PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 2/2012
ze dne 4. ledna 2012,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise (dále jen „Komise“) předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1890/2005 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybrala prozatímní clo uložené na dovoz některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, Indonésie, Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu. Současně bylo ukončeno řízení týkající se dovozu spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Malajsie a Filipín.
(2)
Dne 25. srpna 2009 pozměnila Rada nařízením (ES) č. 768/2009 (3) na základě přezkumu zahájeného podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení výše uvedená opatření s ohledem na jednoho vyvážejícího výrobce ve Vietnamu.
(3)
Na nařízení, které vedlo k uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Tchaj-wanu, se bude dále odkazovat jako na „původní nařízení“. Na šetření, jež vedlo k opatřením uloženým v původním nařízení dotčeným zemím, se bude dále odkazovat jako na „původní šetření“.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (4) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 19. srpna 2010 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal Evropský institut pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute, EIFI) (dále jen „žadatel“) jménem pěti výrobců v Unii: Bulnava S.r.l., Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Inox Bolt S.r.l., Bontempi Vibo S.p.A. a Ugivis S.A. představujících podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli v Unii.
(5)
Žádost byla omezena na antidumpingová opatření, jež byla uložena na dovoz pocházející z ČLR a Tchaj-wanu (dále jen „dotčené země“). Antidumpingová opatření, která byla v původním nařízení uložena na dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Vietnamu, Indonésie a Thajska, proto nejsou předmětem tohoto přezkumu.
(6)
Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření uložená na dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z dotčených zemí pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(7)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 19. listopadu 2010 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (5) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).
4. Šetření
4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(8)
Šetření týkající se přetrvávání dumpingu zahrnovalo období od 1. října 2009 do 30. září 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(9)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a jejich sdružení a zástupce dotčených zemí.
(10)
Komise poskytla rovněž zúčastněným stranám možnost se písemně vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(11)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců z dotčených zemí, dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii podílejících se na šetření se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku.
(12)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení řízení přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení. Vzhledem k obdrženým odpovědím bylo rozhodnuto použít výběr vzorku u tchajwanských vyvážejících výrobců, dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii. Pokud jde o ČLR, při šetření nespolupracoval žádný z vyvážejících výrobců z ČLR.
(13)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo třicet šest tchajwanských vývozců/skupin vývozců. Deset z nich nebylo možno vzít v úvahu, jelikož se zdálo, že se jedná pouze o obchodní společnosti nebo o společnosti, které v období přezkumného šetření nevyvážely dotčený výrobek do Unie. Na základě informací, které byly obdrženy od spolupracujících tchajwanských společností, vybrala Komise vzorek složený ze čtyř vyvážejících výrobců. Jedna ze společností zařazených do vzorku následně spolupráci ukončila. Zbývající tři společnosti zařazené do vzorku představovaly 41,6 % tchajwanského vývozu do EU v období přezkumného šetření.
(14)
Pokud jde o dovozce v Unii, kteří nejsou ve spojení, z celkem osmi společností, které poskytly požadované informace, byly do vzorku zařazeny tři největší společnosti představující téměř 90 % dovezeného objemu, který nahlásily spolupracující společnosti. Odpověď na dotazník posléze poskytl pouze jeden dovozce.
(15)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo dvanáct výrobců v Unii. Na základě informací, které byly obdrženy od spolupracujících výrobců v Unii, vybrala Komise vzorek sestávající z šesti výrobců v Unii. Jeden výrobce v Unii zařazený do vzorku posléze svou spolupráci ukončil. Zbývajících pět výrobců zařazených do vzorku představovalo 38 % prodeje všech výrobců v Unii uskutečněného v období přezkumného šetření pro nezávislé odběratele v EU.
(16)
Komise rozeslala stranám zařazeným do vzorku a všem uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, dotazníky. Jak bylo objasněno výše, odpovědi na dotazník byly obdrženy od pěti výrobců v Unii, tří vyvážejících výrobců z Tchaj-wanu a od jednoho dovozce. V průběhu šetření se nepřihlásil žádný z kontaktovaných uživatelů.
(17)
Jak je objasněno v 13. a 15. bodě odůvodnění, jeden tchajwanský vyvážející výrobce zařazený do vzorku a jeden výrobce v Unii zařazený do vzorku se rozhodli, že na dotazník neodpoví. V obou případech se však usuzovalo, že vzorek zbývajících společností je i nadále reprezentativní, pokud jde o příslušné objemy prodeje.
(18)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Bulnava S.r.l, Suello, Itálie,
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Itálie,
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Itálie,
-
Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Německo,
-
Ugivis S.A, Belley, Francie.
b)
Vyvážející výrobci na Tchaj-wanu
-
Arrow Fastener Co., Ltd. a vývozci, kteří jsou ve spojení s touto společností, Shu-Lin City,
-
Shekai Precision Co., Ltd. a vývozce, který je ve spojení s touto společností, Kaohsiung,
-
Yi Tai Shen Co., Ltd. Tainan Hsien.
c)
Dovozce v Unii, který není ve spojení
-
Wurth Group, Kunzelsau, Německo.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(19)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je stejný jako výrobek vymezený v původním nařízení, tj. některé spojovací prostředky a jejich části z korozivzdorné oceli pocházející z ČLR a Tchaj-wanu, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70 (dále jen „dotčený výrobek“).
(20)
Přezkumné šetření potvrdilo, že stejně jako v původním šetření mají dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na domácích trzích, jakož i výrobky vyráběné a prodávané v EU výrobci v Unii stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné užití, a považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(21)
Přihlásily se čtyři strany, které uvedly, že by výrobky kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10 a 7318 15 51 měly být z tohoto šetření vyloučeny, jelikož se údajně v Unii nevyrábějí. Toto tvrzení bylo odmítnuto, jelikož i) nebyly předloženy žádné důkazy, které by potvrzovaly, že se tyto výrobky liší, pokud jde o základní fyzické a technické vlastnosti, a ii) v rámci přezkumu před pozbytím platnosti nelze každopádně vymezení výrobku měnit.
(22)
Po poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo doporučeno zachování stávajících opatření („konečné informace“), jeden z tchajwanských vyvážejících výrobců uvedl, že bimetalové spojovací prostředky by neměly být zahrnuty do vymezení výrobku z důvodu zásadních rozdílů mezi bimetalovými spojovacími prostředky a spojovacími prostředky z korozivzdorné oceli, které se týkají prodejní ceny za jednotku množství, výrobních nákladů, základních fyzických a technických vlastností, jakož i způsobu jejich využití. Jak již však bylo uvedeno výše v 21. bodě odůvodnění, nelze vymezení výrobku v rámci přezkumu před pozbytím platnosti měnit. Toto tvrzení by bylo možné projednat v rámci prozatímního přezkumu zaměřeného na vymezení výrobku, o který může společnost požádat.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(23)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je v případě, že by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné přetrvávání dumpingu nebo jeho obnovení.
1. ČLR
1.1 Předběžné poznámky
(24)
Jak bylo objasněno výše, při šetření nespolupracoval žádný z vyvážejících výrobců z ČLR.
(25)
Níže uvedená zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu musela proto vycházet z dostupných údajů, zejména z údajů Eurostatu a informací, které v žádosti o přezkum uvedlo výrobní odvětví Unie. V tomto případě nebylo možno použít oficiální čínské vývozní statistiky, jelikož dotčený výrobek představuje pouze malou část množství nahlášeného v příslušných celních položkách harmonizovaného systému.
1.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(26)
Vzhledem ke skutečnosti, že vyvážející výrobci z ČLR nespolupracovali, nebylo možno vypočítat individuální dumpingová rozpětí.
(27)
Podle žádosti o přezkum činilo dumpingové rozpětí u vývozu z ČLR do Unie údajně od 13,6 % do 61,8 %. Jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, žadatel srovnal ceny vývozu z ČLR do Unie s početně zjištěnou běžnou hodnotou na Tchaj-wanu, což je srovnatelná země, která byla použita v původním šetření.
(28)
Jelikož společnosti z ČLR nespolupracovaly, nejsou k dispozici informace, které by umožnily vyvodit jiný závěr. Mimoto se podotýká, že bylo zjištěno, že běžná hodnota stanovená pro jedinou spolupracující tchajwanskou společnost je podstatně vyšší než běžná hodnota, kterou žadatel stanovil v žádosti o šetření před pozbytím platnosti. Jelikož nejsou k dispozici žádné údaje, že se ceny vývozu z ČLR do Unie liší od cen uvedených v žádosti, je pravděpodobné, že u vývozu z ČLR přetrvává dumping na vyšších úrovních, než je uvedeno v žádosti.
1.3 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(29)
Kromě analýzy existence dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána rovněž pravděpodobnost obnovení dumpingu.
(30)
V této souvislosti byly analyzovány tyto prvky: volná kapacita vyvážejících výrobců z ČLR; přitažlivost trhu Unie pro výrobce z ČLR a jejich vývoz do třetích zemí.
1.3.1 Volná kapacita vyvážejících výrobců z ČLR
(31)
Jelikož o čínském odvětví spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli je k dispozici málo veřejných informací, byly k odhadu kapacity v ČLR použity údaje obsažené v žádosti o přezkum. Na tomto základě se zdá, že od roku 2003 byla v Číně zřízena nová zařízení pro výrobu spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. V důsledku antidumpingových opatření uložených na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa a oceli (6) a následného poklesu dovozu z ČLR tohoto typu spojovacích prostředků do Unie od roku 2009 mají výrobci z ČLR značnou nevyužitou výrobní kapacitu, kterou by bylo možno využít k výrobě dotčeného výrobku, jelikož výroba může mezi oběma typy spojovacích prostředků snadno přecházet.
1.3.2 Přitažlivost trhu Unie
(32)
Přitažlivost trhu Unie lze doložit skutečností, že uložení antidumpingových cel nezastavilo rozšiřování vývozu z ČLR dotčeného výrobku. Naopak, podle údajů Eurostatu se objem dovozu z ČLR do Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zvýšil o 13 %. Vývoj cen dovozu z ČLR v témže období prokázal, že podle údajů Eurostatu průměrná dovozní cena vzrostla. Podrobnější analýza však ukázala, že se v průběhu posuzovaného období cena spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli nahlášených v kódu KN představujícím 59 % celkového množství dovezeného během období přezkumného šetření snížila o 24 %. To prokazuje, že navzdory platným opatřením se vývozcům z ČLR u většiny vyváženého dotčeného výrobku podařilo zvýšit objem vývozu a dále snížit ceny.
1.3.3 Vývoz do třetích zemí
(33)
Co se týká objemů a cen vývozu z ČLR do třetích zemí, je nutno uvést, že se údaje o vývozu z ČLR týkají celých kódů HS. Při srovnání s dovozními statistikami EU na úrovni TARIC připadají na dotčený výrobek v rámci těchto kódů HS přibližně 3 % objemu. Údaje o vývozu proto nejsou velmi smysluplným zdrojem informací. Vzhledem ke skutečnosti, že vyvážející výrobci z ČLR nespolupracovali, nebylo možno získat jiné relevantní údaje, pokud jde o vývoz z ČLR do třetích zemí.
1.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu
(34)
Vzhledem k výše popsaným zjištěním lze vyvodit závěr, že vývoz z ČLR je i nadále dumpingový a že je pravděpodobné přetrvávání dumpingu na trhu Unie, pokud by byla stávající antidumpingová opatření zrušena. S přihlédnutím ke stávající volné kapacitě v ČLR a skutečnosti, že dovoz dotčeného výrobku do Unie v posuzovaném období navzdory existenci antidumpingových opatření vzrostl, se zdá, že by vyvážející výrobci z ČLR měli pobídku k dalšímu zvyšování svého vývozu na trh Unie za dumpingové ceny, pokud by opatření pozbyla platnosti.
2. Tchaj-wan
2.1 Předběžné poznámky
(35)
Podotýká se, že vzhledem k vysokému počtu tchajwanských vyvážejících výrobců, kteří projevili ochotu ke spolupráci, byl za účelem dalšího šetření vybrán reprezentativní vzorek čtyř společností/skupin společností. Jedna z těchto čtyř společností později spolupráci ukončila. Jelikož však na zbývající společnosti připadalo 41,6 % celkového objemu tchajwanského vývozu (7) do Unie v období přezkumného šetření, považoval se vzorek i nadále za reprezentativní.
(36)
Dále se podotýká, že během inspekcí na místě, které se uskutečnily v prostorách zbývajících tří společností zařazených do vzorku, nebylo možno ověřit informace, které v odpovědi na dotazník uvedla jedna z těchto společností, přičemž bylo zjištěno, že druhá společnost poskytla zavádějící informace. Dotyční vyvážející výrobci byli neprodleně vyrozuměni o úmyslu Komise použít článek 18 základního nařízení, což by znamenalo nepřihlédnutí k poskytnutým informacím, a tudíž použití dostupných údajů. Společnosti dostaly možnost se k této situaci blíže vyjádřit. Následné připomínky však nezměnily rozhodnutí Komise vycházet z dostupných údajů, pokud jde o tyto dva vyvážející výrobce. Individuální dumpingové rozpětí bylo proto vypočítáno pouze pro jednoho tchajwanského vyvážejícího výrobce.
(37)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo nutno u většiny níže uvedených zjištění týkajících se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu vycházet z dostupných údajů, zejména z údajů, které poskytl jediný spolupracující tchajwanský vyvážející výrobce a jeden spolupracující dovozce, z údajů Eurostatu a z informací, které žadatel uvedl v žádosti o přezkum. V tomto případě nebylo možno použít oficiální tchajwanské vývozní statistiky, jelikož dotčený výrobek představuje pouze malou část množství nahlášeného v příslušných položkách harmonizovaného systému.
2.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.2.1 Běžná hodnota
(38)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve ověřila, zda byl domácí prodej obdobného výrobku, který spolupracující tchajwanský vyvážející výrobce uskutečnil pro nezávislé odběratele, reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje činil nejméně 5 % celkového objemu odpovídajícího prodeje na vývoz do Unie.
(39)
Komise poté určila typy obdobného výrobku prodávané dotčenou společností na domácím trhu, které byly totožné nebo přímo srovnatelné s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie. K prvkům, které se braly v úvahu při vymezení typů výrobku, patřily: i) typ spojovacích prostředků, ii) jakostní třída oceli použité jako surovina, iii) norma DIN pro spojovací prostředky, iv) průměr spojovacích prostředků a v) jejich délka.
(40)
Dále se zkoumalo, zda byl domácí prodej spolupracujícího vyvážejícího výrobce reprezentativní u každého typu výrobku, tj. zda domácí prodej každého typu výrobku představoval nejméně 5 % objemu prodeje téhož typu výrobku na vývoz do Unie. U typů výrobků prodávaných v reprezentativním množství se poté v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení zkoumalo, zda se tento prodej uskutečnil v běžném obchodním styku.
(41)
Zjišťování, zda lze u prodeje jednotlivých typů výrobku prodávaných v reprezentativním množství na domácím trhu mít za to, že byl uskutečněn v běžném obchodním styku, vycházelo ze stanovení podílu ziskového prodeje příslušného typu nezávislým odběratelům. Ve všech případech, kdy se prodej určitého typu výrobku na domácím trhu uskutečnil v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočítané jako vážený průměr veškerého prodeje tohoto typu na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(42)
U zbývajících typů výrobku, jejichž prodej na domácím trhu nebyl reprezentativní nebo se neuskutečnil v běžném obchodním styku, byla v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení běžná hodnota určena početně. Běžná hodnota byla stanovena jako součet výrobních nákladů vyvážených typů výrobku, jenž byl v případě potřeby upraven o přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady a o přiměřený zisk, a to na základě skutečných údajů ohledně výroby a prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku v souladu s první větou čl. 2 odst. 6 základního nařízení.
2.2.2 Vývozní cena
(43)
Veškerý vývoz spolupracujícího tchajwanského vyvážejícího výrobce na trh Unie se až na jednu výjimku uskutečnil přímo pro nezávislé odběratele. Vývozní cena byla proto v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit, za dotčený výrobek.
(44)
U vývozního obchodu, při němž se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení, byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny obchodníka ve spojení, za kterou byl výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii.
2.2.3 Srovnání
(45)
Srovnání váženého průměru běžné hodnoty a váženého průměru vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům u činitelů, u nichž bylo prokázáno, že ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Za tímto účelem byly provedeny náležité úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladech, finančních nákladech, nákladech na balení, provizích a slevách, pokud byly použitelné a odůvodněné.
2.2.4 Dumpingové rozpětí
(46)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Podle výše uvedené metody bylo zjištěno, že spolupracující vývozce během období přezkumného šetření i nadále pokračoval v dumpingových praktikách. Výše dumpingu dosáhla na základě 4 z celkem 12 měsíců období přezkumného šetření 22 %.
(47)
Připomíná se, že založení výpočtu dumpingu na 4 měsících období přezkumného šetření je metoda, kterou Komise obvykle používá v přezkumech před pozbytím platnosti, má-li být zjištěno, zda dumping přetrvává nebo zda je pravděpodobné obnovení dumpingu. U přezkumů před pozbytím platnosti není totiž vyžadováno, aby bylo stanoveno dumpingové rozpětí u všech transakcí, neboť takový vypočet je nutný pouze ke změně úrovně platného antidumpingového opatření, což však není účelem přezkumu před pozbytím platnosti. Vybranými 4 měsíci byly poslední měsíce každého čtvrtletí, takže bylo zajištěno rovnoměrné rozložení během 12měsíčního období přezkumného šetření.
(48)
Jediný spolupracující tchajwanský vyvážející výrobce po poskytnutí konečných informací uvedl, že určité domácí transakce uvedené v dotazníku, které byly zohledněny pro výpočet běžné hodnoty, byly ve skutečnosti určeny pro vývoz do Evropské unie a nikoliv pro domácí spotřebu. Uvedená společnost tvrdila, že k tomuto opětovnému prodeji docházelo v Tchaj-wanu prostřednictvím nezávislých výrobců spojovacích prostředků nebo obchodníků s nimi.
(49)
Je třeba uvést, že toto tvrzení nebylo podloženo žádnými důkazy, které by svědčily o tom, že toto zboží by bylo vyvezeno do Evropské unie. Proto bylo toto tvrzení odmítnuto.
(50)
Jelikož s ohledem na ostatní dva vyvážející výrobce zařazené do vzorku byl použit článek 18 základního nařízení, nebylo pro ně dumpingové rozpětí vypočítáno. Podle údajů uvedených v žádosti o přezkum však dumpingové rozpětí u vývozu z Tchaj-wanu činilo údajně od 14 % do 50 %. Nejsou k dispozici žádné údaje, které by umožňovaly vyvodit jiný závěr. Skutečnost, že bylo zjištěno, že jediná společnost, jíž se týkalo šetření, používá na trhu Unie dumping a že průměrná cena dotčeného výrobku dováženého z Tchaj-wanu je nižší než průměrná vývozní cena uvedené společnosti, potvrzuje na základě ověřených informací existenci dumpingu na celostátní úrovni.
2.3 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(51)
Kromě analýzy existence dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána rovněž pravděpodobnost přetrvávání dumpingu v případě Tchaj-wanu.
(52)
V této souvislosti byly analyzovány tyto prvky: volná kapacita tchajwanských vyvážejících výrobců; přitažlivost trhu Unie pro tchajwanské výrobce a jejich vývoz do třetích zemí.
2.3.1 Volná kapacita vývozců
(53)
Pokud jde o volnou kapacitu vývozců, jelikož o tchajwanském odvětví spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli je k dispozici málo veřejných informací, jsou níže uvedené závěry založeny především na údajích obsažených v žádosti o přezkum a na informacích, které byly získány při inspekcích na místě. Podle žádosti o přezkum investovali noví tchajwanští výrobci spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli do nových zařízení s cílem zvýšit svou výrobní kapacitu. Ověření mimoto prokázalo, že podle očekávání se mají investice do kapacity v roce 2011 v porovnání s obdobím šetření v původním šetření zvýšit o 12 %. Během období přezkumného šetření činila volná kapacita spolupracujícího výrobce 7 % celkové výrobní kapacity. Bylo zjištěno, že výše zásob je velmi nízká, jelikož spolupracující společnost vyráběla dotčený výrobek pouze na základě objednávek.
2.3.2 Přitažlivost trhu Unie
(54)
Přitažlivost trhu Unie lze doložit skutečností, že uložení antidumpingových cel neovlivnilo tchajwanský vývoz do Unie. Podle údajů Eurostatu a ověřených údajů o dovozu byly objemy dovozu z Tchaj-wanu mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření poměrně stálé, hodnota tohoto dovozu se však v témže období snížila o 16 %. To naznačuje, že průměrná prodejní cena spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Tchaj-wanu během období přezkumného šetření klesla. To prokazuje, že navzdory platným opatřením se tchajwanským výrobcům podařilo zachovat objem vývozu a dále snížit ceny.
(55)
V této souvislosti jedna ze zúčastněných tchajwanských stran poukázala na to, že ke snížení tchajwanských vývozních cen nedošlo v důsledku nepřátelské cenové politiky vývozců, ale následováním vývoje cen hlavních surovin, tj. válcovaného drátu. Je třeba uvést, že snížení cen surovin mělo podobný vliv na veškeré výrobce spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. Tím však není dotčen závěr o přitažlivosti trhu Unie pro tchajwanské vývozce, neboť se jim podařilo udržet objem svého vývozu i přes platná antidumpingová opatření.
2.3.3 Ceny vývozu do třetích zemí
(56)
Pokud jde o tchajwanský vývoz do třetích zemí, je nutno uvést, že se údaje o tchajwanském vývozu, které bylo možno analyzovat, týkají celých kódů HS. Při srovnání s dovozními statistikami EU na úrovni TARIC připadalo na dotčený výrobek v rámci těchto kódů HS přibližně 2,6 % objemu. Tyto údaje proto nejsou jako zdroj informací o objemech a cenách vývozu dotčeného výrobku z Tchaj-wanu do třetích zemí smysluplné. Ověřené údaje o vývozu získané od tří tchajwanských vývozců zařazených do vzorku však prokazují pokles objemu vývozu do třetích zemí. To poukazuje na skutečnost, že tchajwanský vývoz je více zaměřen na EU.
(57)
Podotýká se rovněž, že informace, které poskytl spolupracující tchajwanský výrobce, prokazují, že při prodeji do Unie je jednotková prodejní cena v porovnání s ostatními zeměmi o 10 % vyšší a že objem vyvážený do ostatních zemí představuje pouze 20 % objemu vývozu do Unie.
2.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu
(58)
Vzhledem k výše popsaným zjištěním lze vyvodit závěr, že vývoz z Tchaj-wanu je stále dumpingový a že je pravděpodobné přetrvávání dumpingu na trhu Unie, pokud by stávající antidumpingová opatření byla zrušena. S přihlédnutím ke stávající volné kapacitě na Tchaj-wanu a přitažlivosti trhu Unie se zdá, že by tchajwanští vyvážející výrobci měli pobídku ke zvýšení svého vývozu na trh Unie za dumpingové ceny, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
1. Výroba v Unii
(59)
Ke zjištění celkové výroby v Unii byly použity veškeré dostupné informace o výrobcích v Unii, včetně informací uvedených v žádosti o přezkum, a údaje shromážděné od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze.
(60)
Na tomto základě byla celková výroba v Unii v období šetření odhadnuta přibližně na 63 000 tun. Tento údaj zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili, a odhadovaný objem výroby výrobců, kteří se během řízení nevyjádřili.
(61)
Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, u výrobců v Unii, kteří se účastnili šetření, byl použit výběr vzorku. Z celkem 12 výrobců, kteří poskytli informace pro výběr vzorku, byl vybrán vzorek šesti výrobců. Jak je objasněno v 17. bodě odůvodnění, jeden výrobce posléze nespolupracoval. Spolupracující společnosti zařazené do vzorku představovaly přibližně 31 % celkové odhadované výroby v Unii.
2. Výrobní odvětví Unie
(62)
Má se za to, že všichni výrobci v Unii uvedení v 59. bodě odůvodnění tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a bude se na ně dále odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžná poznámka
(63)
K posouzení trendů týkajících se cen a objemu byly použity příslušné dovozní statistiky Eurostatu pro kódy KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70 spolu s údaji uvedenými v žádosti o přezkum a informacemi získanými od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze, které byly doplněny o ověřené odpovědi na dotazník, jež poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku.
2. Spotřeba v Unii
(64)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie v Unii převzatých z žádosti o přezkum, jež byly doplněny o ověřené údaje získané od spolupracujících výrobců zařazených do vzorku a o objem dovozu podle údajů Eurostatu.
(65)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka 1
2007
2008
2009
OPŠ
Celková spotřeba v Unii (v tunách)
123 224
120 598
101 143
121 402
Index (2007 = 100)
100
98
82
99
(66)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření byla spotřeba v Unii poměrně stálá. Mezi rokem 2007 a 2009 však v souladu s celosvětovými nepříznivými dopady finanční krize došlo k výraznému poklesu o 18 %. Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba v Unii opět zvýšila a vykázala nárůst o 20 %.
3. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z dotčených zemí
3.1 Souhrnné posouzení
(67)
Aby bylo možno rozhodnout o souhrnném posouzení dovozu z dotčených zemí, byla individuální situace každé z obou zemí přezkoumána na základě podmínek uvedených v čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(68)
Bylo zjištěno, že objemy dovozu z ČLR i Tchaj-wanu překračují minimální prahovou hodnotu stanovenou v čl. 5 odst. 7 základního nařízení a že tyto objemy nejsou zanedbatelné. Objemy dovozu z obou zemí mimoto v posuzovaném období sledovaly do značné míry podobný trend, kdy se v období mezi rokem 2007 a 2009 snížily, načež v období přezkumného šetření následoval růst. Pokud jde o průměrné dovozní ceny, jak bylo objasněno v 32. bodě odůvodnění, vývoj cen dovozu z ČLR prokazuje, že se průměrná dovozní cena podle údajů Eurostatu zvýšila. Podrobnější analýza však ukázala, že se v posuzovaném období cena spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli nahlášených v kódu KN, který představuje většinu celkového množství dovezeného během období přezkumného šetření, snížila o 24 %. Tchajwanské ceny se snižovaly v průběhu celého posuzovaného období a nejnižší úrovně dosáhly v období přezkumného šetření. Šetřením bylo rovněž prokázáno, že podmínky hospodářské soutěže mezi příslušnými hospodářskými subjekty jsou podobné. Usuzovalo se proto, že jsou splněny podmínky pro souhrnné posouzení.
3.2 Dumpingový dovoz z ČLR a Tchaj-wanu
(69)
Během posuzovaného období se dovoz z ČLR a Tchaj-wanu vyvíjel takto:
Tabulka 2
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z dotčených zemí (v tunách)
8 559
6 636
6 154
8 795
Index (2007 = 100)
100
78
72
103
Podíl dovozu z dotčených zemí na trhu
6,9 %
5,5 %
6,1 %
7,2 %
Index (2007 = 100)
100
79
88
104
Průměrná cena dovozu z dotčených zemí (v EUR/t)
4 998
4 709
4 656
4 730
Index (2007 = 100)
100
94
93
95
(70)
Jak je patrné z výše uvedené tabulky, objem dovozu pocházejícího z dotčených zemí se v posuzovaném období zvýšil o 3 %. V souladu s vývojem spotřeby došlo v období v letech 2008 až 2009 k poklesu. Tento pokles však byl méně výrazný než pokles spotřeby v témže období. Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření dovoz opět vzrostl až o 43 %.
(71)
Průměrné dovozní ceny se v posuzovaném období snížily o 5 %. Stejně jako v případě objemů byly dovozní ceny na nejnižší úrovni v roce 2009, načež mírně vzrostly.
(72)
Podíl dumpingového dovozu na trhu sledoval během posuzovaného období vývoj spotřeby a byl stálý ve výši přibližně 7 %.
3.3 Cenové podbízení
(73)
Vzhledem ke skutečnosti, že vyvážející výrobci z ČLR nespolupracovali a tchajwanští vyvážející výrobci spolupracovali pouze v omezené míře, jsou s ohledem na typy spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, které jsou vyváženy do Unie, k dispozici pouze velmi omezené informace. To spolu se skutečností, že dotčený výrobek zahrnuje celou škálu různých typů spojovacích prostředků s velkými cenovými rozdíly (jednotkové ceny v kategorii vrutů se mohou například lišit až 30násobně), znemožňuje provést smysluplné srovnání cen za účelem stanovení rozpětí cenového podbízení. Srovnání váženého průměru prodejních cen výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, upravených na úroveň ceny ze závodu, s průměrnou cenou CIF při dovozu z dotčených zemí odvozenou z údajů Eurostatu neprokázalo cenové podbízení v období přezkumného šetření. Pokud jde o Tchaj-wan, jediný spolupracující vyvážející výrobce vyvážel zvláštní typ spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli, s ohledem na nějž existuje v Unii pouze velmi omezená výroba. Vzhledem k neexistenci odpovídajících typů výrobku nebylo možno provést pro tuto společnost výpočet cenového podbízení pro jednotlivé typy výrobku.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1 Předběžné poznámky
(74)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(75)
Z důvodu výběru vzorku byly ukazatele újmy částečně stanoveny pro výrobní odvětví Unie jako celek a částečně pouze pro výrobce v Unii zařazené do vzorku. Analýza újmy s ohledem na makroekonomické údaje, jako je podíl na trhu, výroba, kapacita a využití kapacity, objem prodeje, růst, zásoby, zaměstnanost a produktivita, je založena na údajích celého výrobního odvětví Unie. Jinak byly použity údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku (ceny obchodů, investice a návratnost investic, mzdy, ziskovost, peněžní tok a schopnost získat kapitál).
4.2 Výroba
(76)
Z níže uvedené tabulky vyplývá, že v posuzovaném období výroba klesla o 17 %. V souladu s klesající poptávkou se výroba výrobního odvětví Unie mezi rokem 2007 a 2009 nejprve prudce snížila o 24 %, načež mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření mírně vzrostla o 10 %.
Tabulka 3
2007
2008
2009
OPŠ
Výroba (v tunách)
74 514
69 514
56 396
62 213
Index (2006 = 100)
100
93
76
83
Zdroj: makroekonomické údaje
4.3 Kapacita a využití kapacity
(77)
Výrobní kapacita se v posuzovaném období snížila o 13 % a v souladu s vývojem výroby vykázala míra využití kapacity mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření mírný pokles o 4 %.
Tabulka 4
2007
2008
2009
OPŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
148 039
140 743
127 200
128 881
Index (2006 = 100)
100
95
86
87
Využití kapacity
50 %
49 %
44 %
48 %
Index (2006 = 100)
100
98
88
96
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.4 Zásoby
(78)
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie se v roce 2008 v porovnání s rokem 2007 snížil a poté byl mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření stálý. V období přezkumného šetření se výše zásob poněkud zvýšila, byla však stále o 26 % nižší než v roce 2007.
Tabulka 5
2007
2008
2009
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
9 688
7 465
6 964
7 139
Index (2006 = 100)
100
77
72
74
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.5 Objem prodeje
(79)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie uskutečněný pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období snížil o 25 %. Mezi rokem 2007 a 2009 objemy prodeje klesly o 28 %, přičemž nejnižší úrovně dosáhly v roce 2009. V průběhu období přezkumného šetření se však objemy prodeje zvýšily a oproti úrovním z roku 2009 vykázaly 5 % nárůst. Je třeba zmínit, že tento nárůst byl mnohem menší než růst poptávky (20 %) v témže období.
Tabulka 6
2007
2008
2009
OPŠ
Objem prodeje EU pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
62 326
56 042
44 627
46 851
Index (2007 = 100)
100
90
72
75
Zdroj: makroekonomické údaje
4.6 Podíl na trhu
(80)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření postupně snížil o 12 procentních bodů.
Tabulka 7
2007
2008
2009
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
50,6 %
46,5 %
44,1 %
38,6 %
Index (2007 = 100)
100
92
87
76
Zdroj: makroekonomické údaje
4.7 Růst
(81)
Jak je uvedeno v tabulce č. 1 v 65. bodě odůvodnění, spotřeba v Unii se mezi rokem 2007 a 2009 snižovala, načež opět vzrostla téměř na stejnou úroveň jako v roce 2007. Výrobní odvětví Unie však v posuzovaném období přišlo o podíl na trhu ve výši 12 procentních bodů, zatímco dotyčnému dovozu se podařilo zachovat si stálý podíl na trhu.
4.8 Zaměstnanost
(82)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření klesla o 7 %.
Tabulka 8
2007
2008
2009
OPŠ
Zaměstnanost související s dotčeným výrobkem (počet osob)
954
1 007
863
886
Index (2007 = 100)
100
106
90
93
Zdroj: makroekonomické údaje
4.9 Produktivita
(83)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok klesla mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření o 10 %. Nejnižší úrovně dosáhla v roce 2009, načež v období přezkumného šetření opět vzrostla.
Tabulka 9
2007
2008
2009
OPŠ
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
78,1
69
65,3
70,2
Index (2007 = 100)
100
88
84
90
Zdroj: makroekonomické údaje
4.10 Prodejní ceny a činitelé ovlivňující ceny na domácím trhu
(84)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie vykazovaly mezi rokem 2007 a 2009 významnou klesající tendenci, kdy se snížily o 50 %. To bylo částečně zapříčiněno významným poklesem nákladů na suroviny používané při výrobě spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. V průběhu období přezkumného šetření se prodejní ceny v porovnání s rokem 2009 zvýšily, stále však byly o 35 % nižší oproti cenám převládajícím na počátku posuzovaného období.
(85)
Šetřením bylo prokázáno, že pokles prodejních cen mezi rokem 2007 a 2009 částečně odrážel dopad hospodářské krize, která měla v uvedeném období za následek snížení nákladů o 28 %. Tento pokles odrážel především vývoj cen niklu, hlavní suroviny používané při výrobě spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli. Šetření však prokázalo, že i když negativní dopad na prodejní ceny měla finanční krize, tlak na snižování cen vyvíjel rovněž dovoz zejména z ostatních třetích zemí, který se na trhu Unie navzdory nízké poptávce rozšiřoval a vyvíjel tlak na ceny hlavních typů výrobku vyráběných a prodávaných výrobním odvětvím Unie, jež bylo nuceno snížit své prodejní ceny více, než kolik činilo snížení nákladů. To vedlo k značnému zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie v tomto období. I když se prodejní ceny v období přezkumného šetření v porovnání s rokem 2009 zvýšily, jejich úroveň nepostačovala k uhrazení všech nákladů a dosažení přiměřeného ziskového rozpětí ze strany výrobního odvětví Unie.
(86)
Prodejní ceny uvedené v následující tabulce představují průměrné ceny za tunu, které do značné míry závisí na sortimentní skladbě. Jak bylo objasněno v 73. bodě odůvodnění, mohou se ceny v rámci některých kategorií spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli lišit až 30násobně.
Tabulka 10
2007
2008
2009
OPŠ
Průměrné prodejní ceny (v EUR/t)
5 842
4 437
2 914
3 803
Index (2007 = 100)
100
76
50
65
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.11 Mzdy
(87)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se průměrné mzdy na zaměstnance snížily o 12 %.
Tabulka 11
2007
2008
2009
OPŠ
Roční mzdové náklady na zaměstnance (v tis. EUR)
47
44
41
42
Index (2007 = 100)
100
94
87
88
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.12 Investice
(88)
V roce 2008 výrobní odvětví Unie ve srovnání s jinými roky posuzovaného období značně investovalo do výroby spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. Po uvedeném roce se investice snížily.
Tabulka 12
2007
2008
2009
OPŠ
Čisté investice (v tis. EUR)
2 504
9 899
3 087
2 299
Index (2007 = 100)
100
395
123
92
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.13 Ziskovost a návratnost investic
(89)
Jak bylo uvedeno v 85. bodě odůvodnění, šetření prokázalo, že i když pokles prodejních cen odrážel částečně snížení nákladů, cena výrobního odvětví Unie byla pod tlakem, který vyvíjel dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, a tento tlak neumožňoval uhradit veškeré náklady vzniklé při výrobě a prodeji spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. To mělo za následek značné zhoršení ziskovosti, která byla v roce 2007 kladná, poté však záporná, jak ukazuje níže uvedená tabulka.
(90)
Návratnost investic se významně snížila z úrovně ve výši 29 % v roce 2007 na - 17 % v období přezkumného šetření.
Tabulka 13
2007
2008
2009
OPŠ
Čistý zisk z prodeje EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb)
7 %
-9 %
-36 %
-3 %
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
29 %
-16 %
-41 %
-17 %
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.14 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(91)
Čistý peněžní tok z provozních činností se v posuzovaném období značně snížil. Nejnižší úrovně dosáhl v roce 2009, načež mírně vzrostl. V období přezkumného šetření však byl peněžní tok i nadále podstatně nižší než v roce 2007.
Tabulka 14
2007
2008
2009
OPŠ
Peněžní tok (v tis. EUR)
15 899
- 698
-12 357
-8 271
Index (2007 = 100)
100
-4
-78
-52
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.15 Velikost dumpingového rozpětí
(92)
Navzdory platným opatřením přetrvával podle údajů získaných z žádosti o přezkum i údajů, které poskytl jediný spolupracující vyvážející výrobce na Tchaj-wanu, významný dumping, a to v případě ČLR ve výši 13,6 % až 61,8 % a v případě Tchaj-wanu ve výši 14 % až 50 %. Dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie nelze považovat za zanedbatelný.
4.16 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(93)
Téměř ze všech zkoumaných ukazatelů vyplývá zhoršení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie po roce 2007. Navzdory platným opatřením se dovoz z dotčených zemí mírně zvýšil a podařilo se mu udržet stálý podíl na trhu. V roce 2009, kdy finanční krize měla dopad na celkovou poptávku v Unii a prodejní ceny byly pod tlakem, přišli výrobci v Unii o značnou část svých odběratelů. Pouze některým výrobcům v Unii se podařilo zvýšit objem výroby, a to výrobou jiných typů spojovacích prostředků (např. spojovacích prostředků z uhlíkové oceli), a mohli tak využít úspor z rozsahu, a tudíž nahradit úbytek objemu prodeje, k němuž došlo v odvětví spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. Výrobci v Unii se současně snažili zvýšit své investice s cílem vyrábět efektivněji. Během období přezkumného šetření se výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit výkonnost, ačkoli bylo i nadále ztrátové. Vzhledem k odhadované velmi nízké míře využití kapacity se situace pravděpodobně nezlepší.
5. Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů
5.1 Dopad dumpingového dovozu
(94)
Šetřením bylo prokázáno, že navzdory platným opatřením a snížení spotřeby v Unii v posuzovaném období se dovoz z ČLR a Tchaj-wanu během posuzovaného období mírně zvýšil a udržel si stálý podíl na trhu.
(95)
Jak bylo popsáno v 73. bodě odůvodnění, nebylo vzhledem k nedostatku informací o typech výrobku vyvážených vyvážejícími výrobci z ČLR a Tchaj-wanu velkým rozdílům v cenách jednotlivých typů výrobku v rámci této průměrné ceny možné provést smysluplné srovnání cen dovozu z dotčených zemí a prodejních cen výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Vývozní ceny jediného spolupracujícího tchajwanského výrobce nebylo možno smysluplně srovnat s cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku, jelikož neexistovaly odpovídající podobné typy výrobků.
(96)
Spolupracující tchajwanský výrobce uvedený v 22. bodě odůvodnění po poskytnutí konečných informací tvrdil, že jeho vývoz nezpůsobil žadateli žádnou újmu, neboť vyrábí typy spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, které jsou vyráběny pouze několika výrobci v Unii v malých množstvích. V tomto ohledu je třeba zaprvé uvést, že posouzení újmy se provádí ve vztahu k celému výrobnímu odvětví Unie a nikoliv pouze ve vztahu k žadateli. Zadruhé, pro vymezení výrobku stanoveném v původním šetření existují platná opatření a, jak již bylo vysvětleno v 21. bodě odůvodnění, není možné v rámci přezkumu před pozbytím platnosti vymezení výrobku měnit.
5.2 Dopad hospodářské krize
(97)
Kvůli příznivým hospodářským podmínkám, které v roce 2007 existovaly v ocelářském průmyslu a souvisejících výrobních odvětvích, bylo výrobní odvětví Unie v relativně dobré hospodářské situaci, když na konci roku 2008 začala hospodářská krize. I když trh stagnoval, zejména v roce 2009, někteří výrobci v Unii pokračovali v investicích k nahrazení zastaralého strojního zařízení a vybavení s cílem snížit výrobní náklady a docílit větší konkurenceschopnosti vzhledem k dumpingovému dovozu z dotčených zemí a nárůstu levného dovozu z ostatních třetích zemí. Když byl zaznamenán pokles poptávky, potýkali se výrobci v Unii rovněž se silnou vyjednávací pozicí velkých distributorů, kteří začali vyvíjet větší cenový tlak, jenž měl nepříznivý dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
5.3 Dovoz z ostatních zemí
(98)
Analyzován byl rovněž dopad dovozu z ostatních třetích zemí. Jejich společný objem dovozu vzrostl v posuzovaném období o 26 %, a to přibližně z 52 000 tun na zhruba 66 000 tun. Současně se v posuzovaném období průměrné dovozní ceny snížily o 28 % a následně se podíl tohoto dovozu na trhu zvýšil z 42,5 % v roce 2007 na 54,2 % v období přezkumného šetření.
(99)
Zdá se, že převážná část dovozu z ostatních třetích zemí pochází z Indie, Filipín a Malajsie. Na dovoz z těchto tří zemí připadal v období přezkumného šetření celkový podíl na trhu ve výši přibližně 36 %.
(100)
Pokud jde o dovoz z Indie, tento dovoz se v posuzovaném období zvýšil o 141 %, z přibližně 8 000 tun v roce 2007 na téměř 20 000 tun v období přezkumného šetření. Průměrné dovozní ceny se v témže období snížily o 32 % a v období přezkumného šetření byly podstatně nižší než průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Indičtí vývozci proto zvýšili svůj podíl na trhu z 6,7 % v roce 2007 na 16,4 % v období přezkumného šetření.
(101)
Dovoz z Filipín vykazuje podobnou tendenci jako dovoz z Indie a v posuzovaném období vzrostl o 129 %, z přibližně 6 000 tun v roce 2007 na téměř 14 000 tun v období přezkumného šetření. Průměrné dovozní ceny se v témže období snížily o 38 % a v období přezkumného šetření byly nižší než průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Podíl Filipín na trhu proto vzrostl ze 4,9 % v roce 2007 na 11,4 % v období přezkumného šetření.
(102)
Pokud jde o dovoz z Malajsie, ačkoliv v posuzovaném období byla zaznamenána klesající tendence (- 27 %), měli malajští vývozci v období přezkumného šetření dosud podíl na trhu ve výši 8,2 %. Podle údajů Eurostatu byly na počátku posuzovaného období průměrné ceny dovozu z Malajsie vyšší než ceny dovozu z dotčených zemí, v jeho druhé části však byly ceny podstatně nižší.
(103)
Zdá se proto, že vývozci v ostatních třetích zemích, zejména v Indii, na Filipínách a v Malajsii, měli prospěch z existence antidumpingových opatření uložených ČLR a Tchaj-wanu. Ve druhé části posuzovaného období se indický a filipínský dovoz více než zdvojnásobil a jeho ceny byly nižší než ceny ČLR a Tchaj-wanu, přičemž dovoz z Malajsie vykazoval klesající tendenci. Tento dodatečný cenový tlak měl další negativní dopad na výrobní odvětví Unie, u něhož zisk a ostatní finanční ukazatele vykazovaly od roku 2008 silnou negativní tendenci. Vývoj dovozu zejména z Indie a Filipín proto jistě přispěl k úbytku podílu výrobního odvětví Unie na trhu a k nepříznivému vývoji jeho finanční situace.
Tabulka 15
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z ostatních zemí (v tunách)
52 339
57 920
50 362
65 756
Index (2007 = 100)
100
111
96
126
Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu
42,5 %
48,0 %
49,8 %
54,2 %
Cena dovozu z ostatních zemí (v EUR/t)
5 830
4 993
4 384
4 196
Index (2007 = 100)
100
86
75
72
Objem dovozu z Indie (v tunách)
8 282
13 667
16 776
19 945
Index (2007 = 100)
100
165
203
241
Podíl dovozu z Indie na trhu
6,7 %
11,3 %
16,6 %
16,4 %
Cena dovozu z Indie (v EUR/t))
4 632
3 758
3 123
3 164
Index (2007 = 100)
100
81
67
68
Objem dovozu z Filipín (v tunách)
6 048
7 046
5 406
13 854
Index (2007 = 100)
100
117
89
229
Podíl dovozu z Filipín na trhu
4,9 %
5,8 %
5,3 %
11,4 %
Cena dovozu z Filipín (v EUR/t)
5 685
4 645
3 474
3 505
Index (2007 = 100)
100
82
61
62
Objem dovozu z Malajsie (v tunách)
13 548
13 712
9 810
9 933
Index (2007 = 100)
100
101
72
73
Podíl dovozu z Malajsie na trhu
11,0 %
11,4 %
9,7 %
8,2 %
Cena dovozu z Malajsie (v EUR/t)
5 062
4 203
2 963
3 068
Index (2007 = 100)
100
83
59
61
6. Závěr
(104)
Zatímco spotřeba v Unii byla v posuzovaném období poměrně stálá, výrobní odvětví Unie přišlo v témže období o 25 % svého objemu prodeje v Unii, což mělo za následek úbytek podílu na trhu z 50,6 % v roce 2007 na 38,6 % v období přezkumného šetření. Dumpingovému dovozu z dotčených zemí se současně podařilo zachovat stálý podíl na trhu.
(105)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se bez ohledu na existenci antidumpingových opatření většina ukazatelů újmy vyvíjela nepříznivě: objem výroby a prodeje klesl o 17 %, resp. 25 %, snížila se kapacita a využití kapacity, načež následoval pokles zaměstnanosti a produktivity. Ziskovost se snížila ze 7 % v roce 2007 na - 3 % v období přezkumného šetření a podobnou negativní tendenci vykazoval i peněžní tok.
(106)
Vyvozuje se závěr, že se v posuzovaném období situace výrobního odvětví Unie celkově zhoršila a že se výrobní odvětví Unie nacházelo na konci období přezkumného šetření v nejisté situaci, kdy jeho snahám o zachování objemů prodeje a dostatečné úrovně cen bránil větší výskyt dumpingového dovozu z dotčených zemí a rovněž levný dovoz z ostatních třetích zemí.
F. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
1. Vztah mezi objemy a cenami vývozu dotčených zemí do třetích zemí a objemem a cenami vývozu do Unie
(107)
Vzhledem ke skutečnosti, že vývozci z ČLR nespolupracovali, nejsou k dispozici údaje o jejich cenách při vývozu na ostatní trhy. Pokud jde o Tchaj-wan, na základě informací, které poskytly ověřené společnosti, jsou průměrné ceny vývozu do třetích zemí nižší než ceny účtované na trhu Unie. Usuzovalo se proto, že pokud by opatření pozbyla platnosti, měli by tchajwanští vývozci pobídku k přesunu značného množství vývozu z ostatních třetích zemí na přitažlivější trh Unie.
2. Nevyužitá kapacita v dotčených zemích
(108)
Na základě dostupných informací se zdá, že v ČLR i na Tchaj-wanu je dostupná velká výrobní kapacita a obě země jsou schopny rychle zvýšit objemy výroby. V této souvislosti se připomíná, že uložení antidumpingových opatření na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z ČLR v roce 2009 (8) mělo za následek pokles dovozu z ČLR a uvolnilo kapacitu, kterou by bylo možno využít k výrobě spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. Mimoto je třeba zmínit, že nedávno ukončené šetření zaměřené proti obcházení předpisů rozšířilo opatření uložená na některé spojovací prostředky ze železa a oceli pocházející z ČLR na dovoz odesílaný z Malajsie (9). Existuje proto kapacita k významnému zvýšení objemu vývozu do EU, zejména proto, že nejsou k dispozici žádné údaje o tom, že by dodatečnou výrobu mohly absorbovat trhy ve třetích zemích nebo domácí trh.
3. Závěr
(109)
Je zřejmé, že výrobci v dotčených zemích mohou značně zvýšit své objemy vývozu na trh EU. Pokud jde o Tchaj-wan, zdá se, že ceny vývozu do třetích zemí jsou nižší než ceny účtované na trhu Unie, což zvyšuje pravděpodobnost, že by část vývozu do třetích zemí byla přesměrována na trh EU, pokud by opatření neexistovala. To by se vší pravděpodobností mělo negativní dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(110)
Jak bylo uvedeno výše, situace výrobního odvětví Unie je i nadále nejistá. Pokud by bylo výrobní odvětví Unie vystaveno vyšším objemům dovozu z dotčených zemí za dumpingové ceny, vedlo by to pravděpodobně k dalšímu zhoršení jeho prodeje, podílu na trhu, prodejních cen a rovněž následnému zhoršení jeho finanční situace. Na tomto základě se proto vyvozuje závěr, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo ke zhoršení již tak nejisté situace a přetrvávání podstatné újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(111)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla v souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení dána příležitost předložit své stanovisko.
(112)
Je nutno připomenout, že se v původním šetření mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Navíc skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který mohla stávající antidumpingová opatření mít na dotčené strany.
(113)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobného přetrvávání dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(114)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je ze strukturálního hlediska životaschopným odvětvím. To bylo potvrzeno poměrně dobrou hospodářskou situací, která byla zaznamenána na počátku posuzovaného období. V průběhu posuzovaného období však výrobní odvětví Unie přišlo o objem prodeje a podíl na trhu a jeho prodejní ceny se snížily, zatímco dovoz z dotčených zemí navzdory platným opatřením mírně vzrostl. Během téhož období se finanční situace výrobního odvětví Unie zhoršila a výrobní odvětví začalo vykazovat ztráty. Pokud by opatření neexistovala, bylo by výrobní odvětví Unie se vší pravděpodobností v ještě horší situaci.
3. Zájem dovozců/uživatelů
(115)
Žádný z 20 kontaktovaných uživatelů neprojevil ochotu ke spolupráci. Připomíná se, že v původním šetření spolupracoval pouze jeden uživatel a byl vyvozen závěr, že uživatelé mohou výrobek, který je předmětem šetření, získat nejen z dotčených zemí, nýbrž rovněž z jiných zdrojů dodávek. Vzhledem k nepatrnému dopadu spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli na náklady na navazující výrobky byl vyvozen závěr, že opatření nebudou mít na uživatelské výrobní odvětví nepříznivý dopad.
(116)
Na dotazník odpověděl pouze jeden z celkem tří dovozců zařazených do vzorku. Jeho podíl na dovozu z dotčených zemí byl velmi omezený a v období přezkumného šetření činil 1,1 %. Šetření mimoto prokázalo, že dovozce dosáhl dobré úrovně ziskovosti (mezi 5 % a 10 %), zatímco podíl dotčeného výrobku v poměru k celkové činnosti společnosti je nižší než 10 %. Lze proto vyvodit závěr, že zachování opatření bude mít na tohoto dovozce jen velmi omezený dopad.
4. Závěr
(117)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(118)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k zveřejněným zjištěním. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(119)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být zachována antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z ČLR a Tchaj-wanu, která byla uložena nařízením (ES) č. 1890/2005,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70, pocházejících z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:
Země
Společnosti
Sazba antidumpingového cla (v %)
Doplňkový kód TARIC
ČLR
Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co. Ltd., Tengzhou City
11,4
A650
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang
12,2
A651
Všechny ostatní společnosti
27,4
A999
Tchaj-wan
Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei
15,2
A653
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan
8,8
A654
Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung
16,1
A655
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung
16,1
A656
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan
11,4
A657
Společnosti uvedené v příloze
15,8
A649
Všechny ostatní společnosti
23,6
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 4. ledna 2012.
32012R0002
L 005/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 2/2012
od 4. siječnja 2012.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih elemenata za pričvršćivanje od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajvana nakon revizije nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („osnovna Uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija („Komisija”) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Mjere na snazi
(1)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1890/2005 (2) odredilo uvođenje konačne antidampinške pristojbe i konačno naplatilo privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih elemenata za pričvršćivanje od nehrđajućeg čelika i njihovih dijelova („EPNČ”) podrijetlom iz Narodne Republike Kine, Indonezije, Tajvana i Vijetnama. Istodobno je prekinut postupak na uvoz EPNČ-a podrijetlom iz Malezije i s Filipina.
(2)
Nakon revizije pokrenute na temelju članka 11. stavka 3.osnovne Uredbe, Vijeće je Uredbom (EZ) br. 768/2009 (3)25. kolovoza 2009. izmijenilo prethodno navedene mjere što se tiče određenog proizvođača izvoznika iz Vijetnama.
(3)
Uredba koja je dovela do uvođenja konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih EPNČ-a podrijetlom, među ostalim, iz Narodne Republike Kine („NRK”) i Tajvana, dalje u tekstu navodi se kao „izvorna Uredba”. Ispitni postupak koji je doveo do mjera uvedenih izvornom Uredbom u pogledu država dalje u tekstu navodi se kao „početni ispitni postupak”.
2. Zahtjev za reviziju nakon isteka mjera
(4)
Nakon objavljivanja obavijesti o skorom isteku (4) konačnih antidampinških mjera na snazi, Komisija je 19. kolovoza 2010. primila zahtjev za pokretanje revizije nakon isteka tih mjera prema članku 11. stavku 2. osnovne Uredbe. Zahtjev je podnio Europski institut za industrijske elemente za pričvršćivanje (EIFI) („podnositelj zahtjeva”) u ime pet proizvođača Unije: Bulnava SRL, Inox Viti di Cattinori Bruno & C. SNC, Inox Bolt SRL, Bontempi Vibo SpA. i Ugivis SA koji predstavljaju veći udjel, u ovom slučaju više od 25 % ukupne proizvodnje Unije EPNČ-a.
(5)
Taj zahtjev je bio ograničen na antidampinške mjere uvedene za uvoz podrijetlom iz NRK-a i Tajvana („dotične države”). Slijedom toga, antidampinške mjere uvedene izvornom Uredbom na uvoz EPNČ-a podrijetlom iz Vijetnama, Indonezije i Tajlanda ne podliježu toj reviziji.
(6)
Zahtjev za reviziju temeljio se na razlozima da bi istek mjera uvedenih na uvoz EPNČ-a podrijetlom iz dotičnih država vjerojatno za posljedicu imao nastavljanje ili ponavljanje dampinga i štete industriji Unije.
3. Pokretanje revizije nakon isteka mjera
(7)
Nakon što je nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom utvrđeno da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije nakon isteka mjera, Komisija je 19. studenoga 2010. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (5) („obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje revizije nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. osnovne Uredbe.
4. Ispitni postupak
4.1. Razdoblje revizije ispitnog postupka i razmatrano razdoblje
(8)
Ispitni postupak razine dampinga obuhvatio je razdoblje od 1. listopada 2009. do 30. rujna 2010. („razdoblje revizije ispitnog postupka” ili „RRIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavljanja ili obnavljanja štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2007. do kraja razdoblja revizije ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).
4.2. Stranke na koje se ispitni postupak odnosi
(9)
Komisija je službeno obavijestila podnositelja zahtjeva, ostale poznate proizvođače iz Unije, proizvođače izvoznike, uvoznike, korisnike za koje se zna da se to na njih odnosi i njihova udruženja i predstavnike dotičnih zemalja izvoznica o pokretanju revizije nakon isteka mjera.
(10)
Komisija je također dala mogućnost zainteresiranim stranama da iznesu svoje stavove u pisanom obliku i zatraže raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju revizije. Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
(11)
S obzirom na očigledno velik broj proizvođača izvoznika iz dotičnih zemalja, nepovezanih uvoznika i proizvođača u Uniji uključenih u ispitni postupak, u početku je u obavijesti o pokretanju postupka predviđen odabir uzoraka u skladu s člankom 17. osnovne Uredbe.
(12)
Kako bi se odlučilo je li odabir uzoraka nužan i, ako jest, da bi se izabrao uzorak, gornje stranke su zamoljene, prema članku 17. osnovne Uredbe, da se jave unutar 15 dana od objave obavijesti o pokretanju postupka i dostave Komisiji podatke zahtijevane u obavijesti o pokretanju postupka. U pogledu zaprimljenih odgovora odlučeno je primijeniti odabir uzoraka s obzirom na tajvanske proizvođače izvoznike, nepovezane uvoznike i proizvođače u Uniji. U pogledu NRK-a, ni jedan od proizvođača izvoznika iz NRK-a nije sudjelovao u ispitnom postupku.
(13)
Trideset šest tajvanskih izvoznika/skupina izvoznika dostavilo je zatražene informacije i pristalo sudjelovati u uzorku. Deset ih se nije moglo uzeti u obzir jer se radilo isključivo o trgovačkim društvima ili izvoznicima koji nisu izvozili u Uniju u RRIP-u. Na temelju podataka primljenih od tajvanskih trgovačkih društava koji surađuju, Komisija je odabrala uzorak od četiri proizvođača izvoznika. Naknadno je jedno trgovačko društvo uključeno u uzorak prekinulo suradnju. Preostala tri trgovačka društva uključena u uzorak predstavljala su 41,6 % tajvanskog izvoza u EU tijekom RRIP-a.
(14)
U pogledu nepovezanih uvoznika u Uniji, od osam trgovačkih društava koja su dostavila zahtijevani podatak, za uzorak su izabrana tri najveća trgovačka društva koja predstavljaju skoro 90 % opsega uvoza kojeg su prijavila društva koja surađuju. Kasnije je samo jedan uvoznik dostavio ispunjeni upitnik.
(15)
Dvanaest proizvođača iz Unije dostavilo je zatražene podatke i pristalo na uključenje u odabir uzorka. Na temelju podataka primljenih od proizvođača u Uniji koji surađuju, Komisija je odabrala uzorak od šest proizvođača iz Unije. Naknadno je jedno trgovačko društvo uključeno u uzorak prekinulo suradnju. Preostalih pet proizvođača uključeno u uzorak predstavljalo je 38 % prodaje svih proizvođača iz Unije nepovezanim kupcima u EU-u tijekom RRIP-a.
(16)
Komisija je poslala upitnike svim strankama u uzorku i svim poznatim dotičnim korisnicima. Kako je gore objašnjeno, odgovori na upitnike zaprimljeni su od pet proizvođača iz Unije, tri proizvođača izvoznika s Tajvana i jednog uvoznika. Ni jedan drugi kontaktirani korisnik nije dostavio nikakve podatke niti se javio tijekom ispitnog postupka.
(17)
Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 13. i 15., jedan tajvanski proizvođač izvoznik u uzorku i jedan proizvođač iz Unije u uzorku nisu dostavili odgovor na upitnik. Međutim, u oba slučaja uzorak preostalih trgovačkih društava još uvijek se smatrao prihvatljivim s obzirom na odgovarajući obujam prodaje.
(18)
Komisija je tražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i nastale štete te interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
(a)
proizvođači iz Unije
-
Bulnava SRL, Suello, Italija,
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C. SNC, Grumello del Monte, Italija,
-
Bontempi Vibo SpA, Rodengo Saiano, Italija,
-
Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Njemačka,
-
Ugivis SA, Belley, Francuska;
(b)
Proizvođači izvoznici s Tajvana:
-
Arrow Fastener Co., Ltd i njegovi povezani izvoznici, Shu-Lin City,
-
Shekai Precision Co., Ltd i njegovi povezani izvoznici, Kaohsiung,
-
Yi Tai Shen Co., Ltd Tainan Hsien;
(c)
nepovezani uvoznik iz Unije
-
Würth-Gruppe, Künzelsau, Njemačka.
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
(19)
Dotični proizvod obuhvaćen ovom revizijom jednak je kao i onaj definiran u izvornoj Uredbi, tj. određeni elementi za pričvršćivanje od nehrđajućeg čelika i njihovi dijelovi, podrijetlom iz NRK-a i s Tajvana, trenutačno razvrstan prema oznakama KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 i 7318 15 70 („dotični proizvod”).
(20)
Ispitni je postupak, kao i početni ispitni postupak, potvrdio da dotični proizvod i proizvodi koje proizvode i prodaju proizvođači izvoznici na domaćim tržištima, kao i oni koje proizvođači iz Unije proizvode i prodaju u EU-u, imaju jednaka osnovna fizička i tehnička svojstva i upotrebu te stoga predstavljaju istovjetan proizvod u smislu članka 1. stavka 4. osnovne Uredbe.
(21)
Javile su se četiri stranke i tvrdile da bi se proizvodi razvrstani prema oznakama KN 73 181 210, 73 181 410 i 73 181 551 trebali isključiti iz opsega ovog istražnog postupka jer se navodno ne proizvode u Uniji. Ta tvrdnja je odbačena jer i. nisu dostavljeni nikakvi dokazi koji bi pokazali da su ti proizvodi različiti u pogledu osnovnih fizičkih i tehničkih svojstava; i ii. u svakom slučaju, opseg proizvoda ne može se prilagoditi u pogledu revizije nakon isteka mjere.
(22)
Nakon iznošenja osnovnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je preporučen nastavak primjene postojećih mjera („konačna objava”) jedan od tajvanskih proizvođača izvoznika tvrdio je da se dvometalni elementi za pričvršćivanje ne bi trebali uključiti u opseg proizvoda zbog značajnih postojećih razlika između dvometalnih elemenata za pričvršćivanje i elemenata za pričvršćivanje od nehrđajućeg čelika s obzirom na jediničnu prodajnu cijenu, troškove proizvodnje, osnovna fizička i tehnička svojstva, kao i primjene. Međutim, kako je objašnjeno u gornjoj uvodnoj izjavi 21., opseg proizvoda ne može se prilagoditi u smislu revizije nakon isteka mjere. Ta bi se tvrdnja mogla uzeti u obzir u privremenoj reviziji opsega proizvoda, koju dotično trgovačko društvo može zatražiti.
C. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA
(23)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne Uredbe, ispitano je bi li bilo vjerojatno da bi istek postojećih mjera doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga.
1. NRK
1.1. Uvodne napomene
(24)
Kako je objašnjeno gore, ni jedan od proizvođača izvoznika u NRK-u nije sudjelovao u ispitnom postupku.
(25)
Prema tome, niže navedeni nalazi o vjerojatnosti nastavka ponovne pojave dampinga morali su se temeljiti na dostupnim činjenicama, posebno na podacima Eurostata i podacima koje je podnijela industrija Unije u revizijskom zahtjevu. Službene statistike o izvozu NRK-a nisu se mogle koristiti u tom slučaju jer dotični proizvod predstavlja samo mali udjel količina prijavljenih na odgovarajućim stavkama Harmoniziranog tarifnog sustava.
1.2. Damping uvoza tijekom RRIP-a
(26)
S obzirom na izostanak suradnje proizvođača izvoznika iz NRK-a, nije se mogla izračunati ni jedna dampinška marža.
(27)
U skladu s revizijskim zahtjevom, izvoz iz NRK-a u Uniju navodno je bio dampinški s maržama između 13,6 % i 61,8 %. Kako je navedeno u obavijesti o pokretanju postupka, podnositelj zahtjeva usporedio je izvozne cijene iz NRK-a u Uniju sa strukturiranom uobičajenom vrijednosti na Tajvanu, analognoj državi korištenoj u početnom ispitnom postupku.
(28)
Budući da trgovačka društva iz NRK-a nisu surađivala, nema dostupnih podataka koji bi omogućili neki drugi zaključak. Nadalje, primjećuje se da je uobičajena vrijednost utvrđena za jedino tajvansko trgovačko društvo koje je surađivalo bila značajno viša od uobičajene vrijednosti koju je utvrdio podnositelj zahtjeva u zahtjevu za ispitni postupak revizije nakon isteka mjere. Budući da ne postoji pokazatelj o tome da su izvozne cijene iz NRK-a u Uniju različite od onih iz zahtjeva, vjerojatno je da je damping iz NRK-a nastavljen na višim razinama od onih navedenih u zahtjevu.
1.3. Razvoj uvoza ako bi se mjere stavile izvan snage
(29)
Nakon analize postojanja dampinga tijekom RRIP-a, ispitana je i vjerojatnost ponavljanja dampinga.
(30)
U tom su pogledu analizirani sljedeći elementi: rezervni kapacitet proizvođača izvoznika u NRK-u, privlačnost tržišta Unije za proizvođače iz NRK-a i njihov izvoz u treće zemlje.
1.3.1. Rezervni kapacitet izvoznih proizvođača iz NRK-a
(31)
Budući da je o industriji EPNČ-a u NRK-u dostupno malo javnih informacija, podaci iz revizijskog zahtjeva korišteni su za procjenu kapaciteta NRK-a. Na temelju tog zahtjeva vidljivo je da su novi proizvodni pogoni EPNČ-a uspostavljeni u NRK-u od 2003. Nadalje, kao posljedica antidampinških mjera uvedenih za uvoz određenih elemanta za pričvršćivanje od željeza i čelika (6) i naknadnog pada uvoza te vrste elemenata za pričvršćivanje iz NRK-a u Uniju od 2009., proizvođači iz NRK-a imaju značajne neiskorištene proizvodne kapacitete koji bi se mogli iskoristiti za proizvodnju dotičnog proizvoda jer se proizvodnja može jednostavno prebaciti s jedne vrste elemenata za pričvršćivanje na drugu.
1.3.2. Privlačnost tržišta Unije
(32)
Privlačnost tržišta Unije odražava se u činjenici da uvođenje antidampinških pristojba nije zaustavilo širenje izvoza dotičnog proizvoda iz NRK-a u Uniju. Dapače, u skladu s podacima Eurostata obujam uvoza iz NRK-a u Uniju povećao se za 13 % između 2007. i RRIP-a. Rast cijene uvoza iz NRK-a u istom razdoblju je pokazao da se prosječna cijena prema Eurostatu povećala. Međutim, iscrpnija analiza je pokazala da se cijena EPNČ-a, obuhvaćenih oznakom KN koja predstavlja 59 % ukupne količine uvezene tijekom RRIP-a, smanjila za 24 % tijekom razmatranog razdoblja. To dokazuje da su, unatoč mjerama na snazi u NRK-u, izvoznici još uvijek uspjeli povećati obujam izvoza i dodatno smanjiti svoje cijene za većinu izvezenog dotičnog proizvoda.
1.3.3. Izvoz u treće zemlje
(33)
U pogledu obujma i cijena izvoza NRK-a u treće zemlje, treba napomenuti da se izvozni podaci NRK-a odnose na cijele oznake HS-a. U usporedbi sa statističkim podacima o uvozu EU-a na razini TARIC-a, dotični proizvod predstavlja oko 3 % obujma u okviru tih oznaka HS-a. Stoga podaci o izvozu nisu najpouzdaniji izvor podataka. Zbog izostanka suradnje proizvođača izvoznika iz NRK-a, nije se uspjelo prikupiti nikakve druge podatke o izvozu iz NRK-a u treće zemlje.
1.4. Zaključak o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga
(34)
S obzirom na gore opisane nalaze, može se zaključiti da je izvoz iz NRK-a još uvijek dampinški i da postoji vjerojatnost nastavka dampinga na tržištu Unije u slučaju uklanjanja trenutačnih antidampinških mjera. Uzmu li se u obzir postojeći dodatni kapaciteti u NRK-u i činjenica da se uvoz dotičnog proizvoda u Uniju povećao tijekom razmatranog razdoblja unatoč antidampinškim mjerama na snazi, ako se dozvoli istek mjere, postoji mogućnost poticanja proizvođača izvoznika iz NRK-a na daljnje povećanje njihovog izvoza na tržište Unije po dampinškim cijenama.
2. Tajvan
2.1. Uvodne napomene
(35)
Primjećuje se da u pogledu velikog broja tajvanskih proizvođača izvoznika koji su pristali surađivati, reprezentativni uzorak četiri trgovačka društva/grupe društava odabrani su za daljnji ispitni postupak. Jedno od ta četiri trgovačka društva prekinulo je suradnju. Međutim, preostala trgovačka društva predstavljala su u pogledu obujma 41,6 % ukupnog tajvanskog izvoza (7) u Uniju u RRIP-u te se uzorak stoga još uvijek smatrao reprezentativnim.
(36)
Nadalje se primjećuje da tijekom posjeta radi provjere obavljenih na mjestu proizvodnje tri preostala trgovačka društva u uzorku, nije bilo moguće provjeriti podatke koje je jedno od njih dostavilo u odgovoru na upitnik, dok je utvrđeno da je drugo trgovačko društvo dostavilo obmanjujuće podatke. Dotični proizvođači izvoznici bez odgađanja su obaviješteni o namjeri Komisije da primijeni članak 18. osnovne Uredbe što bi rezultiralo zanemarivanjem dostavljenih podataka i slijedom toga uzimanjem u obzir najboljih dostupnih činjenica. Trgovačka društva imala su priliku dostaviti dodatne komentare o tim okolnostima. Ipak, naknadni komentari nisu promijenili odluku Komisije da se osloni na dostupne činjenice u pogledu ta dva proizvođača izvoznika. Kao rezultat toga, izračunata je individualna dampinška marža samo za jednog tajvanskog proizvođača izvoznika.
(37)
U pogledu gore navedenoga, većina nalaza vezanih uz vjerojatnost nastavka ili ponovne pojave dampinga izloženih niže, morala se temeljiti na dostupnim činjenicama, posebno na podacima koje su dostavili jedini tajvanski proizvođač izvoznik koji surađuje i jedan uvoznik koji surađuje, podacima Eurostata i podacima koje je dostavio podnositelj zahtjeva u pogledu revizijskog zahtjeva. Službene statistike o izvozu Tajvana nisu se mogle koristiti u tom slučaju jer dotični proizvod predstavlja samo mali udjel količina prijavljenih na odgovarajućim stavkama Harmoniziranog tarifnog sustava.
2.2. Damping uvoza tijekom RRIP-a
2.2.1. Uobičajena vrijednost
(38)
U skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne Uredbe, Komisija je prvo ispitala je li domaća prodaja istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima od strane tajvanskog proizvođača izvoznika koji surađuje reprezentativna, odnosno je li ukupna navedena prodaja najmanje iznosila 5 % ukupne odgovarajuće izvozne prodaje u Uniji.
(39)
Komisija je potom utvrdila one vrste istovjetnog proizvoda koje na domaćem tržištu prodaje trgovačko društvo koje su istovjetne ili izravno usporedive s vrstama koje se prodaju radi izvoza u Uniju. Elementi uzeti u obzir kod definiranja vrsta proizvoda su i. vrsta elemenata za pričvršćivanje; ii. klasa čelika korištena kao sirovina; iii. norma DIN za elemenata za pričvršćivanje; iv. promjer elemenata za pričvršćivanje; i v. njihova duljina.
(40)
Nadalje se ispitalo je li domaća prodaja proizvođača izvoznika koji surađuje bila reprezentativna za svaku vrstu proizvoda, tj. čini li domaća prodaja svih vrsta proizvoda najmanje 5 % obujma prodaje iste vrste proizvoda koji se izvozi u Uniju. U skladu s člankom 2. stavkom 4. osnovne Uredbe, za prodaju vrsta proizvoda prodanih u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu potom se ispitalo je li ta prodaja ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine.
(41)
Ispitivanje čiji je cilj bio utvrditi može li se smatrati da je domaća prodaja svake vrste dotičnog proizvoda na domaćem tržištu u reprezentativnim količinama ostvarena u uobičajenom tijeku prodaje, provedeno je tako da se utvrdio udjel profitabilne prodaje nezavisnim kupcima određene vrste. U svim slučajevima kad se konkretna vrsta proizvoda na domaćem tržištu prodavala u dostatnim količinama u uobičajenom tijeku trgovine, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni, izračunanoj kao ponderirani prosjek ukupne prodaje te vrste proizvoda na domaćem tržištu tijekom RRIP-a.
(42)
Za preostale vrste proizvoda, kada količine prodane na domaćem tržištu nisu bile reprezentativne ili nisu bile prodane u uobičajenom tijeku trgovine, rabila se izračunana uobičajena vrijednost u skladu s člankom 2. stavkom 3. osnovne Uredbe. Uobičajena vrijednost izračunata je, u skladu s prvom rečenicom iz članka 2. stavka 6. osnovne Uredbe, dodavanjem troškovima proizvodnje izvezenih vrsta, prilagođenih prema potrebi, razumnog postotka za prodajne, opće i administrativne troškove i razumnu profitnu maržu na temelju stvarnih podataka o proizvodnji i prodaji istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku prodaje.
2.2.2. Izvozna cijena
(43)
Osim jedne iznimke, sva prodaja na tržište Unije tajvanskog proizvođača izvoznika koji surađuje, izvršena je izravno nezavisnim kupcima u Uniji. Stoga je izvozna cijena utvrđena na temelju cijena koje su stvarno plaćene ili koje treba platiti za dotični proizvod u skladu s člankom 2. stavkom 8. osnovne Uredbe.
(44)
Prema članku 2. stavku 9. osnovne Uredbe, za izvozne poslove kada je izvoz u Uniju izvršen putem povezanog trgovačkog društva za trgovinu, izvozna cijena utvrđena je na temelju prve preprodajne cijene povezanog trgovca nezavisnim kupcima u Uniji.
2.2.3. Usporedba
(45)
Ponderirana uobičajena vrijednost i ponderirana izvozna cijena uspoređene su s obzirom na cijene franko tvornica na istoj razini trgovine. Kako bi se osigurala primjerena usporedba uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, u obzir su uzete razlike u čimbenicima za koje se pokazalo da utječu na cijene i usporedivost cijena, u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne Uredbe. U tu svrhu i kada je to bilo primjereno i opravdano izvršene su odgovarajuće prilagodbe koje se odnose na razlike u transportu, osiguranju, manipulacijama, utovaru i popratnim troškovima, provizijama, financijskim troškovima, troškovima pakiranja i rabatima plaćenima od strane podnositelja zahtjeva.
2.2.4. Dampinška marža
(46)
Kao što je predviđeno člankom 2. stavkom 11. osnovne Uredbe, ponderirana prosječna uobičajena vrijednost svake vrste uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste dotičnog proizvoda. Na temelju gore navedene metodologije, utvrđeno je da je izvoznik koji je surađivao nastavio baviti se praksama dampinga tijekom RRIP-a. Na temelju 4 mjeseca od ukupno 12 mjeseci RRIP-a, damping je iznosio 22 %.
(47)
Podsjeća se da je temeljenje izračuna dampinga na 4 mjeseca RRIP-a metodologija koju Komisija u uobičajenim uvjetima koristi u revizijama nakon isteka mjera, kada treba utvrditi je li damping nastavljen ili postoji li vjerojatnost da će se damping ponoviti. U revizijama nakon isteka mjere nije potrebno utvrditi dampinšku maržu za sve poslove jer je takav izračun potreban samo za izmjene razine antidampinške mjere na snazi, što nije cilj revizije nakon isteka mjere. Odabrana 4 mjeseca bili su posljednji mjeseci svakog tromjesečja i stoga su jednako raspoređeni tijekom razdoblja od 12 mjeseci RRIP-a.
(48)
Nakon konačne objave, jedini tajvanski proizvođač izvoznik koji surađuje, tvrdio je da su određeni domaći poslovi koji su prijavljeni u upitniku i koji su uzeti u obzir za izračun uobičajene vrijednosti zapravo bili namijenjeni za izvoz u Europsku uniju, a ne za domaću potrošnju. Trgovačko društvo tvrdilo je da je ta ponovna prodaja izvršena preko nezavisnih proizvođača elemenata za pričvršćivanje ili trgovaca na Tajvanu.
(49)
Primjećuje se da ta tvrdnja nije bila potkrijepljena nikakvim dokazima koji bi dokazali da bi ta roba bila izvezena u Europsku uniju. Stoga je ta tvrdnja odbačena.
(50)
U pogledu zahtjeva iz članka 18. osnovne Uredbe, za druga dva proizvođača izvoznika u uzorku nije izračunana dampinška marža. Međutim, u skladu s revizijskim zahtjevom, izvoz iz Tajvana navodno je bio dampinški s profitnim maržama između 14 % i 50 %. Nema dostupnih podataka koji bi omogućili donošenje drukčijeg zaključka. Nadalje, činjenica da je utvrđeno da jedino trgovačko društvo u ispitnom postupku vrši damping na tržištu Unije i da je prosječna cijena dotičnog proizvoda uvezenog s Tajvana niža od prosječne izvozne cijene tog trgovačkog društva, potvrđuju postojanje dampinga na razini cijele zemlje na temelju potvrđenih podataka.
2.3. Razvoj uvoza ako bi se mjere stavile izvan snage
(51)
Nakon analize postojanja dampinga tijekom RRIP-a, ispitana je i vjerojatnost ponavljanja dampinga za Tajvan.
(52)
U tom su pogledu analizirani sljedeći elementi: rezervni kapacitet proizvođača izvoznika na Tajvanu, privlačnost tržišta Unije za proizvođače s Tajvana i njihov izvoz u treće zemlje.
2.3.1. Rezervni kapacitet izvoznika
(53)
U pogledu rezervnog kapaciteta izvoznika, dostupno je malo podataka o industriji EPNČ-a na Tajvanu, pa se sljedeći zaključci temelje uglavnom na podacima iz revizijskog zahtjeva i podacima prikupljenima tijekom posjeta radi provjere. U skladu s revizijskim zahtjevom, novi tajvanski proizvođači EPNČ-a uložili su u novu opremu da bi povećali proizvode kapacitete. Nadalje, provjera je pokazala da se očekuje da će se ulaganja u kapacitete povećati za 12 % u 2011. u usporedbi s RIP-om početnog ispitnog postupka. Tijekom RRIP-a rezervni kapacitet izvoznika koji surađuju iznosio je 7 % ukupnih proizvodnih kapaciteta. Utvrđeno je da su razine zaliha bile su vrlo niske jer je trgovačko društvo koje surađuje proizvodilo dotični proizvod samo po narudžbi.
2.3.2. Privlačnost tržišta Unije
(54)
Privlačnost tržišta Unije odražava se u činjenici da uvođenje antidampinških pristojba nije zaustavilo širenje izvoza dotičnog proizvoda iz Tajvana u Uniju. Prema Eurostatu i provjerenim podacima o uvozu, obujam uvoza iz Tajvana bio je dosta stabilan između 2007. i RRIP-a, no vrijednost tog uvoza se smanjila za 16 % u istom razdoblju. To pokazuje da se prosječna cijena EPNČ-a podrijetlom iz Tajvana smanjila tijekom RRIP-a. To dokazuje da su unatoč mjerama na snazi, tajvanski izvoznici još uvijek uspjeli održati obujam izvoza i dodatno smanjiti svoje cijene.
(55)
U tom pogledu, jedna od zainteresiranih tajvanskih stranaka istaknula je da smanjenje tajvanskih izvoznih cijena nije bilo rezultat agresivnog kretanja cijena izvoznika, već da je pratilo kretanja cijene glavne sirovine, tj. žičane šipke. Treba naglasiti da je smanjenje cijene sirovine na sličan način utjecalo na sve proizvođače EPNČ-a. Međutim, zaključak da tržište Unije ostaje privlačno tajvanskim izvoznicima ostaje nepromijenjeno jer su uspjeli održati obujam svojeg izvoza unatoč antidampinškim mjerama na snazi.
2.3.3. Izvozne cijene za treće zemlje
(56)
U pogledu obujma i cijena tajvanskog izvoza u treće zemlje, treba napomenuti da se tajvanski izvozni podaci koji su bili dostupni za analizu odnose na cijele oznake HS. U usporedbi sa statističkim podacima o uvozu EU-a na razini TARIC-a, dotični proizvod predstavlja oko 2,6 % obujma u okviru tih oznaka HS. Stoga su ti podaci nevažni kao izvor podataka o obujmu i cijenama izvoza u treće zemlje dotičnog proizvoda s Tajvana. Međutim, provjereni izvozni podaci prikupljeni od tri tajvanska izvoznika u uzorku pokazuju smanjenje izvoznog obujma u treće zemlje. To upućuje na činjenicu da je tajvanski izvoz više usredotočen na EU.
(57)
Također se primjećuje da podaci koje je dostavio tajvanski izvoznik koji surađuje pokazuju da je jedinična cijena 10 % viša kod prodaje u Uniju u usporedbi s ostalim zemljama i da obujam izvezen u ostale zemlje predstavlja samo 20 % izvoznog obujma u Uniju.
2.4. Zaključak o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga
(58)
S obzirom na gore opisane nalaze, može se zaključiti da je izvoz iz Tajvana još uvijek dampinški i da postoji vjerojatnost nastavka dampinga na tržištu Unije u slučaju uklanjanja trenutačnih antidampinških mjera. Naime, uzimajući u obzir postojeći rezervni kapacitet na Tajvanu i privlačnost tržišta Unije, čini se da postoji poticaj za tajvanske proizvođače izvoznike da povećaju svoj izvoz na tržište Unije po dampinškim cijenama, ako se dopusti istek trenutačne mjere.
D. DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE
1. Proizvodnja Unije
(59)
Svi raspoloživi podaci o proizvođačima iz Unije, uključujući podatke dane u revizijskom zahtjevu i podatke prikupljene od proizvođača iz Unije prije i nakon pokretanja revizije ispitnog postupka, korišteni su kako bi se utvrdila ukupna proizvodnja Unije.
(60)
Na temelju navedenog, ukupna proizvodnja Unije procijenjena je na oko 63 000 tona tijekom RIP-a. Taj iznos uključuje proizvodnju svih proizvođača iz Unije koji su se javili i procijenjenu proizvodnju proizvođača koji se nisu javili tijekom postupka.
(61)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 11. odabir uzoraka je primijenjen na ispitane proizvođače iz Unije. Od 12 proizvođača koji su dostavili podatke za potrebe odabira uzroka, odabran je uzorak od šest proizvođača. Nakon toga, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 17., samo jedan proizvođač nije surađivao. Trgovačka društva u uzorku predstavljala su oko 31 % ukupne procijenjene proizvodnje Unije.
2. Industrija Unije
(62)
Stoga se smatra da svi proizvođači iz Unije navedeni u uvodnoj izjavi 59. predstavljaju industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. osnovne Uredbe te se dalje u tekstu navode kao „industrija Unije”.
E. STANJE NA TRŽIŠTU UNIJE
1. Uvodna napomena
(63)
Odgovarajući statistički podaci Eurostata za oznake KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 i 7318 15 70, zajedno s podacima dostavljenima u revizijskom zahtjevu i podacima prikupljenima od proizvođača iz Unije prije i nakon pokretanja ispitnog postupka, dopunjeni provjerenim odgovorima na upitnik iz uzorka proizvođača iz Unije korišteni su u evaluaciji obujma i kretanja cijena.
2. Potrošnja Unije
(64)
Potrošnja Unije utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije, prema revizijskom zahtjevu i dopunjeno provjerenim podacima prikupljenima od proizvođača u uzorku koji surađuju i obujma uvoza temeljenog na podacima s Eurostata.
(65)
Potrošnja u Zajednici razvijala se kako slijedi:
Tablica 1.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Ukupna potrošnja Unije (u tonama)
123 224
120 598
101 143
121 402
Indeks (2007. = 100)
100
98
82
99
(66)
Između 2007. i RRIP-a, potrošnja u Uniji ostala je relativno stabilna. Međutim, između 2007. i 2009. došlo je do znatnog smanjenja za 18 % u skladu s globalnim negativnim učincima financijske krize. Između 2009. i RRIP-a potrošnja u Uniji se oporavila uz porast od 20 %.
3. Obujam, cijena i tržišni udjel dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja
3.1. Kumulacija
(67)
Kako bi se ocijenilo treba li se uvoz iz dotičnih zemalja ocjenjivati kumulativno, individualno su ispitane okolnosti za obje zemlje u pogledu uvjeta utvrđenih u članku 3. stavku 4. osnovne Uredbe.
(68)
Utvrđeno je da je obujam uvoza za NRK i za Tajvan bio iznad praga de minimis utvrđenog u članku 5. stavku 7. osnovne Uredbe te da nije nezanemariv. K tome, obujam uvoza iz te dvije zemlje slijedio je vrlo slično kretanje tijekom razmatranog razdoblja, uz smanjenje između 2007. i 2009., nakon čega je uslijedilo povećanje tijekom RRIP-a. S obzirom na prosječne uvozne cijene, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 32., kretanje cijena uvoza iz NRK-a pokazalo je da se prosječna uvozna cijena prema Eurostatu povećala. Međutim, iscrpnija analiza je pokazala da se cijena EPNČ-a, obuhvaćenih oznakom KN koja predstavlja većinu ukupne količine uvezene tijekom RRIP-a, smanjila za 24 % tijekom razmatranog razdoblja. Tajvanske cijene smanjile su se tijekom razmatranog razdoblja i bile su najniže tijekom RRIP-a. Ispitni postupak također je pokazao da su uvjeti natjecanja između dotičnih gospodarskih subjekata bili slični. Stoga se smatralo da su uvjeti za kumulaciju zadovoljeni.
3.2. Dampinški uvoz iz NRK-a i Tajvana
(69)
Uvoz iz NRK-a i Tajvana tijekom razmatranog razdoblja razvijao na sljedeći način:
Tablica 2.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Obujam uvoza iz dotičnih zemalja (u tonama)
8 559
6 636
6 154
8 795
Indeks (2007. = 100)
100
78
72
103
Tržišni udjel uvoza iz dotičnih zemalja
6,9 %
5,5 %
6,1 %
7,2 %
Indeks (2007. = 100)
100
79
88
104
Prosječna cijena uvoza iz dotičnih država (EUR/tona)
4 998
4 709
4 656
4 730
Indeks (2007. = 100)
100
94
93
95
(70)
Kako je prikazano u tablici gore, obujam uvoza podrijetlom iz dotičnih zemalja tijekom razmatranog razdoblja povećao se za 3 %. U skladu s razvojem potrošnje, zabilježen je pad tijekom razdoblja 2008.-2009. Međutim, to smanjenje bilo je manje značajno od smanjenja u potrošnji u istom razdoblju. Između 2009. i RRIP-a uvoz se ponovno povećao za 43 %.
(71)
Prosječna uvozna cijena smanjila se za 5 % tijekom razmatranog razdoblja. U pogledu obujma, uvozne cijene također su bile na najnižoj razini tijekom 2009., nakon čega su se neznatno povećale.
(72)
Tijekom razmatranog razdoblja tržišni udjel dampinškog uvoza slijedio je kretanja potrošnje i ostao je stabilan, na oko 7 %.
3.3. Sniženje cijena
(73)
S obzirom na nesuradnju proizvođača izvoznika iz NRK-a i ograničenu suradnju tajvanskih proizvođača izvoznika, dostupni su vrlo ograničeni podaci u pogledu vrsta EPNČ-a izvezenog u Uniju. To je uz činjenicu da dotični proizvod obuhvaća vrlo različite vrste EPNČ-a s velikim varijacijama u cijenama (na primjer, jedinične cijene u kategoriji drvenih vijaka mogu varirati i za do 30 puta) omogućilo izradu smislene usporedbe cijena za potrebe utvrđivanja marža sniženja cijene. Usporedba ponderiranog prosjeka prodajnih cijena industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji, prilagođenog na razinu cijene franko tvornice, uz prosječnu uvoznu cijenu CIF dotičnih zemalja, uzetu s Eurostata, nije pokazala nikakva sniženja cijene tijekom RRIP-a. S obzirom na Tajvan, jedini proizvođač izvoznik koji surađuje izvozio je određenu vrstu EPNČ-a za koju je proizvodnja u Uniji vrlo ograničena. Stoga, u nedostatku usporedivih vrsta proizvoda za to trgovačko društvo, nije bilo moguće izračunati nikakva sniženja cijene prema vrstama proizvoda.
4. Gospodarsko stanje industrije Unije
4.1. Uvodne napomene
(74)
Prema članku 3. stavku 5. osnovne Uredbe, Komisija je ispitala sve važne gospodarske čimbenike i pokazatelje koji su utjecali na stanje industrije Unije.
(75)
Zbog korištenja uzoraka, pokazatelji štete utvrđeni su djelomično za industriju Unije u cjelini i djelomično samo za proizvođače Unije u uzroku. Analiza štete u pogledu makroekonomskih podataka, kao što su tržišni udjel, proizvodnja, kapaciteti i iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, rast, zalihe, zapošljavanje i produktivnost, temelji se na industriji Unije u cjelini. Pored toga, korišteni su podaci vezani uz proizvođače iz Unije u uzorku (cijene transakcija, ulaganja i povrat ulaganja, plaće, profitabilnost, novčani tok i sposobnost prikupljanja kapitala.)
4.2. Proizvodnja
(76)
Tablica niže pokazuje da se proizvodnja tijekom razmatranog razdoblja smanjila za 17 %. U skladu sa smanjenjem potražnje, proizvodnja industrije Unije prvo se naglo smanjila za 24 % između 2007. i 2009., a zatim blago povećala za 10 % između 2009. i RRIP-a.
Tablica 3.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Proizvodnja (u tonama)
74 514
69 514
56 396
62 213
Indeks (2006. = 100)
100
93
76
63
Izvor: makropodaci.
4.3. Kapaciteti i iskorištenost kapaciteta
(77)
Kapacitet proizvodnje smanjio se tijekom razmatranog razdoblja za 13 % i u skladu s kretanjem proizvodnje stopa iskorištenosti kapaciteta ukazivala je na blagi pad od 4 % između 2007. i RRIP-a.
Tablica 4.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Proizvodni kapaciteti (u tonama)
148 039
140 743
127 200
128 881
Indeks (2006. = 100)
100
95
86
87
Iskorištenost kapaciteta
50 %
49 %
44 %
48 %
Indeks (2006. = 100)
100
95
86
87
Izvor: makropodaci.
4.4. Zalihe
(78)
Razina završnih zaliha industrije Unije smanjila se u 2008. u usporedbi s 2007. i zatim ostala stabilna između 2008. i RRIP-a. Tijekom RRIP-a razina zaliha se nešto povećala, ali je bila 26 % niža nego 2007.
Tablica 5.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Završne zalihe (u tonama)
9 688
7 465
6 964
7 139
Indeks (2006. = 100)
100
77
72
74
Izvor: makropodaci.
4.5. Obujam prodaje
(79)
Tijekom razmatranog razdoblja prodaja industrije Unije nepovezanim kupcima na tržištu Unije smanjena je za 25 %. Obujam prodaje smanjio se za 28 % između 2007. i 2009. te dosegao svoju najnižu razinu 2009. Međutim, tijekom RRIP-a, obujam prodaje se oporavio i upućivao na porast od 5 % u usporedbi s razinama iz 2009. Bitno je napomenuti da je taj porast bio znatno manji od porasta potražnje (20 %) u istom razdoblju.
Tablica 6.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Obujam prodaje EU-a nepovezanim kupcima (u tonama)
62 326
56 042
44 627
46 851
Indeks (2007. = 100)
100
90
72
75
Izvor: makropodaci.
4.6. Tržišni udjel
(80)
Tržišni udjel koji je imala industrija Unije postupno se smanjio za gotovo 12 postotnih bodova između 2007. i RRIP-a.
Tablica 7.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Tržišni udjel industrije Unije
50,6 %
46,5 %
44,1 %
38,6 %
Indeks (2007. = 100)
100
92
87
76
Izvor: makropodaci.
4.7. Rast
(81)
Kako je prikazano u tablici 1., u uvodnoj izjavi 65., potrošnja Unije smanjila se između 2007. i 2009., nakon čega se ponovno povećala na gotovo istu razinu kao u 2007. Industrija Unije je, međutim, izgubila 12 postotnih bodova tržišnog udjela tijekom istog razmatranog razdoblja, dok je dotični uvoz uspio zadržati stabilni tržišni udjel.
4.8. Zaposlenost
(82)
Razina zaposlenosti industrije Unije smanjena je za 7 % između 2007. i RRIP-a.
Tablica 8.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Zaposlenost u području dotičnog proizvoda (osobe)
954
1 007
863
886
Indeks (2007. = 100)
100
106
90
93
Izvor: makropodaci.
4.9. Produktivnost
(83)
Produktivnost radne snage industrije Unije, izmjerena kao proizvodnja po zaposlenoj osobi godišnje, smanjena je za 10 % između 2007. i RRIP-a. Dosegla je svoju najnižu razinu u 2009., prije nego što se oporavila tijekom RRIP-a.
Tablica 9.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Produktivnost (u tonama po zaposleniku)
78,1
69
65,3
70,2
Indeks (2007. = 100)
100
88
84
90
Izvor: makropodaci.
4.10. Prodajne cijene i čimbenici koji utječu na domaće cijene
(84)
Jedinične prodajne cijene industrije Unije ukazale su na značajan trend pada između 2007. i 2009. kada su se smanjile za 50 %. To je djelomično bilo uzrokovano padom troškova sirovina korištenih za proizvodnju EPNČ-a. Tijekom RRIP-a prodajne cijene su se oporavile u usporedbi s godinom 2009., no još uvijek su bile 35 % niže u usporedbi s onima koje su prevladavale početkom dotičnog razdoblja.
(85)
Ispitni postupak je pokazao da je smanjenje prodajnih cijena između 2007. i 2009. dijelom odrazilo utjecaj gospodarske krize koja je dovela do smanjenja troškova za 28 % u tom razdoblju. To se smanjenje uglavnom odražavalo u kretanjima cijene nikla, glavne sirovine koja se koristi u proizvodnji elemenata za pričvršćivanje od nehrđajućeg čelika. Međutim, ispitni je postupak pokazao da čak i ako je financijska kriza negativno utjecala na prodajne cijene, također je postojao pritisak na cijene s obzirom na uvoz, posebno iz ostalih trećih zemalja, koji se proširio na tržište Unije unatoč niskoj potrošnji i primjeni pritiska na cijene u pogledu ključnih vrsta proizvoda proizvedenog i prodanog od strane industrije Unije koja je morala smanjiti svoje prodajne cijene više nego što je iznosilo smanjenje troškova. To je dovelo do značajnog pogoršanja rezultata industrije Unije tijekom tog razdoblja. Čak i kada se prodajna cijena tijekom RRIP-a povećala u usporedbi s razinama iz 2009. njihova razina nije bila dostatna da bi obuhvatila sve troškove i omogućila industriji Unije da ostvari razumne profitne marže.
(86)
Prodajne cijene u tablici niže su prosječne cijene po toni koje uvelike ovise o proizvodnoj ponudi. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 73., cijene u okviru određenih kategorija EPNČ-a mogu se mijenjati za čak do 30 puta.
Tablica 10.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Prosječna prodajna cijena (EUR/tona)
5 842
4 437
2 914
3 803
Indeks (2007. = 100)
100
76
50
65
Izvor: makropodaci.
4.11. Plaće
(87)
Između 2007. i RRIP-a, prosječna plaća po zaposleniku pala je za 12 %.
Tablica 11.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Godišnji trošak rada po zaposleniku (u tisućama EUR)
47
44
41
42
Indeks (2007. = 100)
100
94
87
88
Izvor: makropodaci.
4.12. Ulaganja
(88)
U 2008. industrija Unije znatno je ulagala u proizvodnju EPNČ-a, u usporedbi s drugim godinama obuhvaćenima tijekom razmatranog razdoblja. Nakon te godine ulaganja su se smanjila.
Tablica 12.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Neto ulaganja (u tisućama EUR)
2 504
9 899
3 087
2 299
Indeks (2007. = 100)
100
395
123
92
Izvor: makropodaci.
4.13. Profitabilnost i povrat ulaganja
(89)
Kako je spomenuto u uvodnoj izjavi 85., ispitni postupak pokazao je da čak i kada su se prodajne cijene djelomično odrazile na smanjenje troškova, cijena industrije Unije bila je pod pritiskom uzrokovanim uvozom EPNČ-a te nije mogla obuhvatiti sve troškove nastale u proizvodnji i prodaji EPNČ-a. To je dovelo do značajnog smanjenja profitabilnosti, što je bilo pozitivno u 2007., no negativno nakon toga, kako je prikazano u tablici niže.
(90)
Povrat ulaganja značajno se smanjio s razine od 29 % 2007. na 17 % u RRIP-u.
Tablica 13.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Neto dobit prodaje u EU-u nepovezanim kupcima (% neto prodaje)
7 %
-9 %
-36 %
-3 %
Povrat ulaganja (neto-dobit u % neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja)
29 %
-16 %
-41 %
-17 %
Izvor: makropodaci.
4.14. Novčani tok i sposobnost prikupljanja kapitala
(91)
Neto novčani tok od operativnih aktivnosti značajno se smanjio tijekom razmatranog razdoblja. Najnižu je razinu dosegao 2009. nakon koje se blago povećao. Međutim, novčani tok u RRIP-u još uvijek je bio značajno niži 2007.
Tablica 14.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Novčani tok (u tisućama eura)
-15 899
- 698
-12 357
-8 271
Indeks (2007. = 100)
100
-4
-78
-52
Izvor: makropodaci.
4.15. Visina dampinške marže
(92)
Unatoč mjerama na snazi, značajan damping se nastavio na razinama od 13,6 % do 61,8 % za NRK i 14 % do 50 % za Tajvan, na temelju podataka dobivenih iz revizijskog zahtjeva i jedinog proizvođača izvoznika na Tajvanu koji surađuje. Učinak stvarnih marža dampinga na industriju Unije ne može se smatrati zanemarivim.
4.16. Oporavak od učinaka prošlog dampinga
(93)
Skoro svi ispitani pokazatelji pokazuju pogoršanje gospodarskih i financijskih okolnosti industrije Unije nakon 2007. Unatoč mjerama na snazi, uvoz iz dotičnih zemalja blago se povećao i uspio je zadržati stabilnost tržišnog udjela. Tijekom 2009. kada je financijska kriza negativno utjecala na cjelokupnu potražnju u Uniji i prodajne cijene bile su pod pritiskom, proizvođači u Uniji izgubili su značajan dio svojih kupaca. Samo su neki proizvođači u Uniji mogli povećati obujam svoje proizvodnje proizvodnjom drugih vrsta elemenata za pričvršćivanje (tj. elemenata za pričvršćivanje od ugljičnog čelika) i mogla bi imati koristi od ekonomije razmjera i time nadoknaditi izgubljeni obujam prodaje u poslovima s EPNČ-om. Istodobno su proizvođači iz Unije nastojali povećati svoja ulaganja da bi proizvodili učinkovitije. Tijekom RRIP-a, industrija Unije uspjela je poboljšati svoje rezultate, iako je još uvijek bilježila gubitke. Okolnosti se vjerojatno neće poboljšati zbog vrlo niske razine predviđene iskorištenosti kapaciteta.
5. Učinak dampinškog uvoza i ostalih čimbenika
5.1. Učinak dampinškog uvoza
(94)
Ispitni postupak pokazao je da unatoč mjerama na snazi i smanjenju potrošnje u Uniji tijekom razmatranog razdoblja, uvoz iz NRK-a i Tajvana blago se povećao tijekom dotičnog razdoblja, što je održalo stabilnost njihovog tržišnog udjela.
(95)
Kako je opisano u uvodnoj izjavi 73., nije bilo moguće izvršiti smislenu usporedbu uvoznih cijena dotičnih zemalja i prodajnih cijena industrije Unije na tržištu Unije, s obzirom na nedostatak podataka o vrstama koje izvoze proizvođači izvoznici iz NRK-a i Tajvana i velikih varijacija u cijeni različitih vrsta proizvoda u okviru prosječne cijene. Izvozne cijene jedinog tajvanskog proizvođača koji surađuje nisu se mogle smisleno usporediti s cijenama proizvođača iz Unije u uzorku, jer nije bilo usklađivanja sličnih vrsta proizvoda.
(96)
Nakon konačne objave, jedini tajvanski proizvođač koji surađuje, spomenut u uvodnoj izjavi 22., tvrdio je da njegov izvoz nije uzrokovao nikakvu štetu podnositelju zahtjeva jer on proizvodi EPNČ koji proizvodi samo nekoliko proizvođača u Uniji u ograničenim količinama. U tom pogledu se prije svega napominje da je procjena štete nanesene industriji Unije izvršena za Uniju u cjelini, a ne samo za jednog podnositelja zahtjeva. Zatim, na snazi su mjere za opseg proizvoda kako je definiran u početnom ispitnom postupku, i kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 21., nije moguće promijeniti opseg proizvoda u smislu revizije nakon isteka mjere.
5.2. Utjecaj gospodarske krize
(97)
Zbog vrlo pozitivnih gospodarskih uvjeta koji su prevladavali u industriji čelika i povezanim industrijama 2007., industrija Unije bila je u relativno dobrom gospodarskom stanju kada je gospodarska kriza započela krajem 2008. Čak i kada je tržište stagniralo, posebno tijekom 2009., neki proizvođači u Uniji nastavili su s vlastitim ulaganjima da bi nadomjestili zastarjele strojeve i opremu s ciljem smanjenja troškova proizvodnje i veće konkurentnosti u pogledu dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja i naviranja jeftinog uvoza iz ostalih trećih zemalja. Nadalje, kada je uočeno smanjenje potražnje, proizvođači iz Unije također su bili suočeni s jakim pregovaračkim utjecajem velikih distributera koji su počeli vršiti veći pritisak na cijene što je negativno utjecalo na gospodarsko stanje industrije Unije.
5.3. Uvoz iz ostalih zemalja
(98)
Također je izvršena analiza utjecaja uvoza iz drugih trećih zemalja. Njihov ukupni obujam uvoza povećao se za 26 % tijekom razmatranog razdoblja, s 52 000 tona na oko 66 000 tona. Istodobno su se prosječne cijene uvoza smanjile za 28 % tijekom razmatranog razdoblja i naknadno se njihov tržišni udjel povećao s 42,5 % 2007. na 54,2 % u RRIP-u.
(99)
Većina uvoza iz trećih zemalja čini se da je bila iz Indije, Filipina i Malezije. Uvoz iz te tri države obuhvaćao je ukupni tržišni udjel od oko 36 % u RRIP-u.
(100)
S obzirom na uvoz iz Indije, povećao se za 141 % tijekom dotičnog razdoblja, s 8 000 tona 2007. na gotovo 20 000 tona u RRIP-u. Prosječne cijene uvoza smanjile su se za 32 % tijekom istog razdoblja i bile su značajno ispod prosječnih cijena industrije Unije u RRIP-u. Kao rezultat toga, indijski izvoznici povećali su svoj tržišni udjel sa 6,7 % 2007. na 16,4 % u RRIP-u.
(101)
Uvoz s Filipina pokazivao je slična kretanja kao i uvoz iz Indije te se povećao za 129 % tijekom dotičnog razdoblja, sa 6 000 tona 2007. na gotovo 14 000 tona u RRIP-u. Prosječne cijene uvoza smanjile su se za 38 % tijekom istog razdoblja i bile su značajno ispod prosječnih cijena industrije Unije u RRIP-u. Kao rezultat toga, tržišni udjel Filipina povećao se s 4,9 % 2007. na 11,4 % u RRIP-u.
(102)
S obzirom na uvoz iz Malezije, iako je postojao trend pada uvoza tijekom dotičnog razdoblja (- 27 %), malezijski izvoznici zadržali su tržišni udjel od 8,2 % u RRIP-u. Nadalje, prema podacima Eurostata, prosječna cijena uvoza iz Malezije bila je viša od one iz dotičnih zemalja na početku razmatranog razdoblja, međutim, u drugom dijelu cijene su bile znatno niže.
(103)
Na kraju, čini se da su izvoznici u ostalim trećim zemljama, posebno Indiji, Filipinima i Maleziji profitirali od postojanja antidampinških mjera za NRK i Tajvan. U drugom dijelu razmatranog razdoblja izvoz iz Indije i s Filipina više se nego udvostručio po cijenama nižima od NRK-a i Tajvana, dok je uvoz iz Malezije upućivao na trend pada. Taj dodatni pritisak na cijene imao je daljnji negativni učinak na industriju Unije koja je bilježila snažan negativan trend od 2008. nadalje u pogledu svoje profitabilnosti i financijskih pokazatelja. Stoga je razvoj uvoza, posebno iz Indije i s Filipina sigurno doprinio gubitku tržišnog udjela Unije i negativnom razvoju financijskih okolnosti.
Tablica 15.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Obujam uvoza iz ostalih zemalja (u tonama)
52 339
57 920
50 362
65 756
Indeks (2007. = 100)
100
111
96
126
Tržišni udjel uvoza iz ostalih zemalja
42,5 %
48,0 %
49,8 %
54,2 %
Cijena uvoza iz ostalih zemalja (EUR/tona)
5 830
4 993
4 384
4 196
Indeks (2007. = 100)
100
86
75
72
Obujam uvoza iz Indije (u tonama)
8 282
13 667
16 776
19 945
Indeks (2007. = 100)
100
165
203
241
Tržišni udjel uvoza iz Indije
6,7 %
11,3 %
16,6 %
16,4 %
Cijena uvoza iz Indije (EUR/tona)
4 632
3 758
3 123
3 164
Indeks (2007. = 100)
100
81
67
68
Obujam uvoza s Filipina (u tonama)
6 048
7 046
5 406
13 854
Indeks (2007. = 100)
Tržišni udjel uvoza s Filipina
4,9 %
5,8 %
5,3 %
11,4 %
Cijena uvoza s Filipina (EUR/tona)
5 685
4 645
3 474
3 505
Indeks (2007. = 100)
100
82
61
62
Obujam uvoza iz Malezije (u tonama)
13 548
13 712
9 810
9 933
Indeks (2007. = 100)
100
101
72
73
Tržišni udjel uvoza iz Malezije
11,0 %
11,4 %
9,7 %
8,2 %
Cijena uvoza iz Malezije (EUR/tona)
5 062
4 203
2 963
3 068
Indeks (2007. = 100)
100
83
59
61
6. Zaključak
(104)
Dok je potrošnja u Uniji ostala dosta stabilna tijekom razmatranog razdoblja, industrija Unije izgubila je 25 % svojeg obujma prodaje u Uniji tijekom istog razdoblja što je dovelo do gubitka tržišnog udjela s 50,6 % 2007. na 38,6 % u RRIP-u. Istodobno je dampinški uvoz iz dotičnih trećih zemalja uspio zadržati stabilan tržišni udjel.
(105)
Između 2007. i RRIP-a, i neovisno o postojanju antidampinških mjera, većina pokazatelja štete imala je negativni razvoj: obujam proizvodnje i prodaje smanjen je za 17 %, odnosno 25 %, smanjili su se kapaciteti i iskorištenost kapaciteta, nakon čega je slijedilo smanjenje razine zaposlenosti i produktivnosti. Profitabilnost je pala sa 7 % na - 3 % u RRIP-u, a novčani tok pokazao je sličan negativni trend.
(106)
Zaključuje se da je stanje industrije Unije ukupno pogoršano tijekom razmatranog razdoblja i da je industrija Unije bila u osjetljivom stanju krajem RRIP-a, kada je njezine napore da zadrži obujam prodaje i dostatnu razinu cijena, ometala povećana prisutnost dampinškog uvoza iz dotičnih trećih zemalja kao i niske cijene uvoza iz ostalih trećih zemalja.
F. VJEROJATNOST NASTAVKA ŠTETE
1. Odnos između obujma izvoza i cijena za treće zemlje te obujma izvoza i cijena za Uniju
(107)
U nedostatku suradnje izvoznika iz NRK-a, nema dostupnih podataka o njihovim izvoznim cijenama na druga tržišta. S obzirom na Tajvan, na temelju podataka dostupnih od provjerenih trgovačkih društava, prosječne cijene izvoza u treće zemlje niže su od onih koje se naplaćuju na tržištu Unije. Stoga se smatra da će, ako mjere isteknu, tajvanski izvoznici na taj način dobiti poticaj da preusmjere značajne količine izvoza iz ostalih trećih zemalja na privlačnije tržište Unije.
2. Neiskorišteni kapaciteti u dotičnim zemljama
(108)
Na temelju dostupnih podataka čini se da postoje veliki proizvodni kapaciteti u NRK-u i Tajvanu i da obje zemlje mogu brzo povećati obujam proizvodnje. U tom pogledu podsjeća se da je uvođenje antidampinških mjera na uvoz određenih elemenata za pričvršćivanje od željeza ili čelika iz NRK-a 2009. (8) dovelo do pada uvoza iz NRK-a i oslobodilo kapacitete koji bi se inače koristili za proizvodnju EPNČ-a. Nadalje, bitno je napomenuti da je ispitni postupak o izbjegavanju mjera nedavno proširio uvedene mjere na određene elementa za pričvršćivanje od željeza ili čelika iz NRK-a poslane iz Malezije (9). Stoga kapaciteti za znatno povećanje količine izvoza u Uniju postoje, posebno zato jer nema pokazatelja da bi tržišta trećih zemalja ili domaće tržište mogli prihvatiti bilo kakvu dodatnu proizvodnju.
3. Zaključak
(109)
Očito je da proizvođači u dotičnim zemljama mogu značajno povećati svoj obujam izvoza na tržište Unije. Nadalje, s obzirom na Tajvan, čini se da su izvozne cijene za treće zemlje niže nego one naplaćene na tržištu Unije, time povećavajući vjerojatnost da dio izvoza trećih zemalja bude preusmjeren na tržište EU u izostanku mjera. To bi vjerojatno imalo negativni učinak na gospodarske rezultate industrije Unije.
(110)
Kao što se vidjeti iz gore navedenoga, stanje industrije Unije ostaje osjetljivo i nestabilno. Vjerojatno je da bi, da je industrija Unije bila izložena povećanom obujmu uvoza iz dotične zemlje po dampinškim cijenama, to rezultiralo opadanjem njezine prodaje, tržišnog udjela, prodajnih cijena, kao i pogoršavanjem financijske situacije koja iz toga proizlazi. Na temelju toga se stoga zaključuje da bi ukidanje mjera najvjerojatnije dovelo do pogoršanja već ionako osjetljivog stanja i obnavljanja materijalne štete za industriju Unije.
G. INTERES UNIJE
1. Uvod
(111)
U skladu s člankom 21. osnovne Uredbe ispitano je bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera bilo protivno interesu Unije u cijelosti. Određivanje interesa Unije temeljilo se na uzimanju u obzir raznih uključenih interesa, tj. interesa industrije Unije, uvoznika i korisnika. Sve zainteresirane stranke imale su priliku izraziti svoje stavove prema članku 21. stavku 2. osnovne Uredbe.
(112)
Treba podsjetiti da je u početnom ispitnom postupku smatrano da donošenje mjera nije protivno interesu Unije. Nadalje, činjenica da je ovaj ispitni postupak revizija, dakle analizira stanje u kojem su antidampinške mjere već bile na snazi, dopušta procjenu svakog nepotrebnog negativnog utjecaja trenutačnih antidampinških mjera na dotične stranke.
(113)
Na toj je osnovi ispitano postoje li, bez obzira na zaključke o vjerojatnosti nastavljanja ili ponavljanja štetnog dampinga, uvjerljivi razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje mjera u ovom konkretnom slučaju nije u interesu Unije.
2. Interes industrije Unije
(114)
Dokazano je da je industrija Unije strukturno održiva industrija. To je potvrđeno dosta dobrom gospodarskom situacijom primijećenom na početku dotičnog razdoblja. Međutim, tijekom dotičnog razdoblja industrija Unije izgubila je obujam prodaje i tržišni udjel se smanjio, dok se uvoz iz dotičnih zemalja blago povećao unatoč mjerama na snazi. Tijekom istog razdoblja financijsko stanje industrije Unije pogoršalo se i počela je ostvarivati gubitke. Bez postojanja mjera, industrija Unije vjerojatno bi bila u još gorem stanju.
3. Interes uvoznikâ/korisnikâ
(115)
Ni jedan od 20 kontaktiranih korisnika nije se javio za suradnju. Podsjeća se da je u početnom ispitnom postupku samo jedan korisnik surađivao i da je zaključeno da korisnici mogu nabaviti proizvod koji je predmet ispitnog postupka ne samo iz dotičnih zemalja nego i iz drugih izvora nabave. Nadalje, imajući na umu granični utjecaj EPNČ-a na troškove proizvoda na kraju proizvodnog lanca, zaključeno je da mjere ne bi negativno utjecale na industriju korisnika.
(116)
Samo je jedan uvoznik od ukupno tri uvoznika u uzorku odgovorio na upitnik. Njegov udjel uvoza iz dotičnih zemalja bio je vrlo ograničen i iznosio je 1,1 % tijekom RRIP-a. Nadalje, ispitni postupak je pokazao da je uvoznik ostvarivao održivu profitabilnost (između 5 % i 10 %) dok je udjel dotičnog proizvoda s obzirom na ukupne aktivnosti trgovačkog društva bio ispod 10 %. Stoga se može zaključiti da bi nastavak mjera imao vrlo ograničen utjecaj na ovog uvoznika.
4. Zaključak
(117)
S obzirom na gore navedeno, zaključuje se da ne postoje uvjerljivi razlozi protiv zadržavanja trenutačnih antidampinških mjera.
H. ANTIDAMPINŠKE MJERE
(118)
Sve su stranke bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera. Nakon te objave također im je dano razdoblje za dostavljanje komentara. Podnesci i komentari bili su na odgovarajući način uzeti u razmatranje, ako je to bilo opravdano.
(119)
Iz gore navedenog slijedi da bi, u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne Uredbe, trebalo zadržati antidampinške mjere primjenjive na uvoz određenih elemenata za pričvršćivanje od nehrđajućeg čelika i njihovih dijelova podrijetlom iz NRK-a i Tajvana, uvedene Uredbom (EZ) br. 1890/2005,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz određenih elemenata za pričvršćivanje od nehrđajućeg čelika i njihovih dijelova koje trenutačno obuhvaćaju oznake KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 i 7318 15 70, podrijetlom iz Narodne Republike Kine i s Tajvana.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto-cijenu franko granica Unije, prije plaćanja carina, za proizvode koje proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Zemlja
Trgovačka društva
Stopa antidampinške pristojbe (%)
Dodatna oznaka TARIC
NRK
Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co. Ltd, Tengzhou City
11,4
A650
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd, Zhejiang
12,2
A651
Sva ostala trgovačka društva
27,4
A999
Tajvan
Arrow Fasteners Co. Ltd, Taipei
15,2
A653
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Taoyuan,
8,8
A654
Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung
16,1
A655
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd, Kaohsiung
16,1
A656
Yi Tai Shen Co. Ltd, Tainan.
11,4
A657
Trgovačka društva navedena u Prilogu
15,8
A649
Sva ostala trgovačka društva
23,6
A999
3. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 4. siječnja 2012.