praktická opatření pro používání odstavce 1.
Článek 28
Ochrana údajů
1. Aniž jsou dotčena ustanovení o ochraně údajů obsažená v legislativních nástrojích upravujících vývoj, zřízení, provoz a používání rozsáhlých informačních systémů, na zpracování informací agenturou podle tohoto nařízení se vztahuje nařízení (ES) č. 45/2001.
2. Správní rada stanoví opatření pro uplatňování nařízení (ES) č. 45/2001 agenturou, zejména oddílu 8, který se týká inspektora ochrany údajů.
Článek 29
Bezpečnostní předpisy týkající se ochrany utajovaných skutečností a citlivých neutajovaných skutečností
1. Agentura uplatňuje bezpečnostní zásady stanovené v rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom ze dne 29. listopadu 2001, kterým se mění její jednací řád (31), včetně ustanovení o výměně, zpracování a uchovávání utajovaných skutečností a opatření v oblasti fyzické bezpečnosti.
2. Agentura rovněž uplatňuje bezpečnostní zásady týkající se zpracování citlivých neutajovaných skutečností, jak je přijala a provádí Komise.
3. V souladu s článkem 2 a s čl. 12 odst. 1 písm. p) správní rada rozhodne o vnitřní struktuře agentury, jež je nezbytná pro dodržování patřičných bezpečnostních zásad.
Článek 30
Zabezpečení agentury
1. Agentura odpovídá za bezpečnost a zachování pořádku v budovách, prostorech a na pozemcích, jež využívá. Agentura uplatňuje bezpečnostní zásady a příslušná ustanovení legislativních nástrojů upravujících vývoj, zřízení, provoz a používání rozsáhlých informačních systémů.
2. Hostitelské členské státy přijmou veškerá účinná a přiměřená opatření pro zachování pořádku a bezpečnosti v bezprostřední blízkosti budov, prostor a pozemků využívaných agenturou, poskytnou agentuře náležitou ochranu v souladu s příslušnou dohodou o sídle agentury a příslušnými dohodami o technických a zálohových místech a osobám pověřeným agenturou zaručí do těchto budov, prostor a na tyto pozemky volný přístup.
Článek 31
Hodnocení
1. Do tří let od 1. prosince 2012, a poté každé čtyři roky, provede Komise za úzké konzultace se správní radou hodnocení činnosti agentury. Cílem tohoto hodnocení je posoudit, jakým způsobem a do jaké míry agentura účinně přispívá k provoznímu řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva a plní úkoly stanovené v tomto nařízení. Toto hodnocení rovněž posoudí úlohu agentury v rámci strategie Unie zaměřené na koordinované, nákladově efektivní a soudržné informační prostředí na úrovni Unie, jež má být zpracována v následujících letech.
2. Komise vydá na základě hodnocení uvedeného v odstavci 1 a po konzultaci se správní radou doporučení o změnách tohoto nařízení, a to i za účelem jeho dalšího sladění se strategií Unie uvedenou v odstavci 1. Komise poté tato doporučení spolu se stanoviskem správní rady a příslušnými návrhy předá Evropskému parlamentu, Radě a evropskému inspektorovi ochrany údajů.
KAPITOLA V
FINANČNÍ USTANOVENÍ
Článek 32
Rozpočet
1. Aniž jsou dotčeny jiné druhy příjmů, sestávají příjmy agentury
a)
z dotace od Unie zapsané do souhrnného rozpočtu Evropské unie (pod oddílem „Komise“);
b)
z příspěvku od zemí přidružených k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem;
c)
z jakéhokoli finančního příspěvku členských států.
2. Výdaje agentury zahrnují mimo jiné odměny zaměstnanců, výdaje na správu a infrastrukturu, provozní náklady a výdaje spojené se smlouvami nebo dohodami uzavřenými agenturou. Výkonný ředitel každý rok sestavuje návrh odhadu příjmů a výdajů agentury pro následující rozpočtový rok, přičemž zohlední činnosti agentury, a spolu s plánem pracovních míst jej předává správní radě.
3. Příjmy a výdaje agentury musí být vyrovnané.
4. Správní rada schválí na základě návrhu vypracovaného výkonným ředitelem návrh odhadu příjmů a výdajů agentury pro následující rozpočtový rok.
5. Správní rada předá návrh odhadu příjmů a výdajů agentury a obecné zásady, na nichž je tento odhad založen, Komisi a zemím přidruženým k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem do 10. února každého roku a konečný odhad do 31. března každého roku.
6. Do 31. března každého roku správní rada předá Komisi a rozpočtovému orgánu:
a)
návrh ročního pracovního programu;
b)
aktualizovaný víceletý plán zaměstnanecké politiky vypracovaný podle pokynů stanovených Komisí;
c)
informace o počtu úředníků a dočasných a smluvních zaměstnanců podle služebního řádu pro roky n-1 a n a rovněž odhad pro rok n + 1;
d)
informace o nefinančních příspěvcích poskytnutých agentuře hostitelskými členskými státy;
e)
odhad zůstatku výsledného účtu plnění rozpočtu pro rok n-1.
7. Komise předloží odhad příjmů a výdajů rozpočtovému orgánu spolu s návrhem souhrnného rozpočtu Evropské unie.
8. Komise na základě tohoto odhadu zanese do návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie odhady, které považuje za nezbytné pro plán pracovních míst, a výši dotace ze souhrnného rozpočtu a předloží je rozpočtovému orgánu v souladu s článkem 314 Smlouvy o fungování EU.
9. Rozpočtový orgán schvaluje prostředky na dotaci pro agenturu. Rozpočtový orgán přijímá plán pracovních míst agentury.
10. Rozpočet agentury přijímá správní rada. Rozpočet se stává konečným po konečném schválení souhrnného rozpočtu Evropské unie. V případě potřeby se rozpočet upraví.
11. Pro každou změnu rozpočtu, včetně plánu pracovních míst, se použije stejný postup.
12. Správní rada co nejdříve oznámí rozpočtovému orgánu svůj záměr provést jakýkoli projekt, který může mít významný finanční dopad na financování jejího rozpočtu, zejména jedná-li se o projekty, které se vztahují k nemovitostem, například nájem nebo koupě budov. Uvědomí o tom Komisi a rovněž země přidružené k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem. Pokud některá složka rozpočtového orgánu hodlá zaujmout stanovisko, sdělí správní radě svůj úmysl do dvou týdnů od přijetí informací o projektu. Neobdrží-li agentura odpověď, může přikročit k plánované operaci.
Článek 33
Plnění rozpočtu
1. Rozpočet agentury plní výkonný ředitel.
2. Výkonný ředitel předá každoročně rozpočtovému orgánu veškeré informace týkající se výsledků postupů hodnocení.
3. Do 1. března následujícího roku předloží účetní agentury účetnímu Komise a Účetnímu dvoru prozatímní účetní závěrky agentury se zprávou o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok. Účetní Komise konsoliduje prozatímní účetní závěrky orgánů a decentralizovaných subjektů v souladu s článkem 128 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002.
4. Do 31. března následujícího roku účetní agentury předloží rozpočtovému orgánu zprávu o rozpočtovém a finančním řízení.
5. Po obdržení vyjádření Účetního dvora k prozatímní účetní závěrce podle článku 129 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 vypracuje výkonný ředitel konečnou účetní závěrku agentury na vlastní odpovědnost a předloží ji správní radě k vyjádření.
6. Správní rada ke konečné účetní závěrce agentury vydá stanovisko.
7. Do 1. července následujícího roku výkonný ředitel předá konečnou účetní závěrku spolu se stanoviskem správní rady rozpočtovému orgánu, účetnímu Komise, Účetnímu dvoru a zemím přidruženým k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření související s Eurodacem.
8. Konečná účetní závěrka se zveřejňuje.
9. Výkonný ředitel odpoví Účetnímu dvoru na jeho vyjádření do 30. září. Tuto odpověď zašle též správní radě.
10. Výkonný ředitel předloží Evropskému parlamentu na jeho žádost veškeré informace nezbytné pro řádný průběh udělení absolutoria za uvedený rozpočtový rok v souladu s čl. 146 odst. 3 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002.
11. Evropský parlament uděluje na základě doporučení Rady přijatého kvalifikovanou většinou do 15. května roku n + 2 výkonnému řediteli absolutorium za plnění rozpočtu rozpočtového roku n.
Článek 34
Finanční předpisy
Správní rada přijme po konzultaci s Komisí finanční přepisy použitelné na agenturu. Tyto předpisy se mohou odchýlit od nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002 pouze v případě, že je to nezbytné pro zvláštní potřeby činnosti agentury, a s předchozím souhlasem Komise.
Článek 35
Boj proti podvodům
1. Za účelem boje proti podvodům, úplatkářství a jakékoli jiné nedovolené činnosti se použije nařízení (ES) č. 1073/1999.
2. Agentura přistoupí k interinstitucionální dohodě o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a neprodleně vydá odpovídající předpisy platné pro všechny její zaměstnance.
3. Rozhodnutí o financování a prováděcí dohody a nástroje z nich vyplývající výslovně stanoví, že Účetní dvůr a OLAF mohou v případě potřeby provádět kontroly na místě u příjemců finančních prostředků od agentury a zaměstnanců zodpovědných za přidělování těchto prostředků.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 36
Přípravná opatření
1. Komise odpovídá za zřízení a počáteční provoz agentury až do doby, než bude mít agentura provozní kapacitu k plnění vlastního rozpočtu.
2. Do doby, než se výkonný ředitel ujme svých povinností po jmenování správní radou v souladu s článkem 18, může Komise pro tento účel dočasně přidělit omezený počet svých úředníků, včetně jednoho k plnění funkcí výkonného ředitele. Dočasného výkonného ředitele lze jmenovat až po svolání správní rady v souladu s čl. 13 odst. 2.
Pokud dočasný výkonný ředitel nedodržuje povinnosti stanovené tímto nařízením, může správní rada požádat Komisi o přidělení nového dočasného výkonného ředitele.
3. Dočasný výkonný ředitel může schvalovat všechny platby pokryté prostředky stanovenými v rozpočtu agentury, pokud je schválila správní rada, a může uzavírat smlouvy, včetně smluv se zaměstnanci po přijetí plánu pracovních míst agentury. Správní rada může pravomoci dočasného výkonného ředitele v odůvodněných případech omezit.
Článek 37
Účast zemí přidružených k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem
Podle příslušných ustanovení dohod o přidružení se přijmou ujednání s cílem určit mimo jiné povahu a rozsah a podrobná pravidla účasti zemí přidružených k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem na práci agentury, včetně poskytování finančních příspěvků, zaměstnanců a hlasovacích práv.
Článek 38
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Agentura převezme úkoly stanovené v článcích 3 až 9 dne 1. prosince 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se smlouvami.
Ve Štrasburku dne 25. října 2011.
32011R1077
L 286/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA (EU) br. 1077/2011 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 25. listopada 2011.
o osnivanju Europske agencije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 74., članak 77. stavak 2. točke (a) i (b), članak 78. stavak 2. točku (e), članak 79. stavak 2. točku (c), članak 82. stavak 1. točku (d), članak 85. stavak 1., članak 87. stavak 2. točku (a) i članak 88. stavak 2.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
u skladu s uobičajenim zakonodavnim postupkom (1),
budući da:
(1)
Druga generacija Schengenskog informacijskog sustava (SIS II) uspostavljena je Uredbom (EZ) br. 1987/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o uspostavi, djelovanju i korištenju druge generacije Schengenskog informacijskog sustava (SIS II) (2) i Odlukom Vijeća 2007/533/PUP od 12. lipnja 2007. o osnivanju, radu i korištenju druge generacije Schengenskog informacijskog sustava (SIS II) (3). Uredbom (EZ) br. 1987/2006 i Odlukom 2007/533/PUP predviđeno je da u prijelaznom razdoblju za operativno upravljanje Središnjim SIS-om II bude odgovorna Komisija. Po isteku prijelaznog razdoblja za operativno upravljanje Središnjim SIS-om II i nekim aspektima komunikacijske infrastrukture odgovorno je upravljačko tijelo.
(2)
Vizni informacijski sustav (VIS) uspostavljen je Odlukom Vijeća 2004/512/EZ od 8. lipnja 2004. o uspostavi viznog informacijskog sustava (VIS) (4). Uredbom (EZ) br. 767/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. srpnja 2008. o viznom informacijskom sustavu (VIS) i razmjeni podataka među državama članicama o vizama za kratkotrajni boravak (Uredba o VIS-u) (5) predviđeno je da u prijelaznom razdoblju za operativno upravljanje Središnjim VIS-om bude odgovorna Komisija. Po isteku prijelaznog razdoblja za operativno upravljanje Središnjim VIS-om i nacionalnim sučeljima te nekim aspektima komunikacijske infrastrukture odgovorno je upravljačko tijelo.
(3)
Eurodac je uspostavljen Uredbom Vijeća (EZ) br. 2725/2000 od 11. prosinca 2000. o osnivanju sustava „Eurodac” za usporedbu otisaka prstiju za učinkovitu primjenu Dublinske konvencije (6). Uredbom Vijeća (EZ) br. 407/2002 (7) utvrđuju se potrebna provedbena pravila.
(4)
Potrebno je osnovati upravljačko tijelo, kako bi se po isteku prijelaznog razdoblja osiguralo operativno upravljanje SIS-om II, VIS-om i Eurodacom, te nekim aspektima komunikacijske infrastrukture, a potencijalno i operativno upravljanje opsežnim informacijskim (IT) sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde, za što je potrebno donijeti zasebne zakonodavne instrumente.
(5)
Radi postizanja sinergije, za operativno upravljanje tim opsežnim IT sustavima treba se brinuti jedan subjekt, čime bi se iskoristilo ekonomiju razmjera, ostvarila kritična masa i osigurala najveća iskoristivost kapitala i ljudskih resursa.
(6)
U zajedničkim izjavama priloženim uz zakonodavne instrumente o SIS-u II i VIS-u, Europski parlament i Vijeće pozvali su Komisiju da, po izvršenoj osjeni učinka, iznese potrebne zakonodavne prijedloge kojima se dugoročno operativno upravljanje SIS-om II i nekim aspektima komunikacijske infrastrukture te VIS-om povjerava agenciji.
(7)
Budući da bi upravljačko tijelo trebalo imati pravnu, upravnu i financijsku autonomiju, trebalo bi ga osnovati u obliku regulativne agencije („agencija”), koja ima pravnu osobnost. Kako je usuglašeno, sjedište agencije bi trebalo biti u Talinu (Estonija). Budući da se zadaće povezane s tehničkim razvojem i pripremama za operativno upravljanje SIS-om II i VIS-om obavljaju u Strasbourgu (Francuska), a potporni centar za te IT sustave je uspostavljen u Sankt Johannu u Pongau (Austrija), tako bi trebalo i ostati. Na ta bi se dva mjesta trebale obavljati i zadaće povezane s tehničkim razvojem i operativnim upravljanjem Eurodacom, kao i uspostaviti potporni centar za Eurodac. Jednako bi trebalo vrijediti i za tehnički razvoj i operativno upravljanje drugim opsežnim IT sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde, te, ako je tako određeno odgovarajućim zakonodavnim instrumentom, za potporni centar koji može osigurati djelovanje opsežnog IT sustava u slučaju kvara tog sustava.
(8)
Slijedom toga, zadaće upravljačkog tijela određene u uredbama (EZ) br. 1987/2006 i (EZ) br. 767/2008 trebala bi obavljati agencija. U te zadaće spada i daljnji tehnički razvoj.
(9)
U skladu s uredbama (EZ) br. 2725/2000 i (EZ) br. 407/2002 u okviru Komisije je uspostavljena središnja jedinica odgovorna za rad središnje baze podataka Eurodaca kao i za druge s tim povezane zadaće. Kako bi se iskoristila sinergija, agencija bi od dana preuzimanja svojih zadaća trebala preuzeti zadaće Komisije koje su povezane s operativnim upravljanjem Eurodacom, uključujući i neke zadaće u vezi s komunikacijskom infrastrukturom.
(10)
Glavna uloga agencije trebala bi biti operativno upravljanje SIS-om II, VIS-om i Eurodacom te, ako je tako odlučeno, drugim opsežnim IT sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde. Agencija bi trebala biti odgovorna i za tehničke mjere povezane s povjerenim joj zadaćama, koje nemaju normativno značenje. Pritom ne bi smjela dovoditi u pitanje normativne zadaće za koje je nadležna isključivo Komisija, odnosno Komisija kojoj pomaže odbor, u skladu s odnosnim zakonodavnim instrumentima kojima su uređeni sustavi kojima operativno upravlja agencija.
(11)
Osim toga, agencija bi trebala obavljati zadaće u vezi s osposobljavanjem za tehničku uporabu SIS-a II, VIS-a i Eurodaca, te drugih opsežnih IT sustava, koji bi joj ubuduće mogli biti povjereni.
(12)
Na temelju članaka od 67. do 69. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), agencija bi mogla biti odgovorna i za pripremanje, razvijanje i operativno upravljanje drugim opsežnim IT sustavima. Agenciji bi te zadaće trebale biti povjerene isključivo na osnovi naknadnih i zasebnih zakonodavnih instrumenata i nakon izvršene ocjene učinaka.
(13)
Agencija bi, u skladu s člankom 49. stavkom 6. točkom (a) Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 od 25. lipnja 2002. o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (8), trebala na izričit i točan zahtjev Komisije biti odgovorna za praćenje istraživanja i za obavljanje pilot-projekata u vezi s opsežnim IT sustavima u primjeni članaka od 67. do 89. UFEU-a. Agencija bi u izvršavanju pilot-projekata posebnu pozornost trebala posvetiti strategiji Europske unije za upravljanje informacijama.
(14)
Povjeravajući agenciji operativno upravljanje opsežnim IT sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde, ne bi se trebalo utjecati na posebna pravila koja se primjenjuju na te sustave. Na sve opsežne IT sustave, čije je operativno upravljanje povjereno agenciji, dosljedno se na poseban način primjenjuju posebna pravila kojima se uređuju svrha, pravo na pristup, sigurnosne mjere i dodatni zahtjevi za zaštitu podataka.
(15)
Radi učinkovite kontrole funkcioniranja agencije, u upravnom bi odboru trebale biti zastupljene države članice i Komisija. Upravnom bi odboru trebale biti povjerene odgovarajuće zadaće, a posebno donošenje godišnjeg programa rada, izvršavanje njegovih zadaća u vezi s proračunom agencije, usvajanje financijskih pravila koja se primjenjuju na agenciju, imenovanje izvršnog direktora te utvrđivanje postupaka za donošenje odluka izvršnog direktora u vezi s operativnim zadaćama agencije.
(16)
U pogledu SIS-a II, Europski policijski ured (Europol) i Odjel za europsku pravosudnu suradnju (Eurojust), koji u primjeni Odluke 2007/533/PUP imaju pravo na pristup i izravno pretraživanje podataka unesenih u SIS II, na sjednicama upravnog odbora, kada su na dnevnom redu pitanja u vezi s primjenom Odluke 2007/533/PUP, trebali bi imati status promatrača. Europolu i Eurojustu treba omogućiti da u savjetodavnu skupinu za SIS II, osnovanu u skladu s ovom Uredbom, imenuju svaki svog predstavnika.
(17)
U pogledu VIS-a, Europol bi na sjednicama upravnog odbora, kada su na dnevnom redu pitanja povezana s primjenom Odluke Vijeća 2008/633/PUP od 23. lipnja 2008. o pristupu određenih tijela država članica i Europola viznom informacijskom sustavu (VIS) za traženje podataka u svrhu sprečavanja, otkrivanja i istraga terorističkih kaznenih djela i ostalih teških kaznenih djela (9), trebao imati status promatrača. Europolu treba omogućiti da u savjetodavnu skupinu za VIS, osnovanu u skladu s ovom Uredbom, imenuje svoga predstavnika.
(18)
Države članice bi u upravnom odboru agencije trebale imati pravo glasa u vezi s opsežnim IT sustavom ako ih u okviru prava Unije obvezuje bilo koji zakonodavni instrument kojim se uređuju razvoj, uspostava, djelovanje i uporaba takvog sustava. Danska bi također trebala imati pravo glasa u vezi s opsežnim IT sustavom, ako odluči, u skladu s člankom 4. Protokola (br. 22) o stajalištu Danske priloženom Ugovoru o Europskoj uniji (UEU) i UFEU-u (dalje u tekstu: Protokol o stajalištu Danske), zakonodavni instrument kojim se uređuju razvoj, uspostava, djelovanje i uporaba navedenog sustava provesti u nacionalnom pravu.
(19)
Države članice bi u savjetodavnu skupinu trebale imenovati člana za opsežni IT sustav, ako ih u okviru prava Unije obvezuje bilo koji zakonodavni instrument kojim se uređuje razvoj, uspostava, djelovanje i uporaba takvog sustava. Osim toga, Danska bi tu savjetodavnu skupinu trebala imenovati člana, ako odluči, u skladu s člankom 4. Protokola o stajalištu Danske, zakonodavni instrument kojim se uređuje razvoj, uspostava, djelovanje i uporaba tog opsežnog sustava provesti u nacionalnom pravu.
(20)
Kako bi se zajamčila potpuna autonomija i neovisnost agencije, trebalo bi joj dodijeliti samostalan proračun s prihodima iz općeg proračuna Europske unije. Financiranje agencije bi trebalo biti podložno suglasnosti proračunskog tijela, kako je određeno u točki 47. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (10). Trebali bi se primjenjivati proračunski postupak i postupak davanja razrješnice Unije. Reviziju računa te zakonitosti i pravilnosti temeljnih transakcija trebao bi izvršiti Revizorski sud.
(21)
U okviru njihovih odnosnih nadležnosti, agencija bi trebala surađivati s drugim agencijama Unije, posebno s onima koje djeluju u području slobode, sigurnosti i pravde, a prije svega s Agencijom Europske unije za temeljna prava. Prema potrebi bi se trebala savjetovati i slijediti preporuke Europske agencije za mrežnu i informacijsku sigurnost u pogledu mrežne sigurnosti.
(22)
Prilikom osiguravanja razvoja i operativnog upravljanja opsežnim IT sustavima agencija bi trebala slijediti europske i međunarodne standarde te voditi računa o najstrožim stručnim zahtjevima, posebno strategiju Europske unije za upravljanje informacijama.
(23)
Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (11) trebala bi se primjenjivati na obradu osobnih podataka u okviru agencije. Europski nadzornik za zaštitu podataka trebao bi imati pristup svim informacijama koje su potrebne za njegove ili njezine istražne radnje. U skladu s člankom 28. Uredbe (EZ) br. 45/2001, Komisija je obavila savjetovanje s europskim nadzornikom za zaštitu podataka, koji je dao svoje mišljenje 7. prosinca 2009.
(24)
Kako bi se osiguralo transparentno djelovanje agencije, na nju bi se trebala primijeniti Uredba (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (12). Djelatnosti agencije, u skladu s člankom 228. UFEU-a., podliježu kontroli Europskog ombudsmana.
(25)
Na agenciju bi trebalo primjenjivati Uredbu (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. svibnja 1999. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) (13), a agencija bi trebala pristupiti Međuinstitucionalnom sporazumu od 25. svibnja 1999. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Komisije Europskih zajednica u vezi s internim istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevare (14).
(26)
Države članice domaćini agencije osiguravaju najbolje moguće uvjete za pravilno funkcioniranje agencije, na primjer višejezično, europski usmjereno školovanje i odgovarajuće prometne veze.
(27)
Kako bi se osigurali otvoreni i transparentni uvjeti zapošljavanja, kao i jednako postupanje s osobljem, na osoblje i na izvršnog direktora agencije trebalo bi primjenjivati Pravilnik o osoblju za dužnosnike Europske unije (Pravilnik o osoblju za dužnosnike) i Uvjete zapošljavanja ostalih službenika Unije (Uvjete zapošljavanja) iz Uredbe (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 259/68 (15) (dalje u tekstu zajedno: Pravilnik o osoblju), uključujući i pravila u vezi s profesionalnom tajnom ili druge jednakovrijedne obveze u pogledu povjerljivosti.
(28)
Agencija je tijelo koje je Unija osnovala u smislu članka 185. stavka 1. Uredbe (EZ, Euratom) br. 1605/2002 te bi na odgovarajući način trebala usvojiti svoja financijska pravila.
(29)
Na agenciju bi se trebala primjenjivati Uredba Komisije (EZ, Euratom) br. 2343/2002 o okvirnoj Financijskoj uredbi za tijela iz članka 185. Uredbe (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (16).
(30)
Budući da ciljeve ove Uredbe, naime osnivanje agencije na razini Unije koja bi bila odgovorna za operativno upravljanje i, prema potrebi, za razvoj opsežnih IT sustava u području slobode, sigurnosti i pravde, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego ih se zbog opsega i učinka može na bolji način ostvareni na razini Unije, Unija može usvojiti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. UFEU-a. U skladu s načelom proporcionalnosti iz istog članka, ovom se Uredbom ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.
(31)
Ova Uredba poštuje temeljna prava i načela priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima u skladu s člankom 6. stavkom 1. UEU-a.
(32)
U skladu s člancima 1. i 2. Protokola o stajalištu Danske, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe, ona ju ne obvezuje niti se na nju primjenjuje. S obzirom da se ovom Uredbom, u mjeri u kojoj se odnosi na SIS II i VIS, razvija schengenska pravna stečevina, Danska u skladu s člankom 4. navedenog Protokola u roku od šest mjeseci od dana donošenja ove Uredbe odlučuje hoće li je provoditi u nacionalnom pravu. Danska, u skladu s člankom 3. Sporazuma između Europske zajednice i Kraljevine Danske o kriterijima i mehanizmima za utvrđivanje države odgovorne za razmatranje zahtjeva za azil podnesenog u Danskoj ili u bilo kojoj drugoj državi članici Europske unije i Eurodac za uspoređivanje otisaka prstiju za učinkovitu primjenu Dublinske konvencije (17), obavješćuje Komisiju, hoće li provesti odredbe ove Uredbe u mjeri u kojoj se odnose na Eurodac.
(33)
U skladu s člankom 5. stavkom 1. Protokola (br. 19) o schengenskoj pravnoj stečevini uključenoj u okvir Europske unije, koji je priložen UEU-u i UFEU-u (dalje u tekstu: Protokol o schengenskoj pravnoj stečevini) i člankom 8. stavkom 2. Odluke Vijeća 2000/365/EZ od 29. svibnja 2000. o zahtjevu Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine (18), Ujedinjena Kraljevina sudjeluje u ovoj Uredbi u mjeri u kojoj se njezine odredbe odnose na SIS II, kako je uređen Odlukom 2007/533/PUP.
Ujedinjena Kraljevina je pismom od 5. listopada 2010. upućenom predsjedniku Vijeća, u skladu s člankom 4. Protokola o schengenskoj pravnoj stečevini, zatražila mogućnost sudjelovanja u donošenju ove Uredbe, u mjeri u kojoj se njezine odredbe odnose na SIS II, kako je uređen Uredbom (EZ) br. 1987/2006, i na VIS, koji predstavljaju razvoj odredbi schengenske pravne stečevine u kojima Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluje u skladu s Odlukom 2000/365/EZ. Na temelju članka 1. Odluke Vijeća 2010/779/EU od 14. prosinca 2010. o zahtjevu Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske za sudjelovanje u nekim odredbama schengenske pravne stečevine u vezi s uspostavljanjem Europske agencije za operativno upravljanje opsežnim IT sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (19), Ujedinjenoj Kraljevini je odobreno sudjelovanje u ovoj Uredbi.
Osim toga, Ujedinjena Kraljevina je u skladu s člankom 3. Protokola (br. 21) o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde priloženog UEU-u i UFEU-u (dalje u tekstu: Protokol o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske) pismom od 23. rujna 2009. predsjednika Vijeća obavijestilo o želji sudjelovanja u donošenju i primjeni ove Uredbe, u mjeri u kojoj se njezine odredbe odnose na Eurodac. Ujedinjena Kraljevina stoga sudjeluje u donošenju ove Uredbe, ona je obvezuje i podliježe njezinoj primjeni.
(34)
Ova Uredba, u mjeri u kojoj se njezine odredbe odnose na SIS II kako je uređen Uredbom (EZ) br. 1987/2006 i VIS, predstavlja razvoj odredbi schengenske pravne stečevine u kojima Irska, u skladu s Odlukom Vijeća 2002/192/EZ od 28. veljače 2002. o zahtjevu Irske za sudjelovanje u provedbi nekih odredbi schengenske pravne stečevine (20), ne sudjeluje.
U skladu s člankom 4. Protokola o schengenskoj pravnoj stečevini, Irska nije zatražila sudjelovanje u donošenju ove Uredbe. Irska stoga ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe, ona ju ne obvezuje niti se na nju primjenjuje, u mjeri u kojoj njezine mjere razvijaju odredbe schengenske pravne stečevine koje se odnose na SIS II, kako je uređen Uredbom (EZ) br. 1987/2006, i na VIS.
U skladu s člankom 1. i 2. o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske, Irska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe, ona ju ne obvezuje niti se na nju primjenjuje, u mjeri u kojoj se njezine odredbe odnose na Eurodac. Budući da u ovim okolnostima nije moguće osigurati da se ova Uredba u cijelosti primjenjuje u Irskoj, kako se to zahtijeva člankom 288. UFEU-a, Irska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe, ona ju ne obvezuje se na nju primjenjuje, ne dovodeći u pitanje njezina prava u skladu s gore spomenutim protokolima.
(35)
Za Island i Norvešku, ova Uredba u mjeri u kojoj se odnosi na SIS II i VIS predstavlja razvoj odredbi schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma sklopljenog između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (21), što spada u područje iz članka 1. točaka A, B i G Odluke Vijeća 1999/437/EZ od 17. svibnja 1999. o određenim aranžmanima za primjenu tog Sporazuma (22). U pogledu Eurodaca, ova Uredba predstavlja novu mjeru u odnosu na Eurodac u smislu Sporazuma između Europske zajednice i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o kriterijima i mehanizmima za određivanje države nadležne za razmatranje zahtjeva za azilom podnesenih u državi članici ili u Islandu ili Norveškoj (23). Slijedom toga, podložno njihovoj odluci o provedbi ove Uredbe u unutarnjem pravnom poretku, izaslanstva Republike Islanda i Kraljevine trebala bi sudjelovati u upravnom odboru agencije. Kako bi se odredila dodatna detaljna pravila koja omogućuju sudjelovanje Republike Islanda i Kraljevine Norveške u djelatnostima agencije, na primjer prava glasa, trebalo bi utvrditi daljnje dogovore između Unije i tih država.
(36)
Za Švicarsku, ova Uredba u mjeri u kojoj se odnosi na SIS II i VIS predstavlja razvoj odredbi schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (24), što spada u područje iz članka 1. točaka A, B i G Odluke Vijeća 1999/437/EZ, u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2008/146/EZ (25). U pogledu Eurodaca, ova Uredba predstavlja novu mjeru u odnosu na Eurodac u smislu Sporazuma između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o kriterijima i mehanizmima za određivanje države odgovorne za razmatranje zahtjeva za azil podnesenog u državi članici ili u Švicarskoj (26). Slijedom toga, podložno švicarskoj odluci o provedbi ove Uredbe u unutarnjem pravnom poretku, izaslanstvo Švicarske Konfederacije trebalo bi sudjelovati u upravnom odboru agencije. Kako bi se odredila dodatna detaljna pravila koja omogućuju sudjelovanje Švicarske Konfederacije u djelatnostima agencije, na primjer prava glasa, trebalo bi utvrditi dodatni dogovor između Unije i Švicarske Konfederacije.
(37)
Za Lihtenštajn, ova Uredba u mjeri u kojoj se odnosi na SIS II i VIS predstavlja razvoj odredbi schengenske pravne stečevine u smislu Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (27), što spada u područje iz članka 1. točaka A, B i G Odluke 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2011/350/EU (28). U pogledu Eurodaca, ova Uredba predstavlja novu mjeru u odnosu na Eurodac u smislu Protokola između Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o kriterijima i mehanizmima za određivanje države odgovorne za razmatranje zahtjeva za azil podnesenog u državi članici ili u Švicarskoj (29). Slijedom toga, izaslanstvo Kneževine Lihtenštajna trebalo bi sudjelovati u upravnom odboru agencije. Kako bi se odredila dodatna detaljna pravila koja omogućuju sudjelovanje Kneževine Lihtenštajna u djelatnostima agencije, na primjer pravo glasa, trebalo bi utvrditi dodatni dogovor između Unije i Kneževine Lihtenštajna,
DONIJELI SU OVU UREDBU:
POGLAVLJE I.
PREDMET
Članak 1.
Osnivanje agencije
1. Ovim se osniva Europska agencija za operativno upravljanje opsežnim IT sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (dalje u tekstu: Agencija).
2. Agencija je odgovorna za operativno upravljanje drugom generacijom Schengenskog informacijskog sustava (SIS II), Viznim informacijskim sustavom (VIS) i Eurodacom.
3. Agencija može biti odgovorna i za pripremanje, razvijanje i operativno upravljanje opsežnim IT sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde osim onih iz stavka 2., ali samo ako je tako predviđeno odgovarajućim zakonodavnim instrumentima koji se temelje na člancima od 67. do 89. UFEU-a, vodeći računa, kada je to primjereno, o razvoju istraživanja iz članka 8. ove Uredbe i o rezultatima pilot-projekata iz članka 9. ove Uredbe.
4. Operativno upravljanje se sastoji od svih onih zadaća koje su potrebne za djelovanje opsežnih IT sustava u skladu s posebnim odredbama koje se primjenjuju na svaki od njih, uključujući i odgovornost za komunikacijsku infrastrukturu koju upotrebljavaju. Između tih opsežnih IT sustava nije moguća razmjena podataka ni razmjena informacija ili znanja, ako tako nije određeno u pojedinom pravnom temelju.
Članak 2.
Ciljevi
Ne dovodeći u pitanje odnosne nadležnosti Komisije i država članica u skladu sa zakonodavnim instrumentima kojima se uređuju opsežni IT sustavi, Agencija osigurava:
(a)
učinkovito, sigurno i neprekidno djelovanje opsežnih IT sustava;
(b)
učinkovito i financijski odgovorno upravljanje opsežnim IT sustavima;
(c)
odgovarajuće visoku kvalitetu usluga za korisnike opsežnih IT sustava;
(d)
stalnost i neometanost usluge;
(e)
visoku razinu zaštite podataka u skladu s važećim pravilima, uključujući i posebne odredbe za svaki pojedini IT sustav;
(f)
odgovarajuću razinu sigurnosti podataka i fizičke sigurnosti u skladu s važećim pravilima, uključujući i posebne odredbe za svaki pojedini opsežni IT sustav; i
(g)
uporabu odgovarajuće strukture za upravljanje projektom radi učinkovitog razvoja opsežnih IT sustava.
POGLAVLJE II.
ZADAĆE
Članak 3.
Zadaće u vezi sa SIS-om II
U vezi sa SIS-om II Agencija izvršava:
(a)
zadaće prenesene na upravljačko tijelo u skladu s Uredbom (EZ) br. 1987/2006 i Odlukom 2007/533/PUP; i
(b)
zadaće povezane s osposobljavanjem za tehničku uporabu SIS-a II, posebno za osoblje SIRENE (SIRENE - zahtjev za dodatnim podacima kod nacionalnih unosa) i osposobljavanjem stručnjaka za tehničke aspekte SIS-a II u okviru schengenske evaluacije.
Članak 4.
Zadaće u vezi s VIS-om
U vezi s VIS-om Agencija izvršava:
(a)
zadaće prenesene na upravljačko tijelo Uredbom (EZ) br. 767/2008 i Odlukom 2008/633/PUP; i
(b)
zadaće povezane s osposobljavanjem za tehničku uporabu VIS-a.
Članak 5.
Zadaće u vezi s Eurodacom
U vezi s Eurodacom Agencija izvršava:
(a)
zadaće prenesene na Komisiju kao tijelo odgovorno za operativno upravljanje sustavom Eurodac u skladu s uredbama (EZ) br. 2725/2000 i (EZ) br. 407/2002;
(b)
zadaće povezane s komunikacijskom infrastrukturom, naime: nadzor, sigurnost i usklađivanje odnosa između država članica i pružatelja; i
(c)
zadaće povezane s osposobljavanjem za tehničku uporabu Eurodaca.
Članak 6.
Zadaće u vezi s pripremanjem, razvijanjem i operativnim upravljanjem drugim opsežnim IT sustavima
Ako su Agenciji povjereni pripremanje, razvijanje i operativno upravljanje drugim opsežnih IT sustavima iz članka 1. stavka 3., ona prema potrebi izvršava zadaće povezane s osposobljavanjem za tehničku uporabu tih sustava.
Članak 7.
Zadaće u vezi s komunikacijskom infrastrukturom
1. Agencija izvršava zadaće u vezi s komunikacijskom infrastrukturom koje su prenesene na upravljačko tijelo u skladu sa zakonodavnim instrumentima kojima se uređuje razvoj, uspostava, djelovanje i uporaba opsežnih IT sustava iz članka 1. stavka 2.
2. U skladu sa zakonodavnim instrumentima iz stavka 1., zadaće u vezi s komunikacijskom infrastrukturom (uključujući operativno upravljanje i sigurnost) raspodijeljene su između Agencije i Komisije. Kako bi se osigurala usklađenost između izvršavanja njihovih odnosnih odgovornosti, Komisija i Agencija sklapaju operativne radne dogovore sadržane u Memorandum o razumijevanju.
3. Komunikacijskom infrastrukturom se odgovarajuće upravlja i vrši kontrola nad njom, kako bi se zaštitila od prijetnji i kako bi se zajamčila njezina sigurnost i sigurnost opsežnih IT sustava, uključujući i sigurnost podataka koji se razmjenjuju preko komunikacijske infrastrukture.
4. Usvajaju se odgovarajuće mjere, uključujući sigurnosne planove, kako bi se, između ostalog, spriječilo neovlašteno čitanje, kopiranje, mijenjanje ili brisanje osobnih podataka tijekom njihova prijenosa ili tijekom prijenosa nosača podataka, posebno uporabom odgovarajućih tehnika šifriranja. Operativne informacije u vezi sa sustavom šalju se preko komunikacijske infrastrukture samo u šifriranom obliku.
5. Zadaće u vezi s operativnim upravljanjem komunikacijskom infrastrukturom mogu se prenijeti na vanjske privatne subjekte ili tijela, u skladu s Uredbom (EZ, Euratom) br. 1605/2002. U tom slučaju mrežni poslužitelji su obvezani pridržavati se sigurnosnih mjera iz stavka 4. i ni na koji način nemaju pristup operativnim podacima SIS-a II, VIS-a ili Eurodaca, kao ni na razmjenu podataka SIRENE u vezi sa SIS-om II.
6. Ne dovodeći u pitanje postojeće ugovore o mrežnim sustavima SIS II, VIS i Eurodac, upravljanje ključevima za šifriranje ostaje u nadležnosti Agencije i ne smije se prenositi na vanjske privatne subjekte.
Članak 8.
Praćenje istraživanja
1. Agencija prati razvoj istraživanja koja su relevantna za operativno upravljanje SIS-om II, VIS-om i Eurodacom, kao i drugim opsežnim IT sustavima.
2. Agencija redovito obavješćuje Europski parlament, Vijeće i Komisiju, a kada je riječ o zaštiti podataka, i europskog nadzornika za zaštitu podataka, o razvoju istraživanja iz stavka 1.
Članak 9.
Pilot projekti
1. Samo na izričit i točan zahtjev Komisije, koja je obavijestila Europski parlament i Vijeće barem tri mjeseca unaprijed i nakon odluke upravnog odbora, Agencija može, u skladu s člankom 12. stavkom 1., provoditi pilot-projekte kako su određeni u članku 49. stavku 6. točki (a) Uredbe (EZ, Euratom) br. 1605/2002 za razvoj ili operativno upravljanje opsežnim IT sustavima u primjeni članaka od 67. do 89. UFEU-a.
Agencija o provedbi pilot-projekata iz prvog podstavka redovito obavješćuje Europski parlament, Vijeće i, kada je riječ o sigurnosti podataka, Europskog nadzornika za zaštitu podataka.
2. Odobrenja financijskih sredstava za pilot-projekte koje zahtijeva Komisija uključuju se u proračun za najviše dvije uzastopne financijske godine.
POGLAVLJE III.
STRUKTURA I ORGANIZACIJA
Članak 10.
Pravni status
1. Agencija je tijelo Unije i ima pravnu osobnost.
2. Agencija u svim državama članicama uživa najširu pravnu osobnost koja se priznaje pravnim osobama na temelju nacionalnog prava. Ona može stjecati pokretnine i nekretnine ili njima raspolagati te biti stranka u pravnom postupku. Ona može također sklapati sporazume o sjedištu Agencije i lokacijama, osnovanima u skladu sa stavkom 4., s državama članicama na čijem području se nalaze sjedište te tehničke i potporne lokacije (dalje u tekstu: države članice domaćini).
3. Agenciju zastupa izvršni direktor.
4. Sjedište Agencije je u Talinu, Estonija.
Zadaće u vezi s razvojem i operativnim upravljanjem iz članka 1. stavka 3. i članaka 3., 4., 5. i 7. izvršavaju se u Strasbourgu, Francuska.
Potporni centar koji bi mogao osigurati djelovanje opsežnog IT sustava u slučaju njegova kvara uspostavlja se u Sankt Johannu u Pongau, Austrija, ako je tako predviđeno zakonodavnim instrumentom kojim se uređuje razvoj, uspostava, djelovanje i uporaba potpornog centra.
Članak 11.
Struktura
1. Upravna i upravljačka tijela Agencije su:
(a)
upravni odbor;
(b)
izvršni direktor;
(c)
savjetodavne skupine.
2. U strukturu Agencije spadaju i:
(a)
službenik za zaštitu podataka;
(b)
službenik za sigurnost;
(c)
računovodstveni službenik.
Članak 12.
Zadaće upravnog odbora
1. Kako bi se osiguralo izvršavanje zadaća Agencije, upravni odbor:
(a)
u skladu s člankom 18., imenuje i, ako je to potrebno, smjenjuje izvršnog direktora;
(b)
provodi disciplinski nadzor nad izvršnim direktorom i prati njegovu uspješnost u izvršavanju zadaća i u provedbi odluka upravnog odbora;
(c)
nakon savjetovanja s Komisijom određuje organizacijsku strukturu Agencije;
(d)
nakon savjetovanja s Komisijom određuje poslovnik Agencije;
(e)
na prijedlog izvršnog direktora odobrava sporazum o sjedištu Agencije i sporazume o tehničkim i potpornim lokacijama, osnovanim u skladu s člankom 10. stavkom 4., koje s državama članicama domaćinima potpisuje izvršni direktor;
(f)
u dogovoru s Komisijom usvaja potrebne provedbene mjere iz članka 110. Pravilnika o osoblju za dužnosnike;
(g)
usvaja potrebne provedbene mjere za upućivanje nacionalnih stručnjaka Agenciji;
(h)
u skladu sa zadaćama iz poglavlja II. donosi višegodišnji program rada na temelju nacrta iz članka 17. koji izvršni direktor podnosi nakon savjetovanja sa savjetodavnim skupinama iz članka 19. i nakon što dobije mišljenje Komisije. Višegodišnji program rada, ne dovodeći u pitanje godišnji proračunski postupak, sadrži višegodišnju procjenu proračuna i evaluacije ex ante, kako bi se odredili ciljevi i pojedine faze višegodišnjeg planiranja;
(i)
usvaja višegodišnji plan kadrovske politike i nacrt godišnjeg programa rada te ih do 31. ožujka svake godine podnosi Komisiji i proračunskom tijelu;
(j)
svake godine do 30. rujna, nakon što dobije mišljenje Komisije, dvotrećinskom većinom članova s pravom glasa te u skladu s godišnjim proračunskim postupkom i zakonodavnim programom Unije u područjima iz članaka od 67. do 89. UFEU-a, usvaja godišnji program rada Agencije za sljedeću godinu; osigurava da se usvojeni program rada dostavi Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji te da se objavi;
(k)
svake godine do 31. ožujka usvaja godišnje izvješće o radu Agencije za prethodnu godinu, u kojem posebno uspoređuje postignute rezultate sa ciljevima godišnjeg programa rada i do 15. lipnja iste godine dostavlja ga Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i Revizorskom sudu; godišnje izvješće o radu se objavljuje;
(l)
izvršava svoje zadaće u vezi s proračunom Agencije, uključujući provedbu pilot-projekata iz članka 9., u skladu s člankom 32., člankom 33. stavkom 6. i člankom 34.;
(m)
usvaja financijska pravila koja se primjenjuju na Agenciju u skladu s člankom 24.;
(n)
imenuje računovodstvenog službenika, koji je funkcionalno neovisan u izvršavanju svojih dužnosti;
(o)
osigurava odgovarajuće postupanje nakon nalaza i preporuka sadržanih u različitim unutrašnjim i vanjskim revizijskim izvješćima i ocjenama;
(p)
usvaja potrebne sigurnosne mjere, uključujući sigurnosni plan, plan neprekinutog djelovanja i plan sanacije nakon nesreće, vodeći računa o mogućim preporukama stručnjaka za sigurnost iz savjetodavnih skupina;
(q)
imenuje službenika za sigurnost;
(r)
u skladu s Uredbom (EZ) br. 45/2001 imenuje službenika za zaštitu podataka;
(s)
do 22. svibnja 2012. usvaja praktična rješenja za provedbu Uredbe (EZ) br. 1049/2001;
(t)
usvaja izvješća o tehničkom funkcioniranju SIS-a II, u skladu s člankom 50. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1987/2006 i člankom 66. stavkom 4. Odluke 2007/533/PUP, te VIS-a u skladu s člankom 50. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 767/2008 i člankom 17. stavkom 3. Odluke 2008/633/PUP;
(u)
usvaja godišnje izvješće o aktivnostima središnje jedinice Eurodaca, u skladu s člankom 24. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 2725/2000;
(v)
u skladu s člankom 45. Uredbe (EZ) br. 1987/2006 i člankom 42. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 767/2008 daje primjedbe na izvješća o revizijama Europskog nadzornika za zaštitu podataka te osigurava odgovarajuće postupanje nakon revizija;
(w)
u skladu s člankom 50. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1987/2006 i člankom 66. stavkom 3. Odluke 2007/533/PUP objavljuje statističke podatke u vezi sa SIS-om II;
(x)
kompilira statističke podatke o radu središnje jedinice Eurodaca u skladu s člankom 3. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 2725/2000;
(y)
osigurava godišnju objavu popisa nadležnih tijela koji su ovlašteni za izravno pretraživanje podataka pohranjenih u SIS-u II u skladu s člankom 31. stavkom 8. Uredbe (EZ) br. 1987/2006 i člankom 46. stavkom 8. Odluke 2007/533/PUP, zajedno s popisom ureda nacionalnih sustava SIS-a II (N.SIS II) i ureda SIRENE, kako je navedeno u članku 7. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1987/2006 i članku 7. stavku 3. Odluke 2007/533/PUP;
(z)
osigurava godišnju objavu popisa tijela određenih u skladu s člankom 15. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 2725/2000;
(aa)
izvršava sve druge zadaće koje su mu dodijeljene u skladu s ovom Uredbom.
2. Upravni odbor može izvršnom direktoru davati savjete u svakom pitanju koje je usko povezano s razvojem i operativnim upravljanjem opsežnim IT sustavima.
Članak 13.
Sastav upravnog odbora
1. Upravni odbor je sastavljen od po jednog predstavnika svake države članice i dva predstavnika Komisije;
2. Sve države članice i Komisija imenuju članove upravnog odbora kao i zamjenike članova do 22. siječnja 2012. Po isteku tog razdoblja Komisija saziva upravni odbor. Članove u njihovoj odsutnosti predstavljaju njihovi zamjenici.
3. Članovi upravnog odbora se imenuju na temelju visokog stupnja relevantnih iskustava, stručnosti u području opsežnih IT sustava u području slobode, sigurnosti i pravde, te na temelju poznavanja zaštite podataka.
4. Mandat članova traje četiri godine. Može se jednom obnoviti. Po isteku mandata ili u slučaju ostavke, članovi ostaju na svojim dužnostima do ponovnog imenovanja ili do zamjene.
5. Države koje su se pridružile provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine i mjerama povezanim s Eurodacom sudjeluju u djelatnostima Agencije. One u upravni odbor imenuju po jednog predstavnika i zamjenika.
Članak 14.
Predsjedanje upravnim odborom
1. Upravni odbor između svojih članova izabire predsjednika i njegovog zamjenika.
2. Mandat predsjednika i zamjenika predsjednika traje dvije godine. Taj se mandat može jedanput obnoviti. Ako im, međutim, prestane članstvo u upravnom odboru za vrijeme mandata, automatski im s istim danom istječe i mandat.
3. Predsjednik i zamjenik predsjednika se izabiru samo između onih članova upravnog odbora koje imenuju države članice koje su, u skladu s pravom Unije, u cijelosti vezane zakonodavnim instrumentima kojima se uređuje razvoj, uspostava, djelovanje i uporaba svih opsežnih IT sustava kojima upravlja Agencija.
Članak 15.
Sastanci upravnog odbora
1. Sastanci upravnog odbora se sazivaju na zahtjev:
(a)
predsjednika;
(b)
barem trećine članova;
(c)
Komisije;
(d)
izvršnog direktora.
Upravni odbor održava redoviti sastanak barem jednom u šest mjeseci:
2. Izvršni direktor Agencije sudjeluje na sastancima upravnog odbora.
3. Članovima upravnog odbora mogu pomagati stručnjaci koji su članovi savjetodavnih skupina.
4. Europol i Eurojust mogu biti nazočni na sastancima upravnog odbora kao promatrači, kada je na dnevnom redu pitanje koje se odnosi na SIS II, u pogledu primjene Odluke 2007/533/PUP. Europol može biti nazočan i na sastancima upravnog odbora kao promatrač kada je na dnevnom redu pitanje koje se odnosi na VIS, u pogledu primjene Odluke 2008/633/PUP.
5. Upravni odbor na svoje sastanke može pozvati bilo koju osobu kao promatrača čije mišljenje bi moglo biti od interesa.
6. Tajništvo za upravni odbor osigurava Agencija.
Članak 16.
Glasovanje
1. Ne dovodeći u pitanje stavak 5. ovog članka, članak 12. stavak 1. točku (j) i članak 18. stavke od 1. do 7., odluke upravnog odbora se donose većinom svih članova s pravom glasa.
2. Ne dovodeći u pitanje stavak 3., svaki član upravnog odbora ima jedan glas.
3. Svaki član kojeg je imenovala država članica koja je, u skladu s pravom Unije, vezana bilo kojim zakonodavnim instrumentom kojim se uređuje razvoj, uspostava, djelovanje i uporaba opsežnih IT sustava kojima upravlja Agencija, može glasati u pitanju koje se odnosi na taj opsežni IT sustav.
Osim toga, Danska može glasovati u pitanju koje se odnosi na takav opsežni IT sustav ako odluči, u skladu s člankom 4. Protokola o stajalištu Danske, u nacionalnom pravu provoditi zakonodavni instrument kojim se uređuje razvoj, uspostava, djelovanje i uporaba takvog opsežnog IT sustava.
4. U vezi s državama koje su se pridružile provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine i mjerama koje su povezane s Eurodacom primjenjuje se članak 37.
5. Ako članovi nisu suglasni oko toga, dotiče li neko glasovanje opsežan IT sustav, članovi dvotrećinskom većinom odlučuju da ga ne dotiče.
6. Izvršni direktor ne glasuje.
7. Detaljnija pravila glasovanja, a posebno uvjeti pod kojima neki član može djelovati u ime drugog člana, kao i zahtjevi u pogledu kvoruma, ako je to primjereno, utvrđeni su u poslovniku Agencije.
Članak 17.
Zadaće i ovlasti izvršnog direktora
1. Agencijom upravlja i zastupa je izvršni direktor.
2. Izvršni direktor je u izvršavanju svojih zadaća neovisan. Ne dovodeći u pitanje nadležnosti Komisije i upravnog odbora, izvršni direktor ne smije tražiti ni primati upute od bilo koje vlade ili drugog tijela.
3. Ne dovodeći u pitanje članak 12., izvršni direktor je u cijelosti odgovoran za zadaće prenesene na Agenciju i podliježe postupku godišnje razrješnice Europskog parlamenta za izvršavanje proračuna.
4. Europski parlament ili Vijeće mogu izvršnog direktora pozvati da podnese izvješće o izvršavanju svojih zadaća.
5. Izvršni direktor:
(a)
osigurava tekuće upravljanje Agencijom;
(b)
osigurava da Agencija djeluje u skladu s ovom Uredbom;
(c)
priprema i provodi postupke, odluke, strategije, programe i djelatnosti koje usvoji upravni odbor, u okviru ograničenja određenih ovom Uredbom, njezinim provedbenim pravilima i važećim propisima;
(d)
uspostavlja i provodi učinkovit sustav koji omogućuje redovito praćenje i ocjenjivanje:
i.
opsežnih IT sustava, uključujući statističke podatke; i
ii.
Agencije, uključujući učinkovito i uspješno ostvarivanje njezinih ciljeva;
(e)
sudjeluje na sastancima upravnog odbora bez prava glasa;
(f)
ostvaruje ovlasti iz članka 20. stavka 3. u vezi s osobljem Agencije i vodi kadrovska pitanja;
(g)
ne dovodeći u pitanje članak 17. Pravilnika o osoblju za dužnosnike, određuje uvjete povjerljivosti radi usklađivanja s člankom 17. Uredbe (EZ) br. 1987/2006, člankom 17. Odluke 2007/533/PUP i člankom 26. stavkom 9. Uredbe (EZ) br. 767/2008 kao i radi primjene odgovarajućih pravila o profesionalnoj tajni ili drugih jednakovrijednih obveza povjerljivosti za sve članove osoblja Agencije koji moraju raditi s podacima iz Eurodaca;
(h)
vodi pregovore i, nakon odobrenja upravnog odbora, potpisuje sporazum o sjedištu Agencije te sporazume o tehničkim i potpornim lokacijama s vladama država članica domaćina.
6. Izvršni direktor upravnom odboru na usvajanje podnosi sljedeće nacrte:
(a)
godišnjeg programa rada Agencije i godišnjeg izvješća o radu, nakon savjetovanja sa savjetodavnim skupinama;
(b)
financijskih pravila koja se primjenjuju na Agenciju;
(c)
višegodišnjeg programa rada;
(d)
proračuna za sljedeću godinu prikazanog na temelju aktivnosti;
(e)
višegodišnjeg nacrta kadrovske politike;
(f)
uputa za evaluaciju iz članka 31.;
(g)
praktičnih dogovora za provedbu Uredbe (EZ) br. 1049/2001;
(h)
potrebnih sigurnosnih mjera, uključujući sigurnosni plan kao i plan neprekinutog djelovanja i plan sanacije nakon nesreće;
(i)
izvješća o tehničkom funkcioniranju pojedinih opsežnih IT sustava iz članka 12. stavka 1. točke (t) i godišnjeg izvješća o aktivnostima središnje jedinice Eurodaca iz članka 12. stavka 1. točke (u), na temelju rezultata praćenja i evaluacije;
(j)
godišnjeg popisa, za objavu, nadležnih tijela koja su ovlaštena za izravno pretraživanje podataka pohranjenih u SIS-u II, uključujući i popis ureda N.SIS-a II i ureda SIRENE, iz članka 12. stavka 1. točke (y) i popis tijela iz članka 12. stavka 1. točke (z).
7. Izvršni direktor izvršava i druge zadaće u skladu s ovom Uredbom.
Članak 18.
Imenovanje izvršnog direktora
1. Upravni odbor s popisa prikladnih kandidata koji su se prijavili na javni natječaj u organizaciji Komisije imenuje izvršnog direktora na razdoblje od pet godina. U postupku odabira se u Službenom listu Europske unije i u drugim medijima objavljuje poziv za iskaz interesa. Upravni odbor može tražiti ponavljanje postupka, ako nije zadovoljan s prikladnošću kandidata s prvog popisa. Upravni odbor izvršnog direktora može imenovati na temelju osobnih postignuća, iskustva s opsežnim IT sustavima i na temelju upravnih, financijskih i upravljačkih vještina kao i poznavanja zaštite podataka. Upravni odbor odluku o imenovanju izvršnog direktora donosi dvotrećinskom većinom svih članova koji imaju pravo glasa.
2. Prije imenovanja, kandidat kojeg je upravni odbor odabrao poziva se da pred nadležnim odborom (odborima) Europskog parlamenta da izjavu i odgovori na pitanja članova odbora. Europski parlament nakon te izjave usvaja mišljenje u kojem izražava stajalište o odabranom kandidatu. Upravni odbor obavješćuje Europski parlament o načinu na koji je to mišljenje uzeto u obzir. Mišljenje se do imenovanja kandidata tretira kao osobno i povjerljivo.
3. U razdoblju od devet mjeseci prije okončanja petogodišnjeg mandata upravni odbor u uskom savjetovanju s Komisijom na poseban način provodi evaluaciju rezultata postignutih za vrijeme prvog mandata izvršnog direktora i način na koji su bili postignuti.
4. Upravni odbor, vodeći računa o izvješću o evaluaciji i samo ako se to može opravdati ciljevima i zadaćama Agencije, može produljiti mandat izvršnog direktora najviše za tri godine.
5. Upravni odbor obavješćuje Europski parlament o namjeri produljivanja mandata izvršnog direktora. U razdoblju od mjesec dana prije takvoga produljivanja, izvršni direktor se poziva da pred nadležnim odborom (odborima) Europskog parlamenta da izjavu i odgovori na pitanja članova odbora.
6. Izvršni direktor je za svoje postupke odgovoran upravnom odboru.
7. Upravni odbor može razriješiti izvršnog direktora. Upravni odbor takvu odluku donosi dvotrećinskom većinom svih članova s pravom glasa.
Članak 19.
Savjetodavne skupine
1. Upravnom odboru stručnim savjetima u vezi s opsežnim IT sustavima i, posebno, u pripremanju godišnjeg programa rada i godišnjeg izvješća o radu, pomažu sljedeće savjetodavne skupine:
(a)
savjetodavna skupina za SIS II;
(b)
savjetodavna skupina za VIS;
(c)
savjetodavna skupina za Eurodac;
(d)
bilo koja druga savjetodavna skupina povezana s opsežnim IT sustavom, ako je tako određeno u odgovarajućem zakonodavnom instrumentu kojim se uređuje razvoj, uspostava, djelovanje i uporaba tog opsežnog IT sustava.
2. Svaka država članica koja je u skladu s pravom Unije obvezana bilo kojim zakonodavnim instrumentom kojim se uređuju razvoj, uspostava, djelovanje i uporaba opsežnog IT sustava, i Komisija imenuju jednog člana u savjetodavnu skupinu u vezi s tim opsežnim IT sustavom; mandat članova traje tri godine i može se obnoviti.
Danska također imenuje člana u savjetodavnu skupinu u vezi s tim opsežnim IT sustavom, ako odluči, u skladu s člankom 4. Protokola o stajalištu Danske, zakonodavni instrument kojim se uređuje razvoj, uspostava, djelovanje i uporaba toga opsežnog IT sustava provesti u svom nacionalnom pravu.
Sve države koje su se pridružile primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine i mjera u vezi s Eurodacom, kao i mjera u vezi s drugim opsežnim IT sustavima, a koje sudjeluju u određenom opsežnom IT sustavu, imenuju člana u savjetodavnu skupinu u vezi s tim opsežnim IT sustavom.
3. Europol i Eurojust mogu imenovati svaki svog predstavnika u savjetodavnu skupinu za SIS II. Europol može imenovati predstavnika i u savjetodavnu skupinu za VIS.
4. Članovi upravnog odbora nisu članovi nijedne savjetodavne skupine. Izvršni direktor ili njegov predstavnik imaju pravo biti nazočni na svim sastancima savjetodavnih skupina kao promatrači.
5. Postupci za djelovanje i suradnju savjetodavnih skupina određeni su u poslovniku Agencije.
6. U pripremi mišljenja, svi članovi svake savjetodavne skupine nastoje postići konsenzus. Ako se ne postigne konsenzus, mišljenje se sastoji od obrazloženog stajališta većine članova. Bilježi(-e) se i obrazloženo(-a) stajalište(-a) manjine. Odgovarajuće se primjenjuje članak 16. stavci 3. i 4. Članovi koji predstavljaju države pridružene provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine i mjera povezanih s Eurodacom mogu izraziti svoja mišljenja o pitanjima u kojima nemaju pravo glasovati.
7. Svaka država članica i svaka država pridružena provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine i mjera povezanih s Eurodacom olakšava aktivnosti savjetodavnih skupina.
8. Na predsjedanje savjetodavnim skupinama se mutatis mutandis primjenjuje članak 14.
POGLAVLJE IV.
OPĆE ODREDBE
Članak 20.
Osoblje
1. Na osoblje Agencije i na izvršnog direktora se primjenjuje Pravilnik o osoblju kao i pravila koja su zajedno usvojile institucije Unije u svrhu primjene Pravilnika o osoblju.
2. Agencija za potrebe provedbe Pravilnika o osoblju smatra se Agencija u smislu članka 1.a stavka 2. Pravilnika o osoblju za dužnosnike.
3. Agencija u odnosu na vlastito osoblje izvršava ovlasti dodijeljene tijelu za imenovanje u skladu s Pravilnikom o osoblju za dužnosnike i tijelu ovlaštenom za sklapanje ugovora u skladu s Uvjetima zaposlenja.
4. Osoblje Agencije sastoji se od dužnosnika, privremenog osoblja i ugovornog osoblja. Upravni odbor svake godine daje suglasnost, ako bi ugovori koje izvršni direktor namjerava obnoviti u skladu s Uvjetima zaposlenja postali ugovori na neodređeno vrijeme.
5. Agencija ne zapošljava privremeno osoblje za izvršavanje osjetljivih financijskih zadaća.
6. Komisija i države članice mogu Agenciji privremeno uputiti službenike ili nacionalne stručnjake. Upravni odbor u tu svrhu, vodeći računa o višegodišnjem planu kadrovske politike, donosi potrebne provedbene mjere.
7. Ne dovodeći u pitanje članak 17. Pravilnika o dužnosnicima, Agencija primjenjuje odgovarajuća pravila o profesionalnoj tajni ili o drugim jednakovrijednim obvezama povjerljivosti.
8. Upravni odbor u dogovoru s Komisijom usvaja potrebne provedbene mjere iz članka 110. Pravilnika o osoblju za dužnosnike.
Članak 21.
Javni interes
Članovi upravnog odbora, izvršni direktor i članovi savjetodavnih skupina obvezuju se da će njihovo djelovanje biti u javnom interesu. U tu svrhu svake godine daju pisanu izjavu o obvezanosti koja se objavljuje.
Popis članova upravnog odbora se objavljuje na mrežnim stranicama Agencije.
Članak 22.
Sporazum o sjedištu i sporazumi o tehničkim i potpornim lokacijama
Potrebni dogovori o smještaju koji Agenciji treba osigurati u državama članicama domaćinima i o prostorijama koje im te države članice trebaju staviti na raspolaganje, te posebna pravila koja se u državama članicama domaćinima primjenjuju na izvršnog direktora, članove upravnog odbora, osoblje Agencije i članove njihovih obitelji određuju se u sporazumu o sjedištu Agencije te u sporazumima o tehničkim i potpornim lokacijama sklopljenima između Agencije i država članica domaćina nakon odobrenja upravnog odbora.
Članak 23.
Povlastice i imuniteti
Na Agenciju se primjenjuje Protokol o povlasticama i imunitetima Europske unije.
Članak 24.
Odgovornost
1. Ugovorna odgovornost Agencije se uređuje pravom koje se primjenjuje na dotični ugovor.
2. Sud Europske unije je nadležan za donošenje presuda na temelju bilo koje arbitražne klauzule iz ugovora koje sklopi Agencija.
3. U slučaju neugovorne odgovornosti, Agencija u skladu s općim načelima koja su zajednička pravnim propisima država članica, nadoknađuje sve štete koju su prouzročile njezine službe ili njezini službenici u izvršavanju svojih dužnosti.
4. Sud Europske unije je nadležan za rješavanje sporova koji su povezani s naknadom štete iz stavka 3.
5. Osobna odgovornost osoblja Agencije prema Agenciji uređuje se odredbama iz pravilnika o osoblju.
Članak 25.
Jezični režim
1. Na Agenciju se primjenjuje Uredba br. 1 od 15. travnja 1958. o određivanju jezika koji se koriste u Europskoj gospodarskoj zajednici (30).
2. Ne dovodeći u pitanje odluke donesene na temelju članka. 342 UFEU-a, godišnji radni program i godišnje izvješće o radu iz članka 12. stavka 1. točaka (i) i (k) sastavljeni su na svim službenim jezicima institucija Unije.
3. Prevodilačke usluge potrebne za aktivnosti Agencije osigurava Prevoditeljski centar za tijela Europske unije.
Članak 26.
Pristup dokumentima
1. Upravni odbor najkasnije šest mjeseci od 1. prosinca 2012. na prijedlog izvršnog direktora usvaja pravila za pristup dokumentima Agencije u skladu s Uredbom (EZ) br. 1049/2001.
2. Odluke koje Agencija donese u skladu s člankom 8. Uredbe br. 1049/2001 mogu prouzročiti podnošenje žalbe Europskom ombudsmanu ili postati predmet tužbe na Sudu Europske unije, pod uvjetima utvrđenim u člancima 228. i 263. UFEU-a.
Članak 27.
Informiranje i komuniciranje
1. Agencija preuzima komuniciranje u područjima svojih zadaća u skladu sa zakonodavnim instrumentima kojima se uređuje razvoj, uspostava, djelovanje i uporaba opsežnih IT sustava i na vlastitu inicijativu. Posebno osigurava da javnost i sve zainteresirane strane, osim objava iz članka 12. stavka 1. točaka (j), (k), (w) i (y) i članka 33. stavka 8., brzo dobiju objektivne, pouzdane i razumljive informacije o njezinom radu.
2. Upravni odbor utvrđuje praktične dogovore za primjenu stavka 1.
Članak 28.
Zaštita podataka
1. Ne dovodeći u pitanje odredbe o zaštiti podataka utvrđene u zakonodavnim instrumentima kojima se uređuju razvoj, uspostava, djelovanje i uporaba opsežnih IT sustava, informacije koje Agencija obrađuje u skladu s ovom Uredbom podliježu Uredbi (EZ) br. 45/2001.
2. Upravni odbor određuje mjere na temelju kojih Agencija primjenjuje Uredbu (EZ) br. 45/2001, posebno odjeljak 8. u vezi sa službenikom za zaštitu podataka.
Članak 29.
Sigurnosna pravila za zaštitu povjerljivih informacija i osjetljivih informacija koje nisu povjerljive
1. Agencija primjenjuje sigurnosna načela utvrđena u Odluci Komisije 2001/844/EZ, ESC, Euratom od 29. studenoga 2001. o izmjeni njezinog unutarnjeg Poslovnika (31), uključujući odredbe za razmjenu, obradu i pohranu povjerljivih informacija te mjere za fizičku sigurnost.
2. Agencija primjenjuje i sigurnosna načela u vezi s obradom osjetljivih informacija koje nisu povjerljive, kako ih je usvojila Komisija koja ih i provodi.
3. Upravni odbor, u skladu s člankom 2. i člankom 12. stavkom 1. točkom (p), odlučuje o unutarnjoj strukturi Agencije koja je potrebna za ispunjavanje sigurnosnih načela.
Članak 30.
Sigurnost Agencije
1. Agencija je odgovorna za sigurnost i održavanje reda unutar zgrada, prostorija i na zemljištu koje upotrebljava. Agencija primjenjuje sigurnosna načela i odgovarajuće odredbe zakonodavnih instrumenata kojima se uređuje razvoj, uspostava, djelovanje i uporaba opsežnih IT sustava.
2. Države članice domaćini poduzimaju sve učinkovite i primjerene mjere za održavanje reda i sigurnosti u neposrednoj blizini zgrada, prostorija i zemljišta koje upotrebljava Agencija i pružaju Agenciji odgovarajuću zaštitu, u skladu s odgovarajućim Sporazumom o sjedištu Agencije i sporazumima o tehničkim i potpornim funkcijama, jamčeći u isto vrijeme pristup tim zgradama, prostorijama i zemljištu osobama koje je Agencija ovlastila.
Članak 31.
Evaluacija
1. Komisija u bliskoj suradnji s upravnim odborom, u roku od tri godine od 1. prosinca 2012., a potom svake četiri godine, provodi evaluaciju djelovanja Agencije. Evaluacijom se utvrđuje na koji način i u kojoj mjeri Agencija učinkovito doprinosi operativnom upravljanju opsežnim IT sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde i ispunjava svoje zadaće utvrđene ovom Uredbom. Također se ocjenjuje uloga Agencije u okviru strategije Unije za koordinirano, troškovno-učinkovito i usklađeno IT okružje na razini Unije, koju treba oblikovati u godinama koje dolaze.
2. Na osnovi ocjene iz stavka 1., Komisija nakon savjetovanja s upravnim odborom daje preporuke za izmjene ove Uredbe, pa i kako bi se što bolje uskladila sa strategijom Unije iz stavka 1. Komisija te preporuke, zajedno s mišljenjem upravnog odbora i odgovarajućim prijedlozima, prosljeđuje Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom nadzorniku za zaštitu podataka.
POGLAVLJE V.
FINANCIJSKE ODREDBE
Članak 32.
Proračun
1. Ne dovodeći u pitanje druge vrste prihoda, prihodi Agencije su:
(a)
subvencija Unije uvrštena u opći proračun Europske unije (odjeljak Komisija);
(b)
doprinosi država koje su se pridružile provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine i mjera u vezi s Eurodacom;
(c)
mogući financijski doprinosi država članica.
2. Rashodi Agencije uključuju, između ostalog, plaće osoblja, administrativne troškove i troškove infrastrukture, troškove poslovanja te izdatke u vezi s ugovorima ili sporazumima koje sklopi Agencija. Izvršni direktor svake godine, vodeći računa o djelatnostima koje izvršava Agencija, sastavlja nacrt procjene prihoda i rashoda Agencije za sljedeću financijsku godinu i dostavlja ga upravnom odboru zajedno s planom radnih mjesta.
3. Prihodi i rashodi Agencije su uravnoteženi.
4. Upravni odbor na temelju nacrta plana koji sastavlja izvršni direktor svake godine usvaja nacrt procjene prihoda i rashoda Agencije za sljedeću financijsku godinu.
5. Upravni odbor Komisiji i državama koje su se pridružile provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine i mjera u vezi s Eurodacom svake godine do 10. veljače dostavlja nacrt procjene prihoda i rashoda i opće smjernice koje su podloga za tu procjenu, a završno izvješće im šalje svake godine do 31. ožujka.
6. Upravni odbor svake godine do 31. ožujka Komisiji i proračunskom tijelu podnosi:
(a)
nacrt godišnjeg programa rada;
(b)
ažurirani višegodišnji plan kadrovske politike, utvrđen u skladu sa smjernicama koje je odredila Komisija;
(c)
informacije o broju službenika, privremenog i ugovornog osoblja, kako je to određeno u Pravilniku o osoblju za godine n-1 i n kao i procjenu za godinu n + 1;
(d)
informacije o doprinosima u naravi koje su države članice domaćini dodijelile Agenciji;
(e)
procjenu salda realizacije proračuna za godinu n-1.
7. Komisija proračunskom tijelu šalje procjenu prihoda i rashoda, zajedno s prijedlogom općeg proračuna Europske unije.
8. Na temelju procjene prihoda i rashoda Komisija u nacrt općeg proračuna Europske unije unosi i procjene koje smatra potrebnim za plan radnih mjesta i iznos subvencije iz općeg proračuna koji predlaže proračunskom tijelu u skladu s člankom 314. UFEU-a.
9. Proračunsko tijelo odobrava proračunska sredstva za subvenciju Agenciji. Proračunsko tijelo donosi plan radnih mjesta za Agenciju.
10. Proračun Agencije donosi upravni odbor. On je konačan nakon konačno donošenja općeg proračuna Europske unije. Prema potrebi se na odgovarajući način prilagođava.
11. Za sve izmjene proračuna, uključujući plan radnih mjesta, primjenjuje se isti postupak.
12. Upravni odbor što prije obavješćuje proračunsko tijelo o namjeri provedbe projekta koji može imati značajne financijske posljedice za njegov proračun, posebno projekte povezane s nekretninama, kao što je najam ili kupovanje objekata. O tome obavješćuje Komisiju i države koje su se pridružile provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine i mjera u vezi s Eurodacom. Ako bilo koja grana proračunskog tijela namjerava dati mišljenje, ona u roku od dva tjedna od zaprimanja informacija o projektu obavješćuje upravni odbor o namjeri davanja takvog mišljenja. Ako odgovor izostane, Agencija može nastaviti s planiranim djelovanjem.
Članak 33.
Izvršenje proračuna
1. Proračun Agencije izvršava izvršni direktor.
2. Izvršni direktor proračunskom tijelu godišnje prosljeđuje sve informacije važne za ishod postupaka evaluacije.
3. Računovodstveni službenik Agencije do 1. ožujka sljedeće godine računovodstvenom službeniku Komisije i Revizorskom sudu dostavlja privremene financijske izvještaje Agencije, zajedno s izvješćem o proračunskom i financijskom upravljanju tijekom godine. Računovodstveni službenik Komisije konsolidira privremene financijske izvještaje institucija i decentraliziranih tijela u skladu s člankom 128. Uredbe (EZ, Euratom) br. 1605/2002.
4. Računovodstveni službenik proračunskom tijelu do 31. ožujka sljedeće godine dostavlja i izvješće o izvršenju proračuna i financijskom upravljanju.
5. Izvršni direktor nakon zaprimanja opažanja Revizorskog suda o privremenom financijskom izvještaju Agencije, u skladu s člankom 129. Uredbe (EZ, Euratom) br. 1605/2002, na svoju odgovornost sastavlja završni financijski izvještaj Agencije i dostavlja ga upravnom odboru na mišljenje.
6. Upravni odbor daje mišljenje o završnom financijskom izvještaju Agencije.
7. Izvršni direktor proračunskom tijelu, računovodstvenom službeniku Komisije, Revizorskom sud i državama koje su se pridružile provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine i mjera u vezi s Eurodacom, do 1. srpnja sljedeće godine, dostavlja završni financijski izvještaj zajedno s mišljenjem upravnog odbora.
8. Završni račun se objavljuje.
9. Izvršni direktor dostavlja Revizorskom sudu odgovor na njegova opažanja do 30. rujna. Izvršni direktor taj odgovor dostavlja i upravnom odboru.
10. Izvršni direktor Europskom parlamentu, na njegov zahtjev, dostavlja sve informacije potrebne za neometanu primjenu postupka davanja razrješnice za dotičnu financijsku godinu, kako je to utvrđeno u članku 146. stavku 3. Uredbe (EZ, Euratom) br. 1605/2002.
11. Europski parlament, na preporuku Vijeća koje odlučuje kvalificiranom većinom, do 15. svibnja godine n + 2, izvršnom direktoru daje razrješnicu u pogledu izvršenja proračuna za godinu n.
Članak 34.
Financijska pravila
Financijska pravila koja se primjenjuju na Agenciju usvaja upravni odbor nakon savjetovanja s Komisijom. U pravilima se ne odstupa od Uredbe (EZ, Euratom) br. 2343/2002, osim ako je takvo odstupanje izričito potrebno za djelovanje Agencije i uz prethodnu suglasnost Komisije.
Članak 35.
Borba protiv prijevara
1. Za suzbijanje prijevare, korupcije i drugih nezakonitih aktivnosti primjenjuje se Uredba (EZ) br. 1073/1999.
2. Agencija pristupa Međuinstitucionalnom sporazumu o internim istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i bez odlaganja izdaje odgovarajuće odredbe koje se primjenjuju na sve zaposlenike Agencije.
3. U odlukama o financiranju i provedbi sporazuma te u instrumentima koji proizlaze iz njih izričito se određuje da Revizorski sud i OLAF mogu, prema potrebi, na licu mjesta izvršiti provjere primatelja sredstava Agencije i zastupnika odgovornih za njihovo dodjeljivanje.
POGLAVLJE VI.
ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 36.
Pripremna djelovanja
1. Komisija je odgovorna za osnivanje i početno djelovanje Agencije, dok Agencija ne bude operativno sposobna izvršavati vlastiti proračun.
2. Dok upravni odbor, u skladu s člankom 18., ne imenuje izvršnog direktora i dok on ne preuzme svoje dužnosti, Komisija u tu svrhu može imenovati ograničen broj svojih dužnosnika, uključujući dužnosnika koji će privremeno obavljati zadaće izvršnog direktora. Privremeni izvršni direktor može se imenovati samo nakon sazivanja upravnog odbora, u skladu s člankom 13. stavkom 2.
Ako privremeni izvršni direktor ne ispunjava obveze iz ove Uredbe, upravni odbor može zatražiti Komisiju da imenuje novog privremenog izvršnog direktora.
3. Privremeni izvršni direktor može uz suglasnost od strane upravnog odbora odobriti sva plaćanja za koja su u proračunu Agencije predviđena sredstva, i nakon donošenja plana radnih mjesta Agencije može sklopiti ugovore, uključujući ugovore o radu. Ako je to opravdano, upravni odbor može ograničiti ovlasti privremenog izvršnog direktora.
Članak 37.
Sudjelovanje država koje su se pridružile provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine i mjera u vezi s Eurodacom
U skladu s odgovarajućim odredbama pojedinih sporazuma o pridruživanju usvajaju se propisi kako bi se odredila, između ostalog, priroda, opseg i podrobna pravila sudjelovanja država koje su se pridružile provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine i mjera Eurodaca u radu Agencije, uključujući odredbe o financijskim doprinosima, osoblju i pravima glasa.
Članak 38.
Stupanje na snagu i primjenjivost
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Agencija svoje odgovornosti određene u člancima od 3. do 9. preuzima 1. prosinca 2012.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.
Sastavljeno u Strasbourgu 25. listopada 2011.