NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 258/2011
ze dne 16. března 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz keramických obkládaček pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 19. června 2010 informovala o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu keramických obkládaček pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo Sdružení výrobců evropských keramických obkládaček (European Ceramic Tile Manufacturers’ Federation, CET) (dále jen „žadatelé“) jménem 69 výrobců představujících více než 30 % celkové výroby keramických obkládaček v Unii. Podnět obsahoval přímé důkazy o dumpingu zmíněného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně uvědomila žadatele, jiné známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v Číně a zástupce Číny, známé dovozce a uživatele. Komise rovněž uvědomila výrobce ve Spojených státech amerických (dále jen „USA“), Nigérii, Brazílii, Turecku, Indonésii a Thajsku, jelikož tyto země byly považovány za možné srovnatelné země. Zúčastněné strany dostaly možnost se písemně vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(4)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v Číně, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro stanovení dumpingu a újmy počítalo s výběrem vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni známí vyvážející výrobci v Číně, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, základní informace o své činnosti související s dotčeným výrobkem za období od 1. dubna 2009 do 1. března 2010. Proběhly rovněž konzultace s čínskými orgány.
2.1 Výběr vzorku čínských vyvážejících výrobců
(5)
V rámci postupu pro výběr vzorku bylo obdrženo sto pět platných odpovědí od vyvážejících výrobců v Číně, což představuje 47 % dovozu během období šetření, jak je vymezeno níže ve 24. bodě odůvodnění. Spolupráce je tedy považována za nízkou.
(6)
Podle čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek vyvážejících výrobců založený na největším reprezentativním objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek sestával ze tří skupin zastupujících deset jednotlivých výrobců, což představovalo 14,4 % celkového objemu vývozu z Číny do Unie a 31,3 % celkového objemu vývozu spolupracujících vývozců během období šetření. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení Komise výběr vzorku projednávala s dotčenými stranami a čínskými orgány. Ve vztahu k navrženému vzorku obdržela Komise řadu připomínek. Připomínky, které byly shledány přiměřenými, byly zohledněny při výběru konečného vzorku.
2.2 Výběr vzorku výrobců v Unii
(7)
Evropské sdružení výrobců keramických obkládaček (European Ceramic Tile Manufacturers’ Federation, CET) potvrdilo dopisem zaslaným Komisi, že všechny společnosti, které podaly podnět, souhlasí s případným zařazením do vzorku. Společně s dalšími společnostmi, které se přihlásily, tak Komise získala informace od 73 výrobců v Unii.
(8)
Při výběru vzorku bylo přihlédnuto k velké roztříštěnosti odvětví keramických obkládaček. Aby se zajistilo, že výsledky velkých podniků nebudou v analýze újmy převládat a že bude řádně zohledněna situace malých podniků, které společně představují největší podíl výroby v Unii, mělo se za to, že by ve vzorku měly být zastoupeny všechny segmenty, tj. malé, střední i velké podniky.
(9)
Na základě objemu roční výroby byly určeny tři segmenty:
- segment 1: velké podniky - výroba přesahující 10 milionů m2,
- segment 2: střední podniky - výroba v rozmezí od 5 do 10 milionů m2,
- segment 3: malé podniky - výroba nižší než 5 milionů m2.
(10)
Při analýze mikroekonomických ukazatelů byly výsledky společností zařazených do vzorku v konkrétním segmentu váženy podle podílu daného segmentu na celkové výrobě v Unii (za použití konkrétní váhy každého segmentu v celém odvětví keramických obkládaček). Podle informací shromážděných během šetření představují výrobci v každém ze segmentů 1 a 2 přibližně jednu čtvrtinu celkové výroby v Unii, zatímco výrobci v segmentu 3 představují přibližně polovinu celkové výroby v Unii. Do segmentu malých podniků spadá více než 350 společností. Do segmentu středních podniků spadá více než 40 společností a do segmentu velkých podniků více než 20 společností.
(11)
Do vzorku bylo zařazeno deset společností. Jedná se o největší společnosti v každém z uvedených tří segmentů, přičemž se zohlednily objem prodeje, výroba a zeměpisná poloha. Jedna společnost zařazená do vzorku spadá do segmentu velkých podniků, čtyři do segmentu středních podniků a pět do segmentu malých podniků. Vybrané společnosti sídlí v šesti členských státech (Itálie, Španělsko, Polsko, Portugalsko, Německo a Francie) a společně představují více než 90 % celkové výroby v Unii. Tento vzorek představoval 24 % celkové výroby spolupracujících výrobců a 7 % celkové výroby v Unii.
(12)
Během šetření se jedna společnost z Polska zařazená do vzorku rozhodla svou spolupráci v rámci šetření ukončit. Komisi se nepodařilo navázat spolupráci s žádným jiným výrobcem sídlícím v Polsku.
(13)
Bez ohledu na odstoupení polského výrobce zůstala reprezentativnost vzorku vysoká podle všech kritérií uvedených v 8. a 10. bodě odůvodnění. Bylo tedy rozhodnuto, že řízení může pokračovat se vzorkem devíti výrobců z pěti členských států.
(14)
Žadatelé požadovali, aby jejich názvy byly považovány za důvěrné informace. Komise žádosti vyhověla.
2.3 Výběr vzorku dovozců
(15)
Komise obdržela 24 odpovědí od dovozců. Tři velcí dovozci byli z výběru vzorku vyloučeni: dva byli ve spojení s čínskými vývozci a jeden s výrobcem v Unii (dovoz není v porovnání s celkovým objemem prodeje daného výrobce významný).
(16)
Spolupracující dovozci, kteří nejsou ve spojení, představují přibližně 6 % celkového dovozu z Číny.
(17)
Do vzorku bylo zařazeno sedm společností představujících 95 % dovozu uskutečňovaného spolupracujícími společnostmi, které nejsou ve spojení. Jedna z těchto společností byla rovněž uživatelem dotčeného výrobku. Vzorek byl reprezentativní i z hlediska zeměpisného rozložení. Vzorek tak pokrývá členské státy, na které připadá více než 49 % dovozu do Unie, což potvrdilo jeho reprezentativnost.
2.4 Odpovědi na dotazníky a ověřování
(18)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v Číně zařazeným do vzorku, kteří o to projeví zájem, umožněno podat žádost o tržní zacházení nebo o individuální zacházení, zaslala Komise těmto vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku formulář žádosti. Jedna skupina vyvážejících výrobců požádala o tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení nebo o individuální zacházení, pokud by šetření stanovilo, že nesplňují podmínky pro tržní zacházení. Ostatní skupiny vyvážejících výrobců požádaly pouze o individuální zacházení.
(19)
Žádosti o individuální zjišťování byly obdrženy od osmi společností nezařazených do vzorku nebo skupin společností ve spojení. Individuální zjišťování v prozatímní fázi by znamenalo příliš velké zatížení. Rozhodnutí, zda bude individuální zjišťování některé z těchto společností přiznáno, bude přijato v konečné fázi.
(20)
Komise zaslala dotazníky vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, jakož i vyvážejícím výrobcům nezařazeným do vzorku, kteří vyjádřili svůj úmysl požádat o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, spolupracujícím dovozcům, kteří nejsou ve spojení, a všem známým uživatelům v Unii.
(21)
Odpovědi na dotazníky byly obdrženy od tří skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, osmi vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku, devíti výrobců v Unii zařazených do vzorku a od pěti dovozců, kteří nejsou ve spojení s žádným vyvážejícím výrobcem. Informace byly také obdrženy od Evropského sdružení výrobců (Cerame-Unie), vnitrostátních sdružení výrobců, dovozců, sdružení dovozců a uživatelů.
(22)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely analýzy tržního zacházení / individuálního zacházení a k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách devíti výrobců v Unii zařazených do vzorku a těchto společností:
a)
Vyvážející výrobci v Číně
-
Skupina Becarry, tvořená těmito společnostmi:
-
Foshan Becarry Ceramics Co. Ltd,
-
Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd,
-
Heyuan Hairi Ceramic Co. Ltd,
-
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd,
-
Skupina Xinruncheng, tvořená těmito společnostmi:
-
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd,
-
Foshan City Nanhai Chongfa Ceramics Co. Ltd,
-
Skupina Wonderful, tvořená těmito společnostmi:
-
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd,
-
Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd,
-
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd,
-
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd,
-
Giavelli S.r.l., italský dovozce ve spojení.
b)
Obchodníci v Číně
-
Foshan Changwei Enterprise Co. Ltd.
c)
Obchodníci v Hongkongu
-
Cayenne Trading International Ltd.,
-
Great Prosperity Development Ltd.,
-
Good East Development Ltd.
d)
Dovozci, kteří nejsou ve spojení
-
Enmon GmbH, Německo.
e)
Vnitrostátní sdružení výrobců
-
Confindustria Ceramica (Itálie),
-
Španělské sdružení výrobců keramických obkládaček (ASCER),
-
APICER (Portugalsko).
(23)
S ohledem na potřebu určit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v Číně, kterým by nemuselo být tržní zacházení přiznáno, proběhla inspekce na místě s cílem určit běžnou hodnotu na základě údajů z USA jakožto ze srovnatelné země, a to v prostorách dvou výrobců. Tito výrobci žádali, aby byla zachována mlčenlivost o jejich totožnosti.
3. Období šetření
(24)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(25)
Dotčeným výrobkem jsou glazované a neglazované keramické dlaždice a obkládačky, obkládačky pro krby a stěny; glazované a neglazované keramické mozaikové kostky a podobné výrobky, též na podložce (dále jen „keramické obkládačky“ nebo „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 a 6908 90 99.
(26)
Keramické obkládačky se používají zejména ve stavebnictví k pokrývání stěn a podlah.
2. Obdobný výrobek
(27)
Jedna strana tvrdila, že výrobky dovážené z Číny a výrobky vyráběné výrobním odvětvím Unie nejsou srovnatelné.
(28)
Připomíná se, že Komise založila svá cenová srovnání na typech výrobku rozlišených podle kontrolního čísla výrobku (product control number, dále jen „PCN“) na základě osmi vlastností.
(29)
Dotčená strana předložila své argumenty během slyšení před úředníkem pro slyšení. Uvedla, že nesrovnatelnost je způsobena různou technologií, materiálem, leštěním a návrhem, které se používají při výrobě obkládaček v Unii a v Číně. Technologicky vyspělé linky vyrábějí vysoce kvalitní obkládačky se sítotiskem a v několika barvách. Společnost vysvětlila, že pro sítotisk, válcový hlubotisk a inkoustový tisk existují různé technologie.
(30)
Navzdory žádostem o předložení podrobného vysvětlení všech těchto aspektů srovnatelnosti výrobku dotčená strana svá tvrzení nedoložila. Také argument lepší srovnatelnosti nebyl doložen žádným důkazem. Sama strana navíc uznala, že typy výrobku, které by byly po doplnění navrhovaných čtyř kritérií zahrnuty, by představovaly pouze 0,5 % trhu s obkládačkami. Jak je uvedeno ve zprávě úředníka pro slyšení, která shrnula postoj dotčené společnosti, bylo zbývajících 99,5 % výrobků stejného PCN obdobných.
(31)
Jak je uvedeno výše, strana nedoložila potřebu zavést další kritéria, ani jejich potenciální dopad na ceny. S ohledem na zanedbatelný podíl dotčených typů výrobku na trhu a výslovné uznání strany, že 99,5 % obkládaček dotčeného PCN je srovnatelných, musela být žádost o doplnění dalších kritérií do struktury PCN prozatímně zamítnuta.
(32)
Vyvozuje se závěr, že dotčený výrobek, výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Číně a na domácím trhu v USA, které prozatímně sloužily jako srovnatelná země, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobci Unie mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné základní užití. Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Tržní zacházení
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v rámci antidumpingového šetření dovozu pocházejícího z Číny určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
1)
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě;
2)
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;
3)
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem bez tržního hospodářství;
4)
právní úprava úpadku a vlastnictví zaručuje právní jistotu a stabilitu a
5)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(34)
Dvě skupiny vyvážejících výrobců v Číně požádaly o tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
(35)
Bylo zjištěno, že strany (dva výrobci, jeden čínský obchodník a jeden hongkongský obchodník) údajně tvořící jednu z těchto skupin ve skutečnosti nejsou ve spojení. Za těchto okolností byly žádosti o tržní zacházení těchto dvou čínských výrobců (skupina Becarry a Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd) posuzovány samostatně.
(36)
Pokud jde o druhou skupinu společností, a to skupinu Wonderful, sestávající ze dvou skupin výrobců, které jsou ve spojení na základě toho, že jejich vlastníkem je stejná holdingová společnost, pouze jedna ze skupin v tomto spojení požádala o tržní zacházení, zatímco druhá požádala pouze o individuální zacházení. Jelikož však kritéria pro tržní zacházení musí být požadována a splněna u všech společnosti v rámci téže skupiny, žádost o tržní zacházení byla neúplná, a nebyla proto vzata v potaz. Skupině tedy nemohlo být tržní zacházení přiznáno.
(37)
Pokud jde o skupinu Becarry, bylo v případě kritéria 1 šetřením zjištěno, že výrobce má ve své obchodní licenci vývozní omezení, které bylo v praxi uplatňováno. Proto se dospělo k závěru, že rozhodnutí o prodeji nejsou přijímána svobodně, ale podléhají zásadním zásahům státu. U několika společností v rámci této skupiny pak nebylo možné stanovit, zda a kým byl do společnosti vložen počáteční kapitál. Pokud jde o kritérium 2, účetnictví ukázalo několik nedostatků, které nebyly zmíněny ve zprávě o auditu. Konečně, pokud jde o kritérium 3, byla také zjištěna určitá zkreslení způsobená bývalým systémem bez tržního hospodářství, neboť významná aktiva nebyla správně zaúčtována nebo odepisována a nebyl předložen žádný důkaz, že společnost zaplatila za práva k užívání pozemků.
(38)
Pokud jde o společnost Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd, v případě kritéria 1 šetření ukázalo, že společnost není schopna prokázat, zda a kdo do společnosti při jejím založení vložil počáteční kapitál. Nebylo tedy možné vyloučit, že část finančních prostředků poskytl stát. Pokud jde o kritérium 2, účetní záznamy ukázaly vážné nedostatky neuvedené ve zprávě o auditu, a účetnictví tedy nemohlo být považováno za ověřené v souladu s mezinárodními účetními standardy. Konečně, pokud jde o kritérium 3, byla také zjištěna určitá zkreslení způsobená bývalým systémem bez tržního hospodářství, neboť nebylo možné předložit žádný důkaz, že společnost zaplatila za práva k užívání pozemků, nebo doklad o uhrazení určitých aktiv.
(39)
Komise sdělila výsledky zjišťování týkajícího se tržního zacházení dotčeným vyvážejícím výrobcům, čínským orgánům a žadatelům a vyzvala je, aby podali připomínky.
(40)
Po zveřejnění zjištění týkajících se tržního zacházení byly obdrženy připomínky od dvou vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, kterým nebylo tržní zacházení přiznáno. Tyto připomínky však nebyly takové povahy, aby změnily zjištění v tomto ohledu, neboť se pokusily vyvrátit pouze část zjištění, a připomínky nebyly doloženy žádným dalším důkazem.
2. Individuální zacházení
(41)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby; státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(42)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku, kteří požádali o tržní zacházení - skupina Becarry a Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd, také požádali o individuální zacházení pro případ, že by jim tržní zacházení nebylo přiznáno. Skupina Wonderful a skupina Xinruncheng také požádaly o individuální zacházení.
(43)
Pokud jde o skupinu Becarry, bylo zjištěno, že o prodeji nebylo svobodně rozhodováno z důvodu vývozního omezení uvedeného výše v 37. bodě odůvodnění, a její žádost o individuální zacházení byla proto zamítnuta.
(44)
U ostatních vyvážejících výrobců se zjistilo, že splňují podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a individuální zacházení jim proto mohlo být přiznáno. Na základě dostupných informací bylo tedy předběžně stanoveno, že následující čínští vyvážející výrobci, kteří byli zařazeni do vzorku, splňují všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení:
-
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd,
-
skupina Xinruncheng,
-
skupina Wonderful.
3. Běžná hodnota
a) Volba srovnatelné země
(45)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno tržní zacházení, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(46)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že pro účely určení běžné hodnoty pro Čínu má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi USA, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(47)
Komise obdržela řadu připomínek a jako alternativa bylo navrženo několik dalších zemí, zejména Brazílie, Turecko, Nigérie, Thajsko a také Indonésie.
(48)
Komise se proto rozhodla požádat o spolupráci známé výrobce v těchto zemích včetně USA. Na dotazník však odpověděli pouze dva výrobci dotčeného výrobku v USA. Neúplnou odpověď na dotazník předložil také jeden thajský výrobce; v každém případě však jeho sortiment výrobků nebyl zcela srovnatelný se spolupracujícími čínskými výrobci.
(49)
Šetření prokázalo, že USA jsou pro dotčený výrobek konkurenčním trhem. Na domácím trhu v USA aktivně působilo několik výrobců a objem dovozu byl vysoký. Šetření dále ukázalo, že keramické obkládačky pocházející z Číny a z USA mají v zásadě stejné fyzické vlastnosti a užití a že výrobní procesy jsou obdobné.
(50)
Bylo namítáno, že jelikož se trh USA vyznačuje zejména dovozem, keramické obkládačky vyráběné v USA a keramické obkládačky vyráběné v Číně pokrývají různé segmenty trhu. Typy výrobku vyráběné v tuzemsku, které by sloužily jako základ pro určení běžné hodnoty, by tedy nebyly srovnatelné s typy výrobku vyváženými Čínou do Unie. Šetření však ukázalo, že výroba v USA zahrnuje širokou škálu typů výrobku srovnatelných s typy vyráběnými v Číně a vyváženými z Číny, jak je uvedeno výše ve 49. bodě odůvodnění.
(51)
Bylo rovněž namítáno, že USA jsou relativně malým účastníkem světového trhu s keramickými obkládačkami. V roce 2009 však bylo na domácím trhu v USA vyrobeno přibližně 600 milionů m2, což je považováno za významné množství. Pro srovnání Čína, největší výrobce na světě, vyrobila ve stejném období 2 miliardy m2.
(52)
Jedna strana tvrdila, že USA mají přísné kvalitativní normy a účinně vytvořily necelní překážky pro čínský dovoz. Šetření však ukázalo, že objemy dovozu z Číny do USA, jak je uvedeno výše, jsou vysoké a představují hlavní podíl domácí spotřeby v USA. Argument, že necelní překážky v USA ovlivňují dovoz a tím hospodářskou soutěž, byl tedy zamítnut.
(53)
Údaje poskytnuté v odpovědi dvou spolupracujících výrobců v USA byly ověřeny na místě. Nakonec byly zohledněny pouze údaje jednoho navštíveného výrobce, které byly shledány jako spolehlivé informace, z nichž lze vycházet při určování běžné hodnoty. Údaje druhého navštíveného výrobce nebyly shledány jako spolehlivé a musely být vyloučeny, neboť tento výrobce vykazoval pouze část svého tuzemského prodeje a náklady nebyly zcela v souladu s účetními závěrkami.
(54)
Vyvozuje se tedy předběžný závěr, že USA jsou vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
b) Určení běžné hodnoty
(55)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže.
(56)
Domácí prodej výrobce obdobného výrobku v USA byl shledán jako reprezentativní z hlediska objemu v porovnání s objemem dotčeného výrobku vyváženého do Unie spolupracujícími vyvážejícími výrobci.
(57)
Během období šetření bylo zjištěno, že prodej na domácím trhu odběratelům, kteří nejsou ve spojení, probíhá v běžném obchodním styku pro všechny typy obdobného výrobku vyráběného výrobcem v USA. Z důvodu rozdílné kvality mezi obdobným výrobkem vyráběným a prodávaným v USA a dotčeným výrobkem vyváženým z Číny do Unie bylo v případě některých typů výrobku považováno za vhodnější běžnou cenu určit početně, aby bylo možné přihlédnout k těmto rozdílům a zajistit spravedlivé srovnání, jak je uvedeno v 61. bodě odůvodnění.
(58)
Běžná hodnota byla určena početně tak, že k výrobním nákladům výrobce v USA byly přičteny jeho prodejní, správní a režijní náklady a zisk. Podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly částky pro prodejní, správní a režijní náklady a zisk stanoveny na základě údajů, které vývozce v USA skutečně zaznamená při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
c) Vývozní ceny pro vyvážející výrobce
(59)
Vývozní ceny čínských vývozců zařazených do vzorku vycházely z vývozních cen skutečně zaplacených, nebo které je třeba zaplatit prvnímu nezávislému odběrateli. Pokud byl prodej uskutečněn prostřednictvím dovozce v Unii, který je ve spojení, ceny byly určeny početně podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Úpravy byly provedeny u všech nákladů za období mezi dovozem a novým prodejem včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk dosahovaný dovozcem dotčeného výrobku, který není ve spojení, neboť skutečný zisk dovozce ve spojení nebyl kvůli vztahu mezi vyvážejícím výrobcem a dovozcem ve spojení považován za spolehlivý.
d) Srovnání
(60)
Dumpingová rozpětí byla stanovena porovnáním jednotlivých vývozních cen ze závodu vývozců zařazených do vzorku s domácími prodejními cenami, popřípadě početně určenou běžnou hodnotou.
(61)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Běžná hodnota byla upravena o rozdíly ve vlastnostech - zejména z důvodu označení výrobců původního zařízení (OEM) - a o rozdíly v kvalitě určitých typů, které výrobce ve srovnatelné zemi nevyrábí - z důvodu nižších nákladů na neporcelánové obkládačky. Kromě toho byly ve vhodných případech provedeny úpravy s ohledem na náklady na námořní dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, náklady spojené s balením, poskytnutím úvěru, bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy.
4. Dumpingová rozpětí
a) Spolupracující vyvážející výrobci zařazení do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení
(62)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení se dumpingová rozpětí u spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení, stanovila na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty určené pro srovnatelnou zemi s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku každé společnosti při vývozu do Unie, jak je uvedeno výše.
(63)
Na tomto základě byla určena následující prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením:
Prozatímní dumpingové rozpětí
Skupina Xinruncheng
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
36,6 %
Skupina Wonderful
26,2 %
b) Všichni ostatní spolupracující vyvážející výrobci
(64)
Dumpingové rozpětí u ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců v Číně nezařazených do vzorku bylo vypočteno jako vážený průměr dumpingových rozpětí vyvážejících výrobců zařazených do vzorku podle čl. 9 odst. 6 základního nařízení.
(65)
Dumpingové rozpětí u spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Číně, který byl zařazen do vzorku, ale nebylo mu přiznáno individuální zacházení (Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd.), bylo také vypočteno tak, jak je popsáno výše v 64. bodě odůvodnění.
c) Všichni ostatní (nespolupracující) vyvážející výrobci
(66)
Celostátní dumpingové rozpětí použitelné pro všechny ostatní nespolupracující vyvážející výrobce v Číně bylo stanoveno za použití nejvyšších dumpingových rozpětí zjištěných pro reprezentativní typ výrobku od spolupracujícího vyvážejícího výrobce.
(67)
Na tomto základě průměrné prozatímní dumpingové rozpětí vzorku a celostátní úroveň dumpingu vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Vážený průměr vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, nebo jim nebylo přiznáno individuální zacházení (viz příloha I)
32,3 %
Zbytkové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce
73,0 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(68)
Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění, je odvětví keramických obkládaček v Unii značně roztříštěné. Keramické obkládačky vyrábí více než 500 výrobců.
(69)
Jak je uvedeno výše, výrobní odvětví Unie bylo rozděleno do tří segmentů: malé, střední a velké podniky. Malé podniky tvoří polovinu celkové výroby v Unii.
(70)
Údaje poskytnuté vnitrostátními a evropskými sdruženími podle odhadu pokrývají přibližně 75 % výroby v Unii. Tyto údaje byly porovnány s údaji poskytnutými jednotlivými výrobci a vnitrostátními sdruženími, ale také se statickými zdroji, jako je Prodcom. Objem a hodnota zbývající výroby byly extrapolovány na základě stejných zdrojů informací. Na tomto základě bylo zjištěno, že celková výroba v Unii dosáhla v období šetření 895 milionů m2. Všichni výrobci v Unii (kteří představují celkovou výrobu v Unii) tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a budou dále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Spotřeba Unie
(71)
Spotřeba Unie byla stanovena tak, že dovoz na základě údajů Eurostatu byl připočten k prodeji výrobců v Unii na trhu Unie. Údaje týkající se celkového prodeje dotčeného výrobku v Unii vycházejí z ověřených údajů poskytnutých jak vnitrostátními, tak evropskými sdruženími výrobců. Pro získání celkové hodnoty prodeje v Unii byly na základě údajů sdružení a Prodcom provedeny extrapolace.
(72)
Za posuzované období, tj. mezi rokem 2007 a obdobím šetření, se spotřeba Unie snížila o 29 %, přičemž hlavní pokles o 13 % nastal v letech 2007-2008. V období šetření se v porovnání s rokem 2009 spotřeba snížila o 8 %.
Tabulka 1
Spotřeba
Objem (v tis. m2)
2007
2008
2009
Období šetření
+ Celkový dovoz
157 232
140 715
115 676
119 689
+ Výroba v Unii prodávaná na trhu Unie
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Index (2007 = 100)
100
86
78
70
= Spotřeba
1 432 718
1 239 807
1 107 880
1 014 829
Index (2007 = 100)
100
87
77
71
Meziroční pokles
- 13 %
- 11 %
- 8 %
3. Dovoz z Číny
3.1 Objem, podíl na trhu a ceny dovozu dotčeného výrobku
(73)
Vývoj objemu, podílu na trhu a průměrných cen dovozu z Číny je uveden níže. Následující množstevní a cenové trendy vycházejí z údajů Eurostatu.
Tabulka 2
Dovoz z Číny
Objem (v tis. m2)
2007
2008
2009
Období šetření
Objem dovozu z dotčené země
68 081
65 122
62 120
66 023
Index (2007 = 100)
100
96
91
97
Meziročně
- 4 %
- 5 %
+ 6 %
Podíl dovozu z dotčené země na trhu
4,8 %
5,3 %
5,6 %
6,5 %
Cena dovozu z dotčené země (v EUR/m2)
4,7
4,9
4,4
4,5
Index (2007 = 100)
100
105
95
97
Meziročně
+4 %
- 10 %
+ 2 %
(74)
Objem celkového dovozu z Číny se za posuzované období snížil o 3 % a během období šetření dosáhl přibližně 66 milionů m2. Klesající trend jako takový odpovídá klesajícímu trendu spotřeby, ale je mnohem méně výrazný a nastal v letech 2007-2009. Mezi rokem 2009 a obdobím šetření se objemy dovozu z Číny zvýšily o 6 %. Provede-li se analýza z pohledu celého posuzovaného období, podíl čínského dovozu na trhu se zvýšil o 35 % z 4,8 % v roce 2007 na 6,5 % v období šetření.
(75)
Ceny čínského dovozu se během posuzovaného období snížily o 4 % ze 4,7 EUR/m2 na 4,5 EUR/m2.
3.2 Cenové podbízení
(76)
Za účelem analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny výrobců v Unii pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány podle typu výrobku s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z Číny prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající cla, náklady po dovozu a obchodní úroveň.
(77)
Ze srovnání vyplynulo, že během období šetření byl dovoz dotčeného výrobku v Unii prodáván za ceny, které byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie. V procentním vyjádření ve vztahu k těmto cenám se úroveň podbízení pohybovala v rozmezí od 44 % do 57 %. Výpočty vycházejí z údajů poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku a vyvážejícími výrobci z Číny zařazenými do vzorku.
4. Dovoz ze třetích zemí s výjimkou Číny
(78)
Objem dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období je uveden v tabulce níže. Množstevní a cenové trendy vycházejí z údajů Eurostatu.
Tabulka 3
Dovoz z jiných třetích zemí
2007
2008
2009
Období šetření
Dovoz z jiných zemí (v tis. m2)
89 151
75 593
53 557
53 665
Index (2007 = 100)
100
85
60
60
Podíl dovozu z jiných zemí na trhu
6,2 %
6,1 %
4,8 %
5,3 %
Průměrná cena (v EUR/m2)
4,38
4,94
5,35
5,35
Index (2007 = 100)
100
113
122
122
Dovoz z Turecka (v tis. m2)
50 210
44 590
30 930
31 343
Podíl Turecka na trhu
3,5 %
3,6 %
2,8 %
3,1 %
Průměrná cena (v EUR/m2)
4,35
4,75
5,25
5,32
Dovoz z jiných zemí než Čína a Turecko
38 941
31 002
22 627
22 322
Index (2007 = 100)
100
80
58
57
Průměrná cena (v EUR/m2)
4,43
5,21
5,49
5,38
(79)
Dovoz ze třetích zemí se za posuzované období snížil o 40 %. Podíl tohoto dovozu na trhu se tak snížil o 14 % z 6,2 % na 5,3 %.
(80)
Je třeba uvést, že průměrné dovozní ceny z jiných třetích zemí se během posuzovaného období zvýšily o 22 % a byly soustavně vyšší než průměrná prodejní cena čínského vývozu (během období šetření o 19 %).
5. Situace výrobního odvětví Unie
5.1 Obecně
(81)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila všechny relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(82)
Makroekonomické ukazatele (výroba, kapacita, vytížení kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst a rozsah dumpingových rozpětí) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Posouzení vycházelo z informací poskytnutých evropskými a vnitrostátními sdruženími, které byly porovnány s údaji poskytnutými výrobci a dostupnými oficiálními statistikami.
(83)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (průměrné jednotkové ceny, zaměstnanost, mzdy, produktivita, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál) byla provedena u těch výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku. Posouzení vycházelo z jejich informací, které byly řádně ověřeny.
5.2 Makroekonomické ukazatele
5.2.1 Výroba, výrobní kapacita a vytížení kapacity
(84)
Výroba výrobního odvětví Unie za posuzované období podstatně klesla, a to o 32 %. Tento pokles (za posuzované období) celkově odrážel podstatné snížení spotřeby (o 29 % za posuzované období, viz 72. bod odůvodnění výše). Trend výroby byl však odlišný. V letech 2007-2009 se výroba snížila o 32 %, přičemž největší pokles o 23 % nastal v letech 2008-2009. Mezi rokem 2009 a obdobím šetření se pak výroba stabilizovala.
Tabulka 4
Celková výroba v Unii
2007
2008
2009
Období šetření
Objem (v tis. m2)
Výroba
1 614 668
1 434 844
1 100 052
1 094 660
Index (2007 = 100)
100
89
68
68
(85)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se snížila o 5 % v letech 2007-2008 a o 2 % mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Výsledné vytížení kapacity vykazovalo mezi rokem 2007 a obdobím šetření celkový pokles o 27 %.
Tabulka 5
Výrobní kapacita a vytížení kapacity
2007
2008
2009
Období šetření
Objem (v tis. m2)
Výrobní kapacita
1 849 252
1 760 720
1 720 180
1 718 023
Index (2007 = 100)
100
95
93
93
Vytížení kapacity
87 %
81 %
64 %
64 %
Index (2007 = 100)
100
93
73
73
5.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(86)
Souběžně s vývojem objemu výroby klesl prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, srovnatelně s poklesem spotřeby, tj. o 30 % během posuzovaného období. Prodej výrobního odvětví Unie sledoval obdobný trend každoročního poklesu jako spotřeba.
Tabulka 6
Objem prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2007
2008
2009
Období šetření
Objem (v tis. m2)
Prodej v Unii
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Index (2007 = 100)
100
86
78
70
(87)
Podíl na trhu, který zaujímá výrobní odvětví Unie, klesl za posuzované období o jeden procentní bod.
Tabulka 7
Podíl na trhu EU
2007
2008
2009
Období šetření
Podíl na trhu Unie
89 %
89 %
90 %
88 %
Index (2007 = 100)
100
100
101
99
5.2.3 Zaměstnanost a produktivita
(88)
Zaměstnanost klesla v letech 2007-2008 o 11 %. Během posuzovaného období se snížila o 16 %.
Tabulka 8
Zaměstnanost
2007
2008
2009
Období šetření
Průměrné období
Celková zaměstnanost
92 588
82 214
79 518
77 458
Index (2007 = 100)
100
89
86
84
(89)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok byla v letech 2007-2008 stabilní. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření však došlo k poklesu produktivity o 19 % souvisejícímu se snížením výroby.
Tabulka 9
Produktivita
2007
2008
2009
Období šetření
Produktivita (v m2 za rok/zaměstnance)
17 439
17 453
13 834
14 132
Index (2007 = 100)
100
100
79
81
5.2.4 Rozsah dumpingového rozpětí
(90)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
5.3 Mikroekonomické ukazatele
(91)
Analýza mikroekonomických prvků (zásoby, prodejní ceny, peněžní tok, ziskovost, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál, investice a mzdy) byla provedena pro jednotlivé společnosti, tj. na úrovni těch výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
5.3.1 Obecné poznámky
(92)
U některých mikroekonomických ukazatelů (prodejní cena, výrobní náklady, ziskovost a návratnost investic, tj. ukazatele vyjádřené jinak než v absolutních hodnotách, tj. pouze hodnoty vyjádřené v procentech) byly výsledky společností zařazených do vzorku v konkrétním segmentu váženy podle podílu daného segmentu na celkové výrobě v Unii (za pomoci konkrétní váhy každého segmentu v rámci celého odvětví keramických obkládaček - 52 % pro malé podniky a 24 % pro střední i velké podniky). Tím se zajistilo, aby výsledky velkých podniků v analýze újmy nepřevládaly a byla řádně zohledněna situace malých podniků, které společně představují největší podíl výroby v Unii.
5.3.2 Zásoby
(93)
Ačkoli konečný stav zásob výrobního odvětví Unie za posuzované období v absolutních hodnotách o 14 % klesl, jako procento výroby se podstatně zvýšil (o 37 %).
Tabulka 10
2007
2008
2009
Období šetření
Zásoby (v tis. m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Index (2007 = 100)
100
105
82
86
Zásoby jako procento výroby
43 %
49 %
55 %
59 %
Index (2007 = 100)
100
114
128
137
(94)
Zvýšení zásob vypovídá o újmě. Společnosti v tomto odvětví obvykle udržují zásoby ve výši tří měsíců výroby, ale tlak čínského dumpingového dovozu je přinutil zásoby zvýšit až na šest měsíců výroby. Byl zaznamenán rovnoměrný a stabilní roční nárůst zásob ze 43 % v roce 2007 na 59 % v období šetření.
(95)
Tento nárůst zásob se vysvětluje skutečností, že čínští vyvážející výrobci se zaměřili na prodej velkých sérií homogenního výrobku, zatímco výrobní odvětví Unie nabízelo mnohem širší škálu výrobků z hlediska typů, barev a rozměrů. Aby mohlo výrobní odvětví Unie ve velmi krátké době reagovat na velmi specifické objednávky, muselo zvýšit zásoby.
5.3.3 Prodejní ceny
(96)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie během posuzovaného období vzrostly o 10 %.
Tabulka 11
Jednotkové ceny na trhu EU
2007
2008
2009
Období šetření
Jednotkové ceny prodeje v Unii (v EUR/m2)
8,0
8,4
8,7
8,8
Index (2007 = 100)
100
104
108
110
(97)
Zvýšení cen bylo způsobeno několika činiteli. Zaprvé to byla potřeba kompenzovat zvýšení výrobních nákladů, které se během téhož období zvýšily o 14 % (viz 106. bod odůvodnění). Zvýšení cen bylo dále způsobeno navyšováním zásob (viz 95. bod odůvodnění výše) a změnou sortimentní skladby nabízené výrobním odvětvím Unie. Dovoz z Číny se soustředil na velké série homogenního výrobku. Výrobní odvětví Unie se tedy muselo zaměřit na malé série dotčeného výrobku, kde byla poptávka roztříštěnější s menšími množstvími a širším sortimentem z hlediska typů, barev a rozměrů.
(98)
Navzdory zvýšení jednotkových cen však výrobní odvětví Unie nedosahovalo cílového zisku. Segment malých podniků byl ve skutečnosti ztrátový.
(99)
Vývoj cen dovozu z Číny je popsán v 75. bodě odůvodnění. Jak lze vidět, trend těchto cen se lišil od trendu výrobního odvětví Unie a tyto ceny byly soustavně nižší. Během období šetření byly ceny z Číny oproti cenám výrobního odvětví Unie poloviční.
5.3.4 Ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál, investice a mzdy
(100)
Jak je uvedeno výše, nárůst výrobních nákladů byl vyšší než nárůst prodejních cen. Náklady výrobního odvětví Unie za posuzované období vzrostly o 14 %, své ceny však výrobní odvětví Unie dokázalo zvýšit pouze o 9 %. Ziskovost pak klesla z 3,9 % v roce 2007 na 0,4 % v období šetření. Výrobní odvětví dosáhlo nejnižšího zisku v roce 2009, kdy nebylo schopno pokrýt své náklady a utrpělo ztrátu ve výši 1,2 %. Ze tří segmentů byl nejvíce dotčen segment malých podniků, který pociťoval ztrátu již od roku 2008. Velké a střední podniky dokázaly navzdory podstatnému snížení ziskovosti prodávat s mírným, ačkoli ne udržitelným ziskem.
(101)
Zisky dosahované velkými a středními podniky nelze zveřejnit z důvodu důvěrnosti údajů. V segmentu velkých podniků byly zisky vypočteny na základě údajů jedné společnosti a zveřejnění výsledků středních podniků by umožnilo ostatním společnostem vypočítat zisky ostatních segmentů, neboť celkové vážené zisky jsou známy.
Tabulka 12
Ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, investice a mzdy
2007
2008
2009
Období šetření
Čistý zisk z prodeje odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb)
3,9 %
0,6 %
- 1,2 %
0,4 %
Peněžní tok (v tis. EUR)
86 663
55 131
41 599
40 256
Index (2007 = 100)
100
64
48
46
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
8,3 %
4,0 %
- 0,5 %
1,1 %
Čisté investice (v tis. EUR)
15 733
15 673
11 005
11 283
Index (2007 = 100)
100
100
70
72
Průměrné mzdové náklady na jednoho zaměstnance
38 910
39 714
37 366
37 242
Index (2007 = 100)
100
102
96
96
(102)
Trend peněžního toku, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat svou činnost, zůstal během posuzovaného období kladný. Mezi rokem 2007 a obdobím šetření však došlo k poklesu o přibližně 54 %.
(103)
Návratnost investic v zásadě po celé posuzované období kopírovala trend ziskovosti.
(104)
Mezi rokem 2007 a obdobím šetření se roční tok investic do dotčeného výrobku ze strany výrobního odvětví Unie snížil o 28 %.
(105)
Mezi rokem 2007 a obdobím šetření průměrná mzda na zaměstnance klesla o 4 %.
5.3.5 Výrobní náklady
Tabulka 13
Výrobní náklady
2007
2008
2009
Období šetření
Výrobní náklady (v EUR/m2)
7,7
8,3
8,8
8,8
Index
100
108
114
114
(106)
Jak je uvedeno výše, výrobní náklady se za posuzované období zvýšily o 14 %. Tento nárůst byl způsoben navýšením zásob (viz 95. bod odůvodnění výše) a změnou sortimentní skladby nabízené výrobním odvětvím Unie (větší výběr výrobků z hlediska typů, barev a rozměrů), zatímco čínský dovoz se soustředil na velké série homogenního výrobku. Výrobní odvětví Unie muselo navýšit své zásoby, aby bylo schopno v krátkém čase reagovat na velmi specifické objednávky, a muselo také nabídnout větší škálu výrobků.
6. Závěr o újmě
(107)
Šetření ukázalo, že ukazatele újmy, jako je objem výroby, využití kapacity, prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a zaměstnanost, se během posuzovaného období zhoršily. Ačkoli nelze přehlížet skutečnost, že negativní vývoj spotřeby měl negativní dopad na výrobní odvětví Unie, je třeba poznamenat, že čínský dovoz dokázal tlakem na ceny svůj podíl na trhu zvýšit.
(108)
Během posuzovaného období byly značně negativně ovlivněny také ukazatele újmy související s finančními výsledky výrobců v Unii - například ziskovost, návratnost investic a peněžní tok. Činitelem, který vypovídá o újmě, je podstatné navýšení zásob (o 37 %) za posuzované období. Toto navýšení zásob se vysvětluje skutečností, že čínští vyvážející výrobci se zaměřili na prodej velkých sérií homogenního výrobku, zatímco výrobní odvětví Unie nabízelo mnohem širší škálu výrobků z hlediska typů, barev a rozměrů. Výrobní odvětví Unie muselo své zásoby navýšit, aby bylo schopno v krátkém čase reagovat na velmi specifické objednávky, a muselo také nabídnout větší škálu výrobků.
(109)
Ačkoli se prodejní ceny výrobního odvětví Unie za posuzované období zvýšily, je to způsobeno převážně zvýšením výrobních nákladů. Celkově se ziskovost za posuzované období zhoršila. Segment malých podniků, který představoval polovinu výrobního odvětví Unie, byl ve skutečnosti ztrátový již od roku 2008. Navzdory zvýšení prodejních cen tedy výrobní odvětví nedokázalo dosáhnout dostatečného zisku. Výrobní odvětví nebylo schopno zvýšit své prodejní ceny na úroveň, která by poskytla míry ziskovosti nezbytné pro dlouhodobou životaschopnost.
(110)
Analýza cenových trendů na základě údajů Eurostatu ukázala, že cenový rozdíl mezi dumpingovým dovozem z Číny a cenami výrobního odvětví Unie se zvýšil z přibližně 40 % v letech 2007 a 2008 na přibližně 50 % v roce 2009 a v období šetření.
(111)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(112)
Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení se zkoumalo, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobena dumpingovým dovozem z dotčené země. Dále byly prozkoumány i jiné známé činitele, které mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby bylo zajištěno, že jakákoli újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu.
2. Dopad dovozu z Číny
(113)
Vzrůstající podíl čínských vyvážejících výrobců na trhu za posuzované období se časově shodoval s poklesem zisků výrobního odvětví Unie a podstatným navýšením jeho zásob.
(114)
Ve stejnou dobu došlo také ke snížení spotřeby v Unii. Zatímco však objem čínského dovozu v letech 2007-2009 klesl o devět procentních bodů souběžně se snižující se spotřebou (ačkoli ne stejným tempem - spotřeba klesla ve stejném období o 23 procentních bodů), čínský podíl na trhu od roku 2007 stabilně rostl. Navíc mezi rokem 2009 a obdobím šetření se navzdory dalšímu snížení spotřeby o šest procentních bodů čínský dovoz o šest procentních bodů zvýšil.
(115)
Cenový rozdíl (na základě průměrných údajů Eurostatu) mezi čínským dovozem a cenami výrobního odvětví Unie byl během celého posuzovaného období velmi znatelný. Skutečnost, že již v roce 2007 dosáhl tento rozdíl více než 40 %, naznačuje, že cenová strategie čínských vyvážejících výrobců začala ještě před hospodářskou krizí. Tento rozdíl se pak po hospodářské krizi zvýšil a v období šetření dosáhl 50 %.
(116)
Vzrůstající podíl čínského dovozu na trhu společně s klesajícími cenami a zvyšujícím se cenovým rozdílem mezi cenami v Unii a čínskými cenami se časově shodoval se zhoršováním situace výrobního odvětví Unie.
3. Účinky jiných činitelů
3.1 Dopad dovozu ze třetích zemí s výjimkou Číny
(117)
Objem dovozu ze třetích zemí s výjimkou Číny se za posuzované období snížil o 40 %. Podíl tohoto dovozu na trhu se za stejné období také mírně snížil (přibližně o 1 %). Zatímco ceny tohoto dovozu byly v roce 2007 srovnatelné s čínskými cenami, cenový rozdíl se v roce 2009 zvýšil na 18 % a v období šetření na 16 %.
(118)
Turecko je druhým největším vývozcem do Unie a jeho podíl na trhu dosahoval v období šetření 3 %. Tento podíl na trhu zůstal během posuzovaného období stabilní (mírně klesl o 0,4 %). Objem dovozu z Turecka se za posuzované období snížil o 37 %. Ačkoli byly ceny tureckého dovozu pod úrovní cen výrobního odvětví Unie (o přibližně 40 % za posuzované období), cenový rozdíl mezi tureckým a čínským dovozem se v roce 2009 a v období šetření zvýšil na 16 % v návaznosti na zvýšení tureckých cen o 22 %. Na základě těchto skutečností nelze vyloučit, že dovoz ze třetích zemí s výjimkou Číny mohl ve velmi omezené míře přispět k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Nenarušil však zjištěnou příčinnou souvislost s dumpingovým dovozem z Číny.
4. Dopad značné roztříštěnosti výrobního odvětví Unie
(119)
Odvětví obkládaček v Unii je značně roztříštěné. Celkový počet společností se však během posuzovaného období snížil v důsledku fúzí, ke kterým dochází v posledních dvou desetiletích. Především však šetření ukázalo, že v těch členských státech, které mají největší podíl výroby a kde je zároveň roztříštěnost zřetelnější, společnosti podnikají v klastrech. Tato struktura zaručuje efektivní rozdělování zdrojů. Roztříštěnost umožňuje velkým podnikům zadávat malým podnikům výrobu určitých typů výrobku (z hlediska barev, rozměrů atd.). S pomocí malých podniků je výrobní odvětví schopno dodávat mnoho typů výrobku v krátkém čase. To bylo zvláště důležité s ohledem na čínskou konkurenci prodávající velké série homogenního výrobku, kde není prostor pro flexibilitu návrhu, barev atd. Za těchto okolností nelze příčinnou souvislost mezi roztříštěností a zhoršením situace výrobního odvětví Unie v posuzovaném období stanovit.
4.1 Dopad hospodářské krize
(120)
Šetření ukázalo, že hospodářská krize měla na situaci výrobního odvětví Unie nepochybně vliv.
(121)
Tento vliv byl spojen zejména s útlumem ve stavebnictví, což se odrazilo v klesající spotřebě keramických obkládaček. V obecné rovině činil v roce 2009 celkový pokles stavební činnosti v EU 7,5 % (3). Konkrétní dopad celkového hospodářského klimatu na stavebnictví se lišil v závislosti na konkrétním segmentu v rámci tohoto odvětví (4). V roce 2009 se pokles stavební činnosti týkal zejména segmentu výstavby nových domů a segmentu soukromé nebytové výstavby. Naopak stavební inženýrství bylo ovlivněno méně a segment veřejné nebytové výstavby dokonce v roce 2009 vzrostl o 1,1 %. Podle Evropské federace stavebního průmyslu (European Construction Industry Federation) tyto trendy odrážejí vládní opatření k udržení nebo dokonce zvýšení výdajů na veřejnou výstavbu a infrastrukturu jako součást vnitrostátních stimulačních balíčků. Obdobně daňové pobídky pro energeticky účinná řešení zmírnily dopad hospodářského útlumu v oblasti obnovy a údržby.
(122)
Výše uvedený vývoj měl kladný vliv na segment obnovy a údržby (kladný přínos pro výrobu, prodej a ziskovost navazujících odvětví, neboť zisková rozpětí jsou v maloobchodním segmentu vyšší). V každém případě byly tyto segmenty hospodářským útlumem ovlivněny méně.
(123)
Následující analýza ukazuje, že ačkoli hospodářský útlum mohl situaci výrobního odvětví Unie ovlivnit, podstatná újma, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, byla skutečně způsobena dumpingovým dovozem z Číny.
(124)
Zaprvé šetření ukázalo, že stavebnictví se začalo zotavovat z dopadů hospodářského útlumu v období šetření, zatímco ukazatele výrobního odvětví Unie i nadále vykazovaly sestupný trend.
(125)
Zadruhé je důležitým prvkem vývoj zásob, který v tomto případě slouží jako ukazatel vypovídající o újmě (viz 93. bod odůvodnění výše). Byl zaznamenán poměrně stabilní roční nárůst zásob. Tento typ rovnoměrného a stabilního nárůstu naznačuje, že výrobní odvětví Unie ve skutečnosti bylo pod neustálým tlakem čínských vyvážejících výrobců. Pokud by se měl nárůst zásob přičítat hospodářského útlumu, byl by v letech krize pravděpodobně zaznamenán spíše podstatný nárůst než stabilní trend za celé posuzované období.
(126)
Konečně z analýzy údajů o ziskovosti, zejména malých podniků, které v období šetření představovaly téměř 50 % výroby v Unii, vyplývá, že tyto podniky dosáhly pouze velmi nízkého zisku ve výši 0,3 % již v roce 2007 a od té doby byly ztrátové. Naznačilo to, že jejich situace se začala zhoršovat ještě před krizí.
(127)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se má za to, že zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie bylo způsobeno zejména dumpingovým dovozem z Číny. Ačkoli hospodářská krize a z ní vyplývající pokles poptávky mohly přispět k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, její dopad nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost zjištěnou mezi dumpingovým dovozem z Číny a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
4.2 Tvrzení týkající se újmy, kterou si mohlo způsobit samo výrobní odvětví Unie
(128)
Jeden dovozce tvrdil, že hlavní příčinou újmy je levný prodej ze strany polských výrobců keramických obkládaček. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že analýza újmy by měla být provedena na úrovni výrobního odvětví Unie jako celku, a nikoli pouze ve vztahu k jeho části. Komise nicméně situaci polského trhu na základě dostupných informací analyzovala (připomíná se, že polská společnost zařazená do vzorku se rozhodla svou spolupráci ukončit a žádná jiná polská společnost se spoluprací nesouhlasila).
(129)
Zaprvé bylo zjištěno, že pokud jde o objemy, polský prodej na zbytek trhu Unie představoval v období šetření podíl na trhu ve výši méně než 3 %.
(130)
Zadruhé, i kdyby polské společnosti při šetření spolupracovaly a jejich ceny byly v analýze podbízení zohledněny, mělo by to velmi omezenou váhu pro výpočet celkového podbízení. Pro nedostatek spolupráce na straně polské společnosti nebyly podrobné informace podle PCN k dispozici. I kdyby se však zvolil přístup „maximálního dopadu“ a do výpočtu se zahrnul veškerý polský prodej, nebyl by dopad vzhledem k relativně nízkým objemům prodeje významný a nezměnil by celkový obraz (5).
(131)
Na základě těchto informací byl dopad polského prodeje na újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, omezený, pokud vůbec nějaký.
(132)
Podle dalšího tvrzení újmu způsobili sami někteří výrobci Unie tím, že do svých katalogů zařadili dovoz čínských obkládaček, které následně prodávali pod svou vlastní značkou. Toto tvrzení však nebylo doloženo a důkazy shromážděné během šetření navíc ukázaly, že tento dovoz nebyl významný. Nelze tedy dospět k závěru, že tento dovoz výrobci v EU přispěl k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(133)
Přezkoumána byla také vývozní výkonnost jako jeden ze známých činitelů, které mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu. Z analýzy údajů Eurostatu vyplynulo, že vývoz z Unie skutečně o 44 % klesl. Ceny tohoto vývozu se však zvýšily o 32 %. U spolupracujících výrobců zařazených do vzorku byl pokles méně výrazný (- 24 %). Šetření také ukázalo, že podíl vývozu vyjádřený jako procento celkového prodeje výrobního odvětví Unie se zvýšil ze 17 % v roce 2007 na 19 % v roce 2009. I když objemy vývozu spolupracujících výrobců v Unii klesly, tento pokles byl méně výrazný než pokles prodeje na trhu Unie (- 24 % u vývozu v porovnání s - 30 % u prodeje v Unii). Proto se má za to, že pokles objemu vývozu nelze vysvětlovat úrovní újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(134)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie nepřispěla k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
6. Závěr o příčinných souvislostech
(135)
Dospělo se tedy k závěru, že existuje příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z Číny. Hospodářská krize a dovoz ze třetích zemí s výjimkou Číny sice měl na situaci výrobního odvětví Unie dopad, ale tento dopad nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost zjištěnou mezi dumpingovým dovozem z Číny a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(136)
Na základě výše uvedené analýzy účinků všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie byl tedy vyvozen předběžný závěr, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z Číny a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie během období šetření.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(137)
Evropské sdružení (Cerame-Unie) a hlavní vnitrostátní sdružení výrobců poskytly vysokou míru součinnosti a podpory. Žádný z výrobců v Unii navíc nevznesl žádnou námitku proti zahájení šetření nebo uložení opatření. Naznačuje to, že uložení opatření je zcela zřejmě v zájmu výrobců v Unii.
(138)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie trpí podstatnou újmou z důvodu účinků dumpingového dovozu způsobujícího cenové podbízení, jak je podrobně uvedeno v 76. a následujících bodech odůvodnění.
(139)
Lze očekávat, že výrobní odvětví Unie by mělo prospěch z opatření, která by pravděpodobně zabránila dalšímu nárůstu levného dumpingového dovozu.
(140)
Pokud by opatření nebyla uložena, lze očekávat, že levný dumpingový dovoz keramických obkládaček bude pokračovat, nebo se dokonce zvyšovat. Účinek dumpingového dovozu z Číny způsobující pokles prodejních cen by i nadále srážel prodejní ceny a zisky výrobců v Unii.
(141)
Jelikož finanční situace a ziskovost výrobního odvětví Unie není dostatečně silná, aby odolala dalšímu cenovému tlaku dumpingového dovozu, který je nutí nabízet výrazně nižší ceny, velmi pravděpodobně by to vedlo k postupnému zániku velkého počtu výrobců v Unii.
2. Zájem dovozců
(142)
Spolupráce dovozců a uživatelů, kteří nejsou ve spojení, představovala přibližně 6 % celkového objemu dovozu z Číny. Při výběru vzorku (viz 15. bod odůvodnění) bylo vybráno sedm dovozců, kteří nejsou ve spojení (z nichž jeden byl uživatelem). Představovali přibližně 5 % celkového dovozu z Číny. Spolupracující dovozci obchodovali převážně s obkládačkami, s výjimkou jednoho dovozce, pro kterého obchodování s obkládačkami představuje malou část jeho celkové obchodní činnosti. U těchto spolupracujících dovozců byl podíl dovozu z Číny na jejich celkovém nákupu velmi významný (více než 3/4). Ačkoli se zdá, že existuje ziskové rozpětí, které dokáže absorbovat zvýšení cen čínského dovozu, neboť obchodní přirážka dovozců u tohoto dovozu je přibližně 50 %, obvykle vykazují zisky ve výši přibližně 5 %.
(143)
Pokud by tedy opatření byla uložena, měla by z prostého pohledu nákladů s největší pravděpodobností vliv na obchodní činnost dovozců.
(144)
Šetření však ukázalo, že dovozci a uživatelé mohou přejít na výrobky nakupované ze třetích zemí nebo v rámci Unie. Tato změna může nastat celkem snadno, neboť výrobek, který je předmětem šetření, se vyrábí v několika zemích v Unii i mimo ni (Turecko, Spojené arabské emiráty, Egypt, jihovýchodní Asie, Brazílie a jiné).
(145)
Jeden dovozce prohlásil, že se v důsledku zahájení šetření pokusil změnit dodavatele, ale jeho snahy nebyly úspěšné. Na druhé straně jiný dovozce prohlásil, že tento proces již v době šetření probíhal a byl úspěšný. Třetí dovozce tvrdil, že by se tak rozšířilo jeho portfolio nečínských výrobců a že provedení by bylo snadné.
(146)
Vyvozuje se tedy předběžný závěr, že uložení opatření by nebránilo dovozcům v Unii nakupovat obdobné výrobky z jiných zdrojů. Kromě toho cílem antidumpingových cel není zablokovat konkrétní obchodní kanály, ale obnovit rovné podmínky a reagovat na nekalé obchodní praktiky.
(147)
Konečně relativně nízká úroveň spolupráce dovozců, kteří nejsou ve spojení, by mohla naznačovat, že uložení opatření by nemělo na jejich činnost významný dopad.
3. Zájem uživatelů
(148)
Komise kontaktovala dvě hlavní sdružení uživatelů v Unii.
(149)
Stavebnictví (zastoupené Evropskou federací stavebnictví) se rozhodlo při šetření aktivně nespolupracovat. Sdružení odpovědělo na počáteční dotazník Komise, ale poté přestalo spolupracovat pro nedostatek zájmu jeho členů.
(150)
Tato nízká úroveň spolupráce ze strany uživatelů by naznačovala, že toto odvětví není příliš závislé na čínském dovozu, nebo že by v případě uložení opatření neutrpělo významnou újmu. Toto zřejmě platí zejména ve stavebnictví, kde podle prohlášení výrobců během inspekcí na místě, nemají keramické obkládačky významný vliv na konečné náklady. Vzhledem k nákladům jiných materiálů při nové výstavbě nebo obnově je to zřejmě logické. Navíc, jak je uvedeno výše, mohlo by být relativně snadné změnit zdroj dodávek.
(151)
Evropské sdružení maloobchodních prodejců potřeb pro domácí kutily (European DIY Retail Association, EDRA) kontaktovalo Komisi jménem svých členů. Toto sdružení předložilo své připomínky na začátku šetření a tvrdilo, že cla by vedla ke zvýšení spotřebitelských cen a přechod na jiné zdroje dodávek by znamenal vysoké náklady jak pro distributory, tak pro zákazníky. Tato tvrzení však nebyla doložena.
4. Zájem konečných spotřebitelů
(152)
Komise kontaktovala jedno sdružení spotřebitelů, které odpovědělo, že o spolupráci nemá zájem. Žádné jiné sdružení spotřebitelů se nepřihlásilo.
(153)
Dopad antidumpingových cel na spotřebitele bude pravděpodobný omezený, neboť obchodní přirážka uplatňovaná prodejci je obvykle velmi vysoká. Dokonce i zvýšení cen by mělo na spotřebitele omezený dopad vzhledem k tomu, že zvýšení nákladů by se pohybovalo v rozmezí od 1,5 do 3 EUR za m2 (na základě průměrné ceny čínského dovozu ve výši 4,5 EUR v období šetření). Jednotliví spotřebitelé kupují omezená množství obkládaček, a ne příliš často. Navíc krátkodobé zvýšení ceny by mohlo mít dlouhodobě příznivé účinky na spotřebitele při zajišťování hospodářské soutěže na trhu. Dlouhodobá neexistence hospodářské soutěže by mohla vést k ještě většímu nárůstu cen a levný dovoz by mohl zcela zmizet.
5. Zájem dodavatelů
(154)
Během šetření se nepřihlásili ani dodavatelé, ani sdružení dodavatelů.
(155)
Šetřením bylo zjištěno, že dodavatelé, které by mohlo probíhající řízení nejvíce zajímat, jsou výrobci zařízení pro výrobu obkládaček. Šetření ukázalo, že někteří čínští výrobci nakupují svá zařízení od dodavatelů se sídlem v Unii. Z oficiálních údajů nicméně vyplynulo, že prodej z Unie do Číny má v posledním desetiletí stabilní, mírně klesající trend a že Čína představuje velkou, nikoli však převažující část jejich prodeje (přibližně 10 %). Hlavní zákazníci dodavatelů jsou ve skutečnosti výrobci v Unii, a proto mají dodavatelé velký zájem na výkonnosti výrobního odvětví Unie, na kterém závisejí.
(156)
Navíc absence spolupráce ze strany tohoto odvětví naznačila, že dodavatelé se nedomnívají, že uložení antidumpingových opatření na dovoz dotčeného výrobku by mohla jejich situaci významně poškodit.
6. Závěr týkající se zájmu Unie
(157)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují žádné přesvědčivé důvody pro neuložení prozatímních opatření na dovoz keramických obkládaček pocházejících z Číny.
G. PROZATIMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(158)
Vzhledem k výše dosaženým závěrům ohledně dumpingu, výsledné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být na dovoz dotčeného výrobku z Číny uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
2. Prozatímní opatření
(159)
Na základě výše uvedených skutečností se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení má za to, že by na dovoz pocházející z Číny měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(160)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(161)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (6) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem pozměněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(162)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(163)
Aby se co nejvíce omezilo riziko obcházení opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách a v zájmu zajištění řádného používání antidumpingových cel, je v tomto případě nutné přijmout zvláštní opatření. Tato zvláštní opatření zahrnují: předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní vývozce.
(164)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, [v závislosti na případu může být zavedena procentní hranice] lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prověřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.
(165)
Následující navrhované celní sazby vycházejí z dumpingových rozpětí stanovených šetřením, neboť byly nižší než rozpětí újmy. Prozatímní antidumpingová cla jsou stanovena takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Prozatímní clo
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
35,5 %
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
36,6 %
36,6 %
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd
Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,2 %
26,2 %
Všichni ostatní spolupracující výrobci
32,3 %
32,3 %
Všichni ostatní
73,0 %
73,0 %
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(166)
Výše uvedená prozatímní zjištění se sdělují všem zúčastněným stranám, které jsou vyzývány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu předtím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu glazovaných a neglazovaných keramických dlaždic a obkládaček, obkládaček pro krby nebo stěny; glazovaných a neglazovaných keramických mozaikových kostek a podobných výrobků, též na podložce, v současnosti kódů KN 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 a 6908 90 99, a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyráběný níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd.
35,5 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.
36,6 %
B010
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd
Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,2 %
B011
Společnosti uvedené v příloze I
32,3 %
B012
Všechny ostatní společnosti
73,0 %
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li tato faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k použití tohoto nařízení do jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. března 2011.
32011R0258
L 070/5
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
16.03.2011.
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 258/2011
od 16. ožujka 2011.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz keramičkih pločica podrijetlom iz Narodne Republike Kine
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije („Unija”),
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 7.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Pokretanje postupka
(1)
Europska je komisija („Komisija”) 19. lipnja 2010. najavila putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (2) („obavijest o pokretanju postupka”) pokretanje antidampinškog postupka u vezi uvoza u Uniju keramičkih pločica podrijetlom iz Narodne Republike Kine („Kina” ili „dotična zemlja”).
(2)
Antidampinški postupak pokrenut je nakon pritužbe Europskog saveza proizvođača keramičkih pločica (CET) („podnositelji pritužbe”) u ime 69 proizvođača koji predstavljaju više od 30 % ukupne proizvodnje Unije keramičkih pločica. Pritužba je sadržavala dokaze prima facie o dampingu navedenog proizvoda i materijalnoj šteti koja iz njega proizlazi, što se smatralo dostatnim kako bi se opravdalo pokretanje postupka.
2. Stranke na koje se odnosi postupak
(3)
Komisija je o pokretanju postupka službeno obavijestila podnositelje pritužbe, ostale poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače izvoznike u Kini, predstavnike Kine, poznate uvoznike i korisnike. Komisija je također obavijestila proizvođače u Sjedinjenim Državama („SAD”), Nigeriji, Brazilu, Turskoj, Indoneziji i Tajlandu jer su navedene zemlje predviđene kao moguća analogna zemlja. Zainteresirane stranke dobile su priliku iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka. Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
(4)
S obzirom na naočigled velik broj proizvođača izvoznika u NRK-u, nepovezanih uvoznika i proizvođača iz Unije, u obavijesti o pokretanju postupka predviđen je odabir uzoraka radi utvrđivanja dampinga i štete u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Kako bi se Komisiji omogućilo odlučivanje o tome treba li provesti odabir uzoraka ili ne te, ako da, sam odabir uzoraka, svi poznati proizvođači izvoznici u NRK-u, uvoznici i proizvođači iz Unije zamoljeni su da se jave Komisiji i dostave, kako je navedeno u obavijesti o pokretanju postupka, osnovne podatke o svojim aktivnostima povezanim s dotičnim proizvodom tijekom razdoblja od 1. travnja 2009. do 1. ožujka 2010. Također se savjetovalo s kineskim tijelima.
2.1. Kineski proizvođači izvoznici u uzorku
(5)
Pristiglo je stotinu i pet valjanih odgovora na odabir uzoraka od proizvođača izvoznika u Kini koji pokrivaju 47 % uvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka, kako je definirano u uvodnoj izjavi 24. Stoga se razina suradnje smatra niskom.
(6)
U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe Komisija odabrala je uzorak proizvođača izvoznika na temelju najvećeg reprezentativnog obujma izvoza dotičnog proizvoda u Uniju koji je bilo moguće objektivno ispitati u raspoloživom roku. Odabrani uzorak sastojao se od tri skupine od 10 pojedinačnih proizvođača koji su činili 14,4 % ukupnog obujma izvoza iz Kine u Uniju i 31,3 % ukupnog volumena izvoznika koji surađuju tijekom RIP-a. U skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe o odabiru uzorka savjetovalo se s dotičnim strankama i kineskim tijelima. Zaprimljeni su brojni komentari u vezi predloženog uzorka. Komentari koji su se smatrali primjerenima uzeti su u obzir prilikom odabira konačnog uzorka.
2.2. Odabir uzoraka proizvođača iz Unije
(7)
Europski savez proizvođača keramičkih pločica (CET) potvrdio je u pismu poslanom Komisiji da su sve stranke koje su izjavile prigovor suglasne da se razmotri njihovo uključivanje u uzorak. Uključujući ostala trgovačka društva koja su se javila, Komisija je tako dobila podatke od 73 proizvođača iz Unije.
(8)
Prilikom odabira uzoraka u obzir je uzeta velika rascjepkanost sektora keramičkih pločica. Kako bi se osiguralo da rezultati velikih trgovačkih društava ne dominiraju u analizi štete, nego da je stanje malih trgovačkih društava, koja zajedno čine najveći udio proizvodnje Unije, ispravno navedeno, smatralo se da svi segmenti, odnosno mala, srednja i velika trgovačka društva, trebaju biti zastupljeni u uzorku.
(9)
Tri segmenta razlikuju se na temelju obujma godišnje proizvodnje:
-
Segment 1: velika trgovačka društva - proizvodnja iznad 10 milijuna m2,
-
Segment 2: srednja trgovačka društva - proizvodnja između 5 i 10 milijuna m2,
-
Segment 3: mala trgovačka društva - proizvodnja ispod 5 milijuna m2.
(10)
U analizi mikroekonomskih pokazatelja rezultati trgovačkih društava u posebnom segmentu ponderirani su u skladu s udjelom navedenog segmenta u ukupnoj proizvodnji Unije (korištenjem specifičnih pondera za svaki segment u cjelokupnom sektoru keramičkih pločica). Prema podacima koji su prikupljeni tijekom ispitnog postupka, proizvođači u segmentu 1. i 2. svaki čine približno jednu četvrtinu ukupne proizvodnje Unije, dok proizvođači iz segmenta 3. čine približno polovicu ukupne proizvodnje Unije. Više od 350 trgovačkih društava pripada segmentu malih trgovačkih društava. Više od 40 trgovačkih društava pripada segmentu srednjih trgovačkih društava, dok više od 20 njih pripada segmentu velikih trgovačkih društava.
(11)
Deset trgovačkih društava odabrano je za uzorak. Ista su najveća u svakom od tri segmenta uzimajući u obzir prodaju, proizvodnju i zemljopisni položaj. Jedno trgovačko društvo pripada segmentu velikih trgovačkih društava, četiri segmentu srednjih i pet segmentu malih trgovačkih društava. Odabrana trgovačka društva nalaze se u šest država članica (Italiji, Španjolskoj, Poljskoj, Portugalu, Njemačkoj i Francuskoj) te zajedno čine više od 90 % ukupne proizvodnje Unije. Navedeni je uzorak predstavljao 24 % ukupne proizvodnje proizvođača koji surađuju te 7 % ukupne proizvodnje Unije.
(12)
Tijekom ispitnog postupka jedno je trgovačko društvo u uzorku iz Poljske odlučilo prekinuti suradnju u ispitnom postupku. Komisija nije mogla pridobiti na suradnju ni jednog drugog proizvođača sa sjedištem u Poljskoj.
(13)
Ne dovodeći u pitanje povlačenje poljskog proizvođača, reprezentativnost je uzorka ostala velika prema svim kriterijima navedenima u uvodnim izjavama 8. i 10. Stoga je odlučeno da se postupak može nastaviti s uzorkom od devet proizvođača iz pet država članica.
(14)
Podnositelji pritužbe zatražili su da njihovi nazivi ostanu skriveni. Komisija je prihvatila taj zahtjev.
2.3. Odabir uzoraka za uvoznike
(15)
Komisija je primila 24 odgovora od uvoznika. Tri velika uvoznika isključena su iz odabira uzoraka: dva povezana s kineskim izvoznicima i jedan povezan s proizvođačem iz Unije (uvoz je zanemariv u usporedbi s ukupnom prodajom navedenog proizvođača).
(16)
Nepovezani uvoznici koji surađuju činili su približno 6 % ukupnog uvoza iz Kine.
(17)
Sedam trgovačkih društava, koja čine 95 % uvoza nepovezanih trgovačkih društava koja surađuju, odabrano je za uzorak. Jedno je od navedenih trgovačkih društava također i korisnik dotičnog proizvoda. Uzorak je bio reprezentativan i u smislu zemljopisne rasprostranjenosti. Uzorak stoga uključuje države članice koje čine više od 49 % uvoza u Unije, što je potvrdilo njihovu reprezentativnost.
2.4. Odgovori na upitnik i provjere
(18)
Kako bi se omogućilo proizvođačima izvoznicima u uzorku u Kini podnošenje zahtjeva za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva („MET”) ili individualni tretman („IT”), ako to žele, Komisija je poslala obrasce zahtjeva proizvođačima izvoznicima u uzorku. Jedna skupina proizvođača izvoznika zatražila je primjenu MET-a prema članku 2. stavku 7. Osnovne uredbe, ili IT ako bi ispitni postupak ustanovio da ne zadovoljavaju uvjete za MET. Ostale skupine proizvođača izvoznika zatražile su samo IT.
(19)
Zaprimljeni su zahtjevi za individualno ispitivanje osam trgovačkih društava koja nisu u uzorku ili grupacija povezanih trgovačkih društava. Ispitivanje navedenih zahtjeva u privremenoj fazi bilo bi preteško. Odluka o tome hoće li se odobriti individualno ispitivanje bilo kojem od navedenih trgovačkih društava donijet će se u konačnoj fazi.
(20)
Komisija je poslala upitnike proizvođačima izvoznicima u uzorku kao i proizvođačima izvoznicima koji nisu u uzorku koji su izrazili namjeru da zatraže individualno ispitivanje prema članku 17. stavku 3. Osnovne uredbe, proizvođačima iz Unije u uzorku, nepovezanim uvoznicima koji surađuju i svim poznatim korisnicima u Uniji.
(21)
Odgovore na upitnik dostavili su tri grupacije proizvođača izvoznika u uzorku, osam proizvođača izvoznika koji nisu u uzorku ili grupacija proizvođača izvoznika, devet proizvođača iz Unije u uzorku i pet uvoznika koji nisu povezani s proizvođačem izvoznikom. Podneske su također dostavili Europsko udruženje proizvođača (Cerame-Unie), nacionalna udruženja proizvođača, uvoznici, udruženja uvoznika i korisnika.
(22)
Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje je smatrala potrebnima za potrebe analize MET-a/IT-a te za privremeno utvrđivanje dampinga, nanesene štete i interesa Unije i izvršila provjere u poslovnim prostorijama devet proizvođača iz Unije u uzorku i sljedećih trgovačkih društava:
(a)
Proizvođači izvoznici u Kini
-
Becarry Group, koju čine:
-
Foshan Becarry Ceramics Co., Ltd
-
Heyuan Becarry Ceramics Co., Ltd
-
Heyuan Hairi Ceramic Co., Ltd
-
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
-
Xinruncheng Group, koju čine:
-
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
-
Foshan City Nanhai Chongfa Ceramics Co. Ltd
-
Wonderful Group, koju čine:
-
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd
-
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd
-
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd
-
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
-
Giavelli S.r.l., povezani talijanski uvoznik
(b)
Trgovci u Kini
-
Foshan Changwei Enterprise Co., Ltd
(c)
Trgovci u Hong Kongu
-
Cayenne Trading International Ltd
-
Great Prosperity Development Ltd
-
Good East Development Ltd
(d)
Nepovezani uvoznici
-
Enmon GmbH, Njemačka
(e)
Nacionalna udruženja proizvođača
-
Confindustria Ceramica (Italija)
-
Španjolsko udruženje proizvođača keramičkih pločica (ASCER)
-
APICER (Portugal).
(23)
U pogledu potrebe za utvrđivanjem uobičajene vrijednosti za proizvođače izvoznike u Kini kojima nije odobrena primjena MET-a, izvršena je provjera kako bi se utvrdila uobičajena vrijednost na temelju podataka iz SAD-a kao analogne zemlje u poslovnim prostorijama dva proizvođača. Navedeni su proizvođači zatražili skrivanje identiteta.
3. Razdoblje ispitnog postupka
(24)
Ispitni postupak u vezi s dampingom i štetom obuhvatio razdoblje od 1. travnja 2009. do 31. ožujka 2010. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2007. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. Dotični proizvod
(25)
Dotični su proizvod glazirane i neglazirane keramičke pločice za popločavanje i oblaganje, neglazirane keramičke pločice za mozaik i slično, neovisno jesu li na podlozi ili ne („keramičke pločice” ili „dotični proizvod”), trenutačno obuhvaćene oznakama KN 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 i 6908 90 99.
(26)
Keramičke se pločice najčešće koriste u građevinskoj industriji za oblaganje zidova i podova.
2. Istovjetni proizvod
(27)
Jedna je stranka tvrdila da proizvod koji se uvozi iz Kine i proizvod koji se proizvodi industrija Unije nisu usporedivi.
(28)
Podsjeća se da je Komisija temeljila usporedbe cijena na vrstama proizvoda koje se razlikuju na temelju kontrolnih brojeva proizvoda („PCN”) na osnovi osam obilježja.
(29)
Dotična je stranka iznijela svoje argumente tijekom rasprave pred službenikom za raspravu. Prema argumentima, neusporedivost je posljedica različite tehnologije, materijala, poliranja i dizajna koji se koriste za proizvodnju pločica u Uniji i Kini. Tehnološki napredne linije proizvode kvalitetne pločice sa sitotiskom u nekoliko boja. Trgovačko je društvo objasnilo da postoje različite tehnologije tiska za sitotisak, roto-tisak i tintni tisak.
(30)
Bez obzira na zahtjeve za detaljne objašnjenje svih navedenih aspekata usporedivosti proizvoda, stranka nije potkrijepila svoje zahtjeve. Također tvrdnja o poboljšanju usporedivosti nije potkrijepljena nikakvim dokazima. Nadalje, stranka je sama priznala da bi vrste proizvoda koje bi bile obuhvaćene dodavanjem četiri predložena kriterija činile samo 0,5 % tržišta keramičkih pločica. Kako se navodi u izvješću službenika za rasprave, koje sažima položaj dotičnog trgovačkog društva, preostalih je 99,5 % proizvoda koji su obuhvaćeni istim PCN-ovima slično.
(31)
Kako je gore navedeno, stranka nije potkrijepila potrebu za uvođenjem dodatnih kriterija niti njihov mogući učinak na cijene. Stoga se, u pogledu zanemarivog tržišnog udjela dotičnih vrsta proizvoda i izričitog priznanja stranke da je 99,5 % keramičkih pločica usporedivo prema dotičnim PCN-ovima, morao privremeno odbaciti zahtjev za dodavanjem dodatnih kriterija strukturi PCN-a.
(32)
Zaključuje se da je utvrđeno da dotični proizvod, proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem kineskom tržištu, kao i na domaćem tržištu SAD-a koji je privremeno služio kao analogna zemlja, te proizvod koji u Uniji proizvode i prodaju proizvođači iz Unije imaju ista osnovna fizička i tehnička obilježja, kao i istu osnovne namjene. Stoga se ti proizvodi privremeno smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
C. DAMPING
1. Tretman tržišnoga gospodarstva („MET”)
(33)
Na temelju članka 2. stavka 7. točke (b) Osnovne uredbe, u antidampinškim ispitnim postupcima koji se odnose na uvoz podrijetlom iz Kine, uobičajena vrijednost određuje se u skladu sa stavcima 1. do 6. navedenog članka za one proizvođače za koje je utvrđeno da ispunjavaju kriterije određene člankom 2. stavkom 7. točkom (c) Osnovne uredbe. Ti kriteriji ukratko su određeni niže u sažetom obliku i samo radi lakšeg snalaženja:
(1)
poslovne odluke donose se kao odgovor na tržišne signale i bez značajnog uplitanja države, a troškovi odražavaju tržišne vrijednosti;
(2)
poduzeća imaju transparentan sustav osnovnih računovodstvenih podataka koje revidiraju nezavisni revizori u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima i koji se koriste za sve namjene;
(3)
ne postoje značajni poremećaji preneseni iz prijašnjeg sustava netržišnoga gospodarstva;
(4)
zakoni o stečaju i imovini jamče pravnu sigurnost i stabilnost; te
(5)
konverzije deviza obavljaju se po tržišnim stopama.
(34)
Dvije skupine proizvođača izvoznika u Kini podnijele su zahtjev za primjenu MET-a prema članku 2. stavku 7. Osnovne uredbe.
(35)
Utvrđeno je da stranke (dva proizvođača; jedan kineski i jedan hongkonški trgovac) koje navodno čine jednu od navedenih grupacija nisu u stvari povezane. U navedenim okolnostima zahtjevi za primjenu MET-a dva kineska proizvođača (Becarry Group i Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd) tretirana su zasebno.
(36)
Što se tiče druge grupacije trgovačkih društava, odnosno grupacije Wonderful Group, koja se sastoji od dvije grupacije proizvođačâ međusobno povezanih vlasništvom istog holding društva, samo je jedna povezana grupacija zatražila primjenu MET-a, dok je druga zatražila samo individualni tretman (IT). Međutim, budući da kriterije za primjenu MET-a trebaju zatražiti i ispuniti sva trgovačka društva unutar iste grupacije, ovaj je zahtjev za primjenu MET-a bio nepotpun te se, stoga, nije razmatrao. Stoga se grupaciji nije mogla odobriti primjena MET-a.
(37)
Što se tiče grupacije Becarry Group, ispitnim je postupkom u vezi kriterija 1. utvrđeno da je proizvođač u dozvoli za poslovanje imao ograničenje izvozne prodaje koje se primjenjivalo u praksi. Stoga se smatralo da se odluke o prodaji nisu slobodno donosile, nego su bile pod utjecajem značajnog uplitanja države. Nadalje, za nekoliko se trgovačkih društava unutar grupacije nije moglo utvrditi je li početni kapital uplaćen i tko ga je uplatio. U vezi kriterija 2., računovodstvo je pokazalo nekoliko ozbiljnih nedostataka koji nisu bili navedeni u revizorskom izvješću. Na kraju, u vezi kriterija 3. također je utvrđeno da postoji nekoliko poremećaja koji su preneseni iz sustava netržišnoga gospodarstva jer glavna sredstva nisu ispravno evidentirana ili amortizirana u financijskim izvještajima te nije bilo dokaza o tome da je trgovačko društvo platilo pravo korištenja zemljišta.
(38)
Što se tiče društva Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd, s obzirom na kriterij 1. ispitnim je postupkom utvrđeno da trgovačko društvo nije moglo dokazati je li prilikom osnivanja početni kapital uplaćen i tko ga je uplatio. Stoga se nije moglo isključiti da je država osigurala neka sredstva. Što se tiče kriterija 2., računovodstveni podaci pokazali su značajne nedostatke koji nisu bili navedeni u revizorskom izvješću te se stoga smatra da financijski izvještaji nisu revidirani u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima. Konačno, u vezi kriterija 3. također je postojalo nekoliko poremećaja koji su preneseni iz sustava netržišnoga gospodarstva jer nije bilo dokaza o uplati koji bi dokazali da je trgovačko društvo platilo za korištenje prava zemljišta ili dokaz o uplati za određena sredstva.
(39)
Komisija je obavijestila dotične proizvođače izvoznike, kineska tijela i podnositelje pritužbe o rezultatima nalaza o MET-u te ih je pozvala da dostave komentare.
(40)
Nakon objave nalaza o MET-u, komentare su dostavila dvojica proizvođača izvoznika koja surađuju kojima nije odobrena primjena MET-a. Međutim, navedeni komentari nisu bili takvi da bi promijenili nalaze u ovom pogledu jer su pokušali osporiti dio nalaza te nisu dostavili nikakve dodatne dokaze koji bi poduprli komentare.
2. Individualni tretman („IT”)
(41)
Prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe, pristojba na području cijele zemlje, ako postoji, utvrđena je za zemlje koje su obuhvaćene tim člankom, osim u onim slučajevima kada trgovačka društva mogu dokazati da ispunjavaju kriterije određene člankom 9. stavkom 5. Osnovne uredbe. Ti kriteriji ukratko su određeni niže radi lakšeg snalaženja:
-
u slučaju poduzeća ili zajedničkih pothvata, u stranom vlasništvu, u cijelosti ili djelomično, izvoznici mogu slobodno repatrirati kapital i dobit,
-
izvozne cijene i količine, kao i uvjeti i odredbe prodaje utvrđuju se slobodno,
-
privatne osobe su većinski vlasnici. Državni dužnosnici u upravnim odborima ili koji su na ključnim upravljačkim pozicijama su u manjini ili moraju dokazati da je ipak društvo dovoljno nezavisno od uplitanja države,
-
konverzije valuta obavljaju se po tržišnoj stopi, i
-
uplitanje države ne omogućava izbjegavanje mjera ako se pojedinačnim izvoznicima odrede različite stope pristojba.
(42)
Proizvođači izvoznici u uzorku koji su zatražili primjenu MET-a - Becarry Group i Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd - također su podnijeli zahtjev za IT u slučaju da im primjena MET-a ne bude odobrena. The Wonderful Group i the Xinruncheng Group također su podnijeli zahtjev za IT.
(43)
Što se tiče grupacije Becarry Group, utvrđeno je da prodaja nije slobodno utvrđena zbog ograničenja izvozne prodaje navedenog u uvodnoj izjavi 37. te je njezin zahtjev za IT odbačen.
(44)
Za ostale je proizvođače izvoznike utvrđeno da ispunjavaju uvjete članka 9. stavka 5. Osnovne uredbe te im se zato mogao odobriti IT. Stoga je, na temelju raspoloživih podataka, privremeno utvrđeno da su sljedeći kineski proizvođači izvoznici koji su obuhvaćeni uzorkom ispunili sve zahtjeve za IT kako je navedeno u članku 9. stavku 5. Osnovne uredbe:
-
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
-
Xinruncheng Group
-
Wonderful Group.
3. Uobičajena vrijednost
(a) Izbor analogne zemlje
(45)
U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe, uobičajenu vrijednost za proizvođače izvoznike kojima nije odobrena primjena MET-a utvrđuje se na temelju cijena na domaćem tržištu ili izračunane uobičajene vrijednosti u analognoj zemlji.
(46)
U obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da namjerava koristiti SAD kao primjerenu analognu zemlju za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti za Kinu te pozvala zainteresirane stranke da iznesu svoje komentare.
(47)
Zaprimljeni su brojni komentari, a nekoliko je zemalja predloženo za drugu mogućnost, točnije Brazil, Turska, Nigerija, Tajland i na kraju Indonezija.
(48)
Komisija je zato odlučila zatražiti od svih poznatih proizvođača u navedenim zemljama, uključujući SAD, da surađuju. Međutim, samo su dvojica proizvođača dotičnog proizvoda u SAD-u odgovorila na upitnike. Tajlandski je proizvođač također dostavio nepotpuni odgovor na upitnik, a njegov opseg proizvoda ionako nije bio u potpunosti usporediv s kineskim proizvođačima koji surađuju.
(49)
Ispitni je postupak pokazao da je SAD konkurentno tržište za dotični proizvod. Nekoliko je proizvođača bilo aktivno na američkom domaćem tržištu te je obujam uvoza bio visok. Ispitnim je postupkom dalje utvrđeno da keramičke pločice podrijetlom iz Kine i SAD-a imaju u osnovi ista fizička obilježja i namjene te da su proizvodni postupci slični.
(50)
Budući da je američko tržište pretežno obilježeno uvozom, tvrdilo se da keramičke pločice koje se proizvode u SAD-u i one koje se proizvode u Kini pokrivaju različite segmente tržišta. Stoga vrste proizvoda koje se proizvode na domaćem tržištu koje bi se koristile kao osnova za utvrđivanje uobičajene vrijednosti ne bi bile usporedive s vrstama proizvoda koje Kina izvozi u Uniju. Međutim, ispitni je postupak pokazao da američka proizvodnja obuhvaća širok raspon vrsta proizvoda koje su usporedive s vrstama koje se proizvode u Kini i izvoze iz nje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 49.
(51)
Također se tvrdilo da je SAD relativno nevažan čimbenik na svjetskom tržištu keramičkih pločica. Međutim, približno 600 milijuna m2 proizvedeno je na domaćem tržištu 2009., što se smatra značajnim. Za usporedbu, Kina, najveći svjetski proizvođač, proizvela je 2 000 milijuna m2 u istom razdoblju.
(52)
Jedna je stranka tvrdila da SAD ima stroge norme kvalitete te da je učinkovito stvorio netarifne prepreke za kineski uvoz. Međutim, ispitni je postupak pokazao da je, kako je gore navedeno, obujam uvoza iz Kine u SAD bio velik te je činio veći dio američke domaće potrošnje. Stoga je odbačen argument da netarifne prepreke u SAD-u utječu na uvoz, a time i tržišno nadmetanje.
(53)
Podaci koje su u svojim odgovorima dostavila dvojica američkih proizvođača koji surađuju provjeravali su se na licu mjesta. Na kraju su razmatrani podaci samo jednog posjećenog proizvođača jer je utvrđeno da su isti pouzdani podaci na kojim se uobičajena vrijednost može temeljiti. Utvrđeno je da podaci drugog posjećenog proizvođača nisu pouzdani te ih se moralo odbaciti jer je ovaj proizvođač prijavio samo dio svoje domaće prodaje, a troškovi se nisu u potpunosti mogli uskladiti s financijskim izvještajima.
(54)
Stoga je privremeno zaključeno da je SAD primjerena i odgovarajuća analogna zemlja sukladno članku 2. stavku 7. Osnovne uredbe.
(b) Utvrđivanje uobičajene vrijednosti
(55)
Prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe, uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju provjerenih podataka dobivenih od proizvođača u analognoj zemlji kako je navedeno u nastavku.
(56)
Utvrđeno je da je domaća prodaja istovjetnog proizvoda američkog proizvođača reprezentativna u smislu obujma u usporedbi s obujmom dotičnog proizvoda koji u Uniju izvoze proizvođači izvoznici.
(57)
Tijekom razdoblja ispitnog postupka utvrđeno je da je prodaja na domaćem tržištu nepovezanim kupcima ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine za sve vrste istovjetnog proizvoda koje proizvodi američki proizvođač. Međutim, zbog razlika u kvaliteti između dotičnog proizvoda koji se proizvodi i prodaje u SAD-u i dotičnog proizvoda koji se izvozi iz Kine u Uniju, za određene se vrste proizvoda smatralo primjerenijim izračunati uobičajenu vrijednost kako bi se mogle uzeti u obzir navedene razlike i osigurati primjerenu usporedbu kako je opisano u uvodnoj izjavi 61.
(58)
Uobičajena vrijednost izračunana je dodavanjem troškova POA i dobiti američkog proizvođača njegovom trošku proizvodnje. Prema članku 2. stavku 6. Osnovne uredbe, troškovi POA i dobit utvrđeni su na temelju stvarnih podataka koji se odnose na proizvodnju i prodaju u uobičajenom tijeku trgovine istovjetnog proizvoda američkog proizvođača.
(c) Izvozne cijene za proizvođače izvoznike
(59)
Izvozne cijene kineskih izvoznika u uzorku temeljile su se na izvoznim cijenama koje su plaćene ili koje treba platiti za prvog nezavisnog kupca. Kada se prodaja vršila putem povezanog uvoznika u Uniji, cijene su izračunane prema članku 2. stavku 9. Osnovne uredbe. Izvršene su prilagodbe cijena za sve troškove koji su nastali između uvoza i ponovne prodaje, uključujući prodajne, opće i administrativne troškove i dobit. U pogledu profitne marže, korištena je dobit koju je ostvario nepovezani uvoznik dotičnog proizvoda jer se stvarna dobit povezanog uvoznika nije smatrala pouzdanom zbog odnosa između proizvođača izvoznika i povezanog uvoznika.
(d) Usporedba
(60)
Dampinške marže utvrđene su usporedbom pojedinačnih izvoznih cijena franko tvornica izvoznika u uzorku s domaćim prodajnim cijenama ili izračunanom uobičajenom vrijednošću (IUV), prema potrebi.
(61)
Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene učinjene su odgovarajuće prilagodbe cijena za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Izvršena je prilagodba uobičajene vrijednosti za razlike u obilježjima - uglavnom zbog brendiranja proizvođača originalne opreme (OEM) te zbog razlika u kvaliteti određenih vrsta koje ne proizvodi proizvođač iz analogne zemlje - zbog nižeg troška neporculanskih pločica. Izvršene su daljnje su prilagodbe, prema potrebi, u pogledu prekooceanskog prijevoza, osiguranja, manipulativnih i popratnih troškova, pakiranja, kredita, bankovnih naknada i provizija kada je utvrđeno da su oni opravdani, točni i potkrijepljeni provjerenim dokazima.
4. Dampinške marže
(a) Za proizvođače izvoznike u uzorku koji surađuju i kojima je odobren IT
(62)
Prema članku 2. stavku 11. i stavku 12. Osnovne uredbe dampinške marže za proizvođače izvoznike u uzorku koji surađuju i kojima je odobren IT utvrđene su na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti utvrđene za analognu zemlju s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom dotičnog proizvoda svih trgovačkih društava u Uniju, kako je ranije utvrđeno.
(63)
Na toj osnovi, privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Privremena dampinška marža
Group Xinruncheng
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
36,6 %
Wonderful Group
26,2 %
(b) Za sve ostale proizvođače izvoznike koji surađuju
(64)
Dampinška marža za ostale proizvođače izvoznike koji surađuju u Kini, koji nisu u uzorku, izračunana je kao ponderirani prosjek dampinških marža proizvođača izvoznika u uzorku u skladu s člankom 9. stavkom 6. Osnovne uredbe.
(65)
Dampinška marža za proizvođača izvoznika u Kini uključenog u uzorak, ali kojem nije odobren IT (Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd), također je izračunana kako je opisano u uvodnoj izjavi 64.
(c) Svi ostali proizvođači izvoznici (koji ne surađuju)
(66)
Dampinška marža na području cijele zemlje koja se primjenjuje na proizvođače izvoznike koji ne surađuju u Kini utvrđena je korištenjem najviših dampinških marža utvrđenih za reprezentativnu vrstu proizvoda proizvođača izvoznika koji surađuje.
(67)
Na toj su osnovi privremene ponderirane prosječne dampinške marže uzorka i razina dampinga na području cijele zemlje kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, kako slijedi:
Ponderirani prosjek uzorka za proizvođače izvoznike koji surađuju, a nisu u uzorku niti im je odobren IT (vidjeti Prilog I.)
32,3 %
Ostatak za proizvođače izvoznike koji ne surađuju
73,0 %
D. ŠTETA
1. Proizvodnja Unije i industrija Unije
(68)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 8. industrija keramičkih pločica Unije vrlo je fragmentirana. Više od 500 proizvođača proizvodi keramičke pločice.
(69)
Kako je gore navedeno, industrija Unije podijeljena je u tri segmenta: mala, srednja i velika trgovačka društva. Mala trgovačka društva čine polovicu ukupne proizvodnje Unije.
(70)
Procjenjuje se da podaci nacionalnih i europskih udruženja obuhvaćaju oko 75 % proizvodnje Unije. Navedeni su podaci uspoređeni s podacima pojedinačnih proizvođača i nacionalnih udruženja te statističkim izvorima poput Prodcoma. Obujam i vrijednost preostale proizvodnje ekstrapolirani su na temelju istih izvora podataka. Na navedenoj osnovi utvrđeno je da je ukupna proizvodnja Unije u RIP-u iznosila 895 milijuna m2. Svi proizvođači iz Unije (koji čine ukupnu proizvodnju Unije) čine industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe i dalje se u tekstu navode kao „industrija Unije”.
2. Potrošnja Unije
(71)
Potrošnja Unije utvrđena je dodavanjem uvoza prema podacima Eurostata prodaji proizvođača iz Unije na tržištu Unije. Podaci o ukupnoj prodaji dotičnog proizvoda u Uniji temeljili su se na provjerenim podacima koje su dostavila nacionalna i europska udruženja proizvođača. Ekstrapolacije su izvršene na temelju podataka udruženja i Prodcoma kako bi se dobila ukupna prodaja u Uniji.
(72)
Tijekom razmatranog razdoblja, odnosno između 2007. i RIP-a, potrošnja Unije smanjila se za 29 %, pri čemu se najveći pad od 13 % dogodio između 2007. i 2008. U RIP-u potrošnja se smanjila za 8 % u usporedbi s 2009.
Tablica 1.
Potrošnja
Obujam (u tisućama m2)
2007.
2008.
2009.
RIP
+ Ukupni uvoz
157 232
140 715
115 676
119 689
+ Proizvodnja Unije prodana na tržištu Unije
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Indeks (2007. = 100)
100
86
78
70
= Potrošnja
1 432 718
1 239 807
1 107 880
1 014 829
Indeks (2007. = 100)
100
87
77
71
Pad u usporedbi s prošlom godinom
-13 %
-11 %
-8 %
3. Uvoz iz Kine
3.1. Obujam, tržišni udio i cijene uvoza dotičnog proizvoda
(73)
Obujam, tržišni udio i prosječne cijene uvoza iz Kine razvijali su se kao je navedeno u nastavku. Količina i kretanja cijena koji slijede temelje se na podacima Eurostata.
Tablica 2.
Uvoz iz Kine
Obujam (u tisućama m2)
2007.
2008.
2009.
RIP
Obujam uvoza iz dotične zemlje
68 081
65 122
62 120
66 023
Indeks (2007. = 100)
100
96
91
97
Osnova u usporedbi s prošlom godinom
-4 %
-5 %
+ 6 %
Tržišni udio uvoza iz dotične zemlje
4,8 %
5,3 %
5,6 %
6,5 %
Cijena uvoza iz dotične zemlje (EUR/m2)
4,7
4,9
4,4
4,5
Indeks (2007. = 100)
100
105
95
97
Osnova u usporedbi s prošlom godinom
+ 4 %
-10 %
+ 2 %
(74)
Obujam ukupnog uvoza iz Kine smanjio se za 3 % tijekom razmatranog razdoblja i iznosio je oko 66 milijuna m2 tijekom RIP-a. Smanjenje kao takvo u skladu je sa smanjenjem potrošnje, ali je znatno manje izraženo te se dogodilo između 2007. i 2009. Između 2009. i RIP-a obujam uvoza iz Kine smanjio se za 6 %. Također, kad se analizira iz perspektive cijelog razmatranog razdoblja, tržišni udio kineskog uvoza povećao se za 35 %, sa 4,8 % u 2007. na 6,5 % u RIP-u.
(75)
Cijene kineskog uvoza smanjile su se za 4 % tijekom razmatranog razdoblja, sa 4,7 EUR/m2 na 4,5 EUR/m2.
3.2. Sniženje cijena
(76)
Za potrebe analize sniženja cijene usporedilo se ponderirane prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije za nepovezane kupce na tržištu Unije, prilagođene razini franko tvornica, prema vrsti proizvoda s odgovarajućim ponderiranim prosječnim cijenama uvoza iz Kine za prvog nezavisnog kupca na tržištu Unije, utvrđenima na osnovi CIF s odgovarajućim prilagodbama za postojeće carine, troškove nakon uvoza i razinu trgovine.
(77)
Usporedba je pokazala da se tijekom RIP-a uvoz dotičnog proizvoda prodavao u Uniji po cijenama koje su snizile cijene industrije Unije. Izraženo kao postotak potonjih, razina sniženja cijene kretala se u rasponu od 44 % do 57 %. Izračuni su se temeljili na podacima koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku i proizvođači izvoznici u uzroku iz Kine.
4. Uvoz iz trećih zemalja, osim Kine
(78)
Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja naveden je u tablici u nastavku. Količina i kretanja cijena temelje se na Eurostatu.
Tablica 3.
Uvoz iz ostalih trećih zemalja
2007.
2008.
2009.
RIP
Uvoz iz ostalih trećih zemalja (u tisućama m2)
89 151
75 593
53 557
53 665
Indeks (2007. = 100)
100
85
60
60
Tržišni udio uvoza iz ostalih zemalja
6,2 %
6,1 %
4,8 %
5,3 %
Prosječna cijena (EUR/m2)
4,38
4,94
5,35
5,35
Indeks (2007. = 100)
100
113
122
122
Uvoz iz Turske (u tisućama m2)
50 210
44 590
30 930
31 343
Tržišni udio Turske
3,5 %
3,6 %
2,8 %
3,1 %
Prosječna cijena (EUR/m2)
4,35
4,75
5,25
5,32
Uvoz iz drugih zemalja, osim Kine i Turske
38 941
31 002
22 627
22 322
Indeks (2007. = 100)
100
80
58
57
Prosječna cijena (EUR/m2)
4,43
5,21
5,49
5,38
(79)
Uvoz iz trećih zemalja smanjio se za 40 % tijekom razmatranog razdoblja. Time se tržišni udio navedenog uvoza smanjio za 14 %, sa 6,2 % na 5,3 %.
(80)
Treba napomenuti da su se prosječne cijene uvoza iz ostalih trećih zemalja povećale za 22 % tijekom razmatranog razdoblja, pri čemu su i dalje bile više od prosječnih prodajnih cijena kineske izvozne prodaje (za 19 % tijekom RIP-a).
5. Stanje industrije Unije
5.1. Općenito
(81)
Prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala sve važne gospodarske čimbenike i pokazatelje koji su utjecali na stanje industrije Unije.
(82)
Makroekonomski pokazatelji (proizvodnja, kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, visina dampinških marža) ocjenjivali su se na razini cijele industrije Unije. Ocjena se temeljila na podacima koje su dostavila europska i nacionalna udruženja, koji su se usporedili s podacima koje su dostavili proizvođači i s dostupnom službenom statistikom.
(83)
Analiza mikroekonomskih pokazatelja (prosječne jedinične cijene, zaposlenost, plaće, produktivnost, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala) izvršena je na razini proizvođača iz Unije u uzorku. Ocjena se temeljila na njihovim podacima koji su valjano provjereni.
5.2. Makroekonomski pokazatelji
5.2.1. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(84)
Proizvodnja industrije Unije značajno se smanjila za 32 % tijekom razmatranog razdoblja. Ukupno smanjenje (tijekom razmatranog razdoblja) odražavalo je značajno smanjenje potrošnje (za 29 % tijekom razmatranog razdoblja, vidjeti uvodnu izjavu 72.). Međutim, isto je slijedilo drukčije kretanje. Potrošnja se smanjila između 2007. i 2009. za 32 % s najvećim padom od 23 % između 2008. i 2009. Potom se stabilizirala između 2009. i RIP-a.
Tablica 4.
Ukupna proizvodnja Unije
2007.
2008.
2009.
RIP
Obujam (u tisućama m2)
Proizvodnja
1 614 668
1 434 844
1 100 052
1 094 660
Indeks (2007. = 100)
100
89
68
68
(85)
Proizvodni kapacitet industrije Unije smanjio se za 5 % između 2007. i 2008, odnosno 2 % između 2008. i RIP-a. Zbog toga je zabilježeno opće smanjenje iskorištenosti kapaciteta od 27 % između 2007. i RIP-a.
Tablica 5.
Proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
2007.
2008.
2009.
RIP
Obujam (u tisućama m2)
Proizvodni kapacitet
1 849 252
1 760 720
1 720 180
1 718 023
Indeks (2007. = 100)
100
95
93
93
Iskorištenost kapaciteta
87 %
81 %
64 %
64 %
Indeks (2007. = 100)
100
93
73
73
5.2.2. Obujam prodaje i tržišni udio
(86)
U skladu s razvojem obujma proizvodnje, prodaja industrije Unije na tržištu Unije nepovezanim kupcima smanjila se po stopi usporedivoj sa stopom smanjenja potrošnje, odnosno za 30 % tijekom razmatranog razdoblja. Prodaja industrije Unije slijedila je slično kretanje kao i potrošnja u smislu godišnjeg pada.
Tablica 6.
Obujam prodaje nepovezanim kupcima
2007.
2008.
2009.
RIP
Obujam (u tisućama m2)
Prodaja u Uniji
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Indeks (2007. = 100)
100
86
78
70
(87)
Tržišni udio industrije Unije smanjio se za 1 postotni bod tijekom razmatranog razdoblja.
Tablica 7.
Tržišni udio EU-a
2007.
2008.
2009.
RIP
Tržišni udio Unije
89 %
89 %
90 %
88 %
Indeks (2007. = 100)
100
100
101
99
5.2.3. Zaposlenost i produktivnost
(88)
Zaposlenost se smanjila za 11 % između 2007. i 2008. Tijekom razmatranog razdoblja ista se smanjila za 16 %.
Tablica 8.
Zaposlenost
2007.
2008.
2009.
RIP
Prosječno razdoblje
Ukupna zaposlenost
92 588
82 214
79 518
77 458
Indeks (2007. = 100)
100
89
86
84
(89)
Produktivnost zaposlenika industrije Unije, mjerena kao proizvodnja po zaposleniku po godini, bila je stabilna između 2007. i 2008. Međutim, od 2008. do RIP-a došlo je do pada produktivnosti od 19 % povezanog s padom proizvodnje.
Tablica 9.
Produktivnost
2007.
2008.
2009.
RIP
Produktivnost (m2 godišnje/zaposlenik)
17 439
17 453
13 834
14 132
Indeks (2007. = 100)
100
100
79
81
5.2.4. Visina dampinške marže
(90)
Dampinške su marže navedene gore u odjeljku o dampingu. Sve utvrđene marže značajno su više od razine de minimis. Nadalje, s obzirom na obujam i cijene dampinškog uvoza, učinak stvarnih marža dampinga ne može se smatrati zanemarivim.
5.3. Mikroekonomski pokazatelji
(91)
Analiza mikroekonomskih elemenata (zaliha, prodajnih cijena, novčanog toka, profitabilnosti, povrata ulaganja, sposobnosti prikupljanja kapitala, ulaganja i plaća) izvršena je za pojedinačna trgovačka društva, odnosno na razini onih proizvođača iz Unije koji su bili uključeni u uzorak.
5.3.1. Opća napomena
(92)
Za neke mikroekonomske pokazatelja (prodajne cijene, trošak proizvodnje, profitabilnost i povrat ulaganja, odnosno pokazatelje koji nisu izraženi u apsolutnim vrijednostima, odnosno vrijednostima izraženima u postocima) rezultati trgovačkih društava u uzorku u određenom segmentu ponderirani su u skladu s udjelom navedenog segmenta u ukupnoj proizvodnji Unije (korištenjem posebnog pondera za svaki segment u cjelokupnom sektoru keramičkih pločica - 52 % za mala trgovačka društva, po 24 % za srednja i velika trgovačka društva). Tako se osiguralo da rezultati velikih trgovačkih društava ne prevladavaju u analizi štete, nego da stanje malih trgovačkih društava, koja zajedno čine najveći udio proizvodnje Unije, bude odgovarajuće iskazano.
5.3.2. Zalihe
(93)
Iako se razina završnih zaliha industrije Unije smanjila u apsolutnom smislu za 14 % tijekom razmatranog razdoblja, kada se izrazi kao postotak proizvodnje ista se značajno povećala (za 37 %).
Tablica 10.
2007.
2008.
2009.
RIP
Zalihe (u tisućama m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Indeks (2007. = 100)
100
105
82
86
Zalihe kao postotak proizvodnje
43 %
49 %
55 %
59 %
Indeks (2007. = 100)
100
114
128
137
(94)
Povećanje zaliha značajan je čimbenik štete. Trgovačka društva u ovom sektoru obično imaju zalihe tromjesečne proizvodnje, ali ih je pritisak kineskog dampinškog uvoza primorao da povećaju zalihe na šestomjesečnu proizvodnju. Doista, uočeno je ravnomjerno i stalno godišnje povećanje zaliha sa 43 % u 2007. na 59 % u RIP-u.
(95)
Navedeno povećanje zaliha objašnjava se činjenicom da su se kineski proizvođači orijentirali na prodaju velikih serija homogenog proizvoda dok je industrija Unije nudila mnogo raznovrsnih proizvoda u smislu vrsta, boja i veličina. Kako bi mogla reagirati u vrlo kratkom roku na vrlo specifične narudžbe, industrija Unije morala je povećati zalihe.
5.3.3. Prodajne cijene
(96)
Jedinične prodajne cijene industrije Unije povećale su se za 10 % tijekom razmatranog razdoblja.
Tablica 11.
Jedinična cijena na tržištu EU-a
2007.
2008.
2009.
RIP
Jedinične cijene prodaje Unije (EUR/m2)
8,0
8,4
8,7
8,8
Indeks (2007. = 100)
100
104
108
110
(97)
Povećanje cijena uzrokovano je različitim čimbenicima. Prvo je trebalo nadoknaditi povećanje troškova proizvodnje koji su se tijekom istog razdoblja povećali za 14 % (vidjeti uvodnu izjavu 106.). Povećanje cijene dalje je uzrokovano povećanim zalihama (vidjeti uvodnu izjavu 95.) i promijenjenog izbora proizvoda koji je ponudila industrija Unije. Uvoz iz Kine orijentirao se na velike serije homogenog proizvoda. Stoga se industrija Unije morala orijentirati na male serije dotičnog proizvoda gdje je potražnja više fragmentirana manjim količinama i većim izborom u smislu vrsta, boja i veličina.
(98)
Međutim, unatoč povećanju jediničnih cijena, industrija Unije nije dosegla ciljnu dobit. Zapravo, segment malih trgovačkih društava ostvarivao je gubitak.
(99)
Razvoj cijena uvoza iz Kine naveden je u uvodnoj izjavi 75. Kao što je vidljivo, navedene cijene slijedile su drukčije kretanje od industrije Unije te su stalno bile niže. Tijekom RIP-a, cijene iz Kine iznosile su polovicu cijena industrije Unije.
5.3.4. Profitabilnost, novčani tok, povrat ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala, ulaganja i plaće
(100)
Kao što je vidljivo iz gore navedenog, povećanje troška proizvodnje bilo je veće od povećanja prodajnih cijena. Povećanjem troškova od 14 % tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije uspjela je povećati svoje cijene za samo 9 %. Profitabilnost se potom smanjila s 3,9 % u 2007. na 0,4 % u RIP-u. Industrija je ostvarila najnižu dobit u 2009. kada nije mogla pokriti trošak gubitkom od 1,2 %. Od tri segmenta, najugroženiji je bio onaj malih trgovačkih društava koji bilježi gubitak od 2008.Velika i srednja trgovačka društva, unatoč značajnom padu profitabilnosti, uspjela su prodavati uz skromnu, iako ne i održivu dobit.
(101)
Dobit koju su ostvarila velika i srednja trgovačka društva ne može se navesti zbog povjerljivosti. U segmentu velikih trgovačkih društava izračun dobiti temelji ose na podacima jednog trgovačkog društva, dok bi navođenje rezultata srednjih trgovačkih društava omogućilo drugim trgovačkim društvima da izračunaju dobit ostalih segmenata zato što je poznata ukupna ponderirana dobit.
Tablica 12.
Profitabilnost, novčani tok, povrat ulaganja, ulaganja i plaće
2007.
2008.
2009.
RIP
Neto dobit prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% neto prodaje)
3,9 %
0,6 %
-1,2 %
0,4 %
Novčani tok (u tisućama EUR)
86 663
55 131
41 599
40 256
Indeks (2007. = 100)
100
64
48
46
Povrat ulaganja (neto dobit u % neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja)
8,3 %
4,0 %
-0,5 %
1,1 %
Neto ulaganja (u tisućama EUR)
15 733
15 673
11 005
11 283
Indeks (2007. = 100)
100
100
70
72
Godišnji trošak rada po zaposleniku
38 910
39 714
37 366
37 242
Indeks (2007. = 100)
100
102
96
96
(102)
Kretanje novčanog toka, što je sposobnost industrije da financira svoje aktivnosti vlastitim sredstvima, ostalo je pozitivno tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, između 2007. i RIP-a novčani se tok smanjio za oko 54 %.
(103)
Povrat ulaganja (ROI) općenito je slijedio kretanje profitabilnosti kroz cijelo razmatrano razdoblje.
(104)
Između 2007. i RRIP-a, godišnji tok ulaganja u dotični proizvod od strane industrije Unije smanjio se za 28 %.
(105)
Između 2007. i RIP-a, prosječna plaća po zaposleniku pala je za 4 %.
5.3.5. Trošak proizvodnje
Tablica 13.
Trošak proizvodnje
2007.
2008.
2009.
RIP
Trošak proizvodnje EUR/m2
7,7
8,3
8,8
8,8
Indeks
100
108
114
114
(106)
Kako je gore navedeno, trošak proizvodnje povećao se tijekom razmatranog razdoblja za 14 %. Navedeno je povećanje uzrokovano povećanjem zaliha (vidjeti uvodnu izjavu 95.) i promijenjenim izborom proizvoda koje je ponudila industrija Unije (raznovrsniji proizvodi u smislu vrsta, boja, veličina) dok se kineski uvoz orijentirao na velike serije homogenog proizvoda. Industrija Unije morala je povećati zalihe kako bi mogla reagirati u kratkom vremenu na vrlo specifične narudžbe te je također morala ponuditi raznolikije proizvode.
6. Zaključak o šteti
(107)
Ispitni je postupak pokazao da su se pokazatelji štete poput obujma proizvodnje, iskorištenosti kapaciteta, prodaje nepovezanim kupcima i zaposlenosti pogoršali tijekom razmatranog razdoblja. Iako se ne može zanemariti da je negativan razvoj potrošnje imao negativan učinak na industriju Unije, treba napomenuti da je kineski uvoz uspio povećati svoj tržišni udio pritiskom na cijene.
(108)
Nadalje, pokazatelji štete povezani s financijskim rezultatima proizvođača iz Unije - poput profitabilnosti, povrata ulaganja i novčanog toka bili su pod značajnim negativnim utjecajem tijekom razmatranog razdoblja. Jasan pokazatelj štete značajno je povećanje zaliha (za 37 %) tijekom razmatranog razdoblja. Navedeno povećanje objašnjava se činjenicom da su se kineski proizvođači orijentirali na prodaju velikih serija homogenog proizvoda dok je industrija Unije nudila mnogo raznovrsnih proizvoda u smislu vrsta, boja i veličina. Industrija Unije morala je povećati zalihe kako bi mogla reagirati u kratkom vremenu na vrlo specifične narudžbe te je također morala ponuditi raznolikije proizvode.
(109)
Iako su se prodajne cijene industrije Unije povećale tijekom razmatranog razdoblja, to je uvelike uzrokovano povećanjem troška proizvodnje. Ukupno gledajući, profitabilnost se smanjila tijekom razmatranog razdoblja. Zapravo, segment malih trgovačkih društava koji čini polovicu industrije Unije ostvaruje gubitke od 2008. Međutim, čak i unatoč povećanju prodajnih cijena, industrija nije mogla ostvariti dostatnu dobit. Industrija nije mogla povećati svoje prodajne cijene na razinu koja bi imala stope profitabilnosti potrebne za dugoročnu održivost.
(110)
Analiza kretanja cijena na temelju Eurostatovih podataka pokazala je da se razlika u cijenama između dampinškog uvoza iz Kine i cijena industrije Unije povećala s približno 40 % u 2007. i 2008. na približno 50 % u 2009. i RIP-u.
(111)
S obzirom na gore navedeno, privremeno se zaključuje da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.
E. UZROČNOST
1. Uvod
(112)
U skladu s člankom 3. stavcima 6. i 7. Osnovne uredbe, ispitivalo se je li dampinški uvoz iz dotične zemlje uzrokovao materijalnu štetu koje je pretrpjela industrija Unije. Nadalje, poznati čimbenici, osim dampinškog uvoza, koji su mogli uzrokovati štetu industriji Unije, ispitani su kako bi se osiguralo da se bilo kakva šteta koju su uzrokovali ti čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu.
2. Utjecaj uvoza iz Kine
(113)
Rastući tržišni udio kineskih proizvođača izvoznika tijekom razmatranog razdoblja dogodio se istodobno sa smanjenjem dobiti industrije Unije i značajnim povećanjem njezinih zaliha.
(114)
To se dogodilo usporedno i sa smanjenjem potrošnje Unije. Međutim, dok se obujam kineskog uvoza smanjio za 9 postotnih bodova između 2007. i 2009., u skladu sa smanjenom potrošnjom (iako ne istim tempom - potrošnja se smanjila za 23 postotna boda tijekom istog razdoblja), kineski tržišni udio stalno raste od 2007. Štoviše, između 2009. i RIP-a, unatoč daljnjem smanjenju potrošnje za 6 postotnih bodova, kineski se uvoz povećao za 6 postotnih bodova.
(115)
Razlika u cijenama (na temelju Eurostatovih prosječnih podataka) između kineskog uvoza i cijena industrije Unije bila je vrlo značajna tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Činjenica da je ista već u 2007. iznosila više od 40 % ukazuje na to da je cjenovna strategija kineskih proizvođača izvoznika nastala prije gospodarske krize. Također, navedena se razlika povećala nakon krize i dosegla 50 % u RIP-u.
(116)
Rast tržišnog udjela kineskog uvoza, zajedno sa smanjenim cijenama i rastućom razlikom u cijenama između Unije i kineskih proizvođača, odvijao se istodobno s pogoršanjem stanja industrije Unije.
3. Učinci ostalih čimbenika
3.1. Utjecaj uvoza iz trećih zemalja, osim Kine
(117)
Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja, osim Kine, smanjio se za 40 % tijekom razmatranog razdoblja. Tržišni udio navedenog uvoza također se neznatno smanjio tijekom istog razdoblja (oko 1 %). Dok su cijene navedenog uvoza bile usporedive s kineskim cijenama u 2007., razlika u cijenama narasla je na 18 % u 2009., odnosno na 16 % u RIP-u.
(118)
Turska je drugi najveći izvoznik u Uniju s tržišnim udjelom od 3 % u RIP-u. Njezin je tržišni udio ostao stabilan (neznatno se smanjio za 0,4 %) tijekom razmatranog razdoblja. Obujam uvoza iz Turske smanjio se za 37 % tijekom razmatranog razdoblja. Iako su cijene turskog uvoza bile niže od cijena industrije Unije (za oko 40 % tijekom razmatranog razdoblja), razlika u cijenama između turskog i kineskog uvoza povećala se na 16 % u 2009. i RIP-u, što je uslijedilo nakon povećanja od 22 % turskih cijena. Zbog toga se ne može isključiti da je uvoz iz trećih zemalja osim Kine mogao u vrlo ograničenoj mjeri doprinijeti materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije. Međutim, navedeni uvoz nije prekinuo uzročno-posljedičnu vezu uspostavljenu dampinškim uvozom iz Kine.
4. Učinak velike fragmentacije industrije Unije
(119)
Industrija Unije vrlo je fragmentirana. Međutim, ukupan se broj trgovačkih društava smanjio tijekom razmatranog razdoblja zbog postupka konsolidacije koji se odvija u zadnja dva desetljeća. Međutim, važnije je da je ispitni postupak pokazao da u onim državama članicama s najvećim udjelom proizvodnje, u kojima je u isto vrijeme fragmentacija više naglašena, trgovačka društva posluju u klasterima. Takva struktura jamči učinkovitu raspodjelu resursa. U stvari, fragmentacija omogućava velikim trgovačkim društvima angažiranje malih trgovačkih društava kao podizvođača za proizvodnju određenih vrsta proizvoda (u smislu boja, veličina itd.). Uz pomoć malih trgovačkih društava industrija može isporučiti mnogo vrsta proizvoda u kratko vrijeme. To je postalo posebno važno u svijetlu činjenice da kineska konkurencija prodaje velike serije homogenog proizvoda kod kojeg nema mjesta za prilagodljivost dizajna, boja itd. U navedenim okolnostima, ne može se uspostaviti uzročno-posljedična veza između fragmentacije i pogoršanja stanja industrije Unije u razmatranom razdoblju.
4.1. Utjecaj gospodarske krize
(120)
Ispitni je postupak pokazao da je gospodarska kriza nesumnjivo utjecala na stanje industrije Unije.
(121)
Utjecaj se ponajviše odnosio na pad građevinske industrije, što se odrazilo u smanjenoj potrošnji keramičkih pločica. Općenito, u 2009. pad ukupne aktivnosti u građevinskom sektoru EU-a iznosio je 7,5 % (3). Precizniji učinak na opću gospodarsku klimu građevinske industrije razlikuje se ovisno o odgovarajućem segmentu unutar navedene industrije (4). U 2009. pad građevinskih aktivnosti uvelike se odvijao u segmentima novih zgrada te privatnih zgrada za nestambene namjene. Za razliku od navedenog, niskogradnja je bila pod manjim utjecajem, a segment javnih zgrada za nestambene namjene čak je i rastao za 1,1 % u 2009. Prema Europskom udruženju građevinske industrije, navedena kretanja odražavala su vladine aktivnosti za održavanje ili, čak, povećavanje izdataka za javne građevine i infrastrukturu, kao dijela nacionalnih paketa poticaja. Slično tome, fiskalni poticaji za energetski učinkovita rješenja ublažili su utjecaj gospodarskog pada na aktivnosti obnove i održavanja.
(122)
Gore navedena kretanja imala su pozitivan učinak na segmente obnove i održavanja (pozitivne posljedice na proizvodnju, prodaju i profitabilnost industrije na kraju proizvodnog lanca jer su profitne marže veće u segmentu maloprodaje). U svakom slučaju, navedeni su segmenti bili pod manjim utjecajem gospodarskog pada.
(123)
Sljedeća analiza pokazuje da, iako je gospodarski pad mogao utjecati na stanje industrije Unije, materijalna šteta koju je pretrpjela industrija Unije doista je uzrokovana dampinškim uvozom iz Kine.
(124)
Kao prvo, ispitni je postupak pokazao da se u RIP-u građevinska industrija počela oporavljati od učinaka gospodarskog pada, dok su pokazatelji industrije Unije i dalje pokazivalo silazni trend.
(125)
Kao drugo, važan je element razvoj zaliha, koje u ovom slučaju služe kao značajni pokazatelj štete (vidjeti gornju uvodnu izjavi 93.). Uočeno je razmjerno stalno godišnje povećanje zaliha. Ovakvo ravnomjerno i stalno povećanje ukazuje na to da je industrija Unije, u stvari, pod stalnim pritiskom kineskih proizvođača izvoznika. Ako bi se povećanje zaliha pripisalo gospodarskom padu, vjerojatno bi se uočilo značajno povećanje umjesto stabilnog kretanja tijekom cijelog razmatranog razdoblja.
(126)
Konačno, analiza podataka o profitabilnosti, posebno za mala trgovačka društva koja su tijekom RIP-a činila gotovo 50 % proizvodnje Unije, pokazuje da su ista ostvarila samo vrlo skromnu dobit od 0,3 % već u 2007., od kada bilježe gubitke. Navedeno ukazuje na to da se stanje počelo pogoršavati već i prije krize.
(127)
U svijetlu gore navedenog, smatra se da je pogoršanje gospodarskog stanja industrije Unije uglavnom uzrokovano dampinškim uvozom iz Kine. Iako su gospodarska kriza i posljedično smanjenje potražnje mogli doprinijeti šteti koju je pretrpjela industrija Unije, njihov učinak nije bio takav da bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu uspostavljenu između dampinškog uvoza iz Kine i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije.
4.2. Zahtjevi u vezi samoprouzročene štete
(128)
Jedan je uvoznik tvrdio da je glavni uzrok štete prodaja po niskim cijenama poljskih proizvođača keramičkih pločica. U vezi s tim treba naglasiti da je potrebno izvršiti analizu štete na razini industrije Unije kao cjeline, a ne u odnosu na njezin dio. Bez obzira na to, Komisija je analizirala stanje poljskog tržišta na temelju dostupnih podataka (podsjeća se da je poljsko trgovačko društvo u uzorku odlučilo prekinuti suradnju, a ni jedno drugo poljsko trgovačko društvo nije pristalo na suradnju).
(129)
Kao prvo je utvrđeno da je, u smislu obujma, poljska prodaja na preostalom tržištu Unije zauzimala tržišni udio manji od 3 % tijekom RIP-a.
(130)
Kao drugo, da su poljska trgovačka društva surađivala u ispitnom postupku i da su njihove cijene uzete u obzir u analizi sniženja cijene, to bi imalo vrlo ograničenu težinu za ukupni izračun sniženja. Zbog izostanka suradnje od strane poljskog trgovačkog društva, detaljni podaci o cijenama po PCN-u nisu bili dostupni. Međutim, čak i u skladu s pristupom „najvećeg učinka”, pod pretpostavkom da bi cjelokupna poljska prodaja bila obuhvaćena izračunom, učinak bi bio zanemariv i ne bi promijenio cjelokupnu sliku u pogledu razmjerno malog obujma prodaje (5).
(131)
Na toj osnovi, učinak poljske prodaje na štetu koju je pretrpjela industrija Unije, ako postoji, bio ograničen.
(132)
Druga je tvrdnja o navodnoj samoprouzročenoj šteti bila da su neki proizvođači iz Unije dopunili svoje kataloge uvozom kineskih keramičkih pločica te da su ih potom prodavali pod svojim brendom. Navedena tvrdnja, međutim, nije potkrijepljena, a dokazi prikupljeni tijekom ispitnog postupka pokazali su da je takav uvoz bio zanemariv. Stoga se ne može zaključiti da je navedeni uvoz proizvođača iz EU-a pridonio šteti koju je pretrpjela industrija Unije.
5. Realizacija izvoza industrije Unije
(133)
Realizacija se izvoza također ispitivala kao jedan od poznatih čimbenika, osim dampinškog uvoza, koji su mogli uzrokovati štetu industriji Unije kako bi se osiguralo da se moguća šteta koju su uzrokovali navedeni ostali čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu. Analiza Eurostatovih podataka doista je pokazala da se izvoz iz Unije smanjio za 44 %. Međutim, cijene navedenog izvoza povećale su se za 32 %. Kod proizvođača u uzorku koji surađuju smanjenje je bilo manje izraženo (- 24 %). Ispitni je postupak također pokazao da se udio izvoza izražen kao postotak ukupne prodaje industrije Unije povećao sa 17 % u 2007. na 19 % u 2009. Nadalje, iako se obujam izvoza proizvođača iz Unije koji surađuju smanjio, navedeno smanjenje bilo je manje izraženo nego pad prodaje na tržištu Unije (- 24 % izvoza u usporedbi s - 30 % prodaje Unije). Stoga se smatralo da smanjenje obujma izvoza ne može objasniti razinu štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(134)
Na temelju gore navedenog, privremeno se zaključuje da realizacija izvoza industrije Unije nije doprinijela materijalnoj šteti koju je ista pretrpjela.
6. Zaključak o uzročnosti
(135)
Stoga se zaključilo da postoji uzročno-posljedična veza između štete koju je pretrpjela industrija Unije i dampinškog uvoza iz Kine. Gospodarska kriza i uvoz iz trećih zemalja osim Kine utjecali su na stanje industrije Unije, ali njihov učinak nije bio takav da bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu uspostavljenu između dampinškog uvoza iz Kine i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(136)
Na temelju gornje analize učinaka svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije, privremeno se stoga zaključuje da postoji uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza iz Kine i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije tijekom RIP-a.
F. INTERES UNIJE
1. Interes industrije Unije
(137)
Razina suradnje i podrške Europskog udruženja (Cerame-Unie) i glavnih nacionalnih udruženja proizvođača bila je visoka. Štoviše, ni jedan proizvođač iz Unije nije se protivio pokretanju ispitnog postupka niti uvođenju mjera. To pokazuje da je uvođenje mjera očito u interesu proizvođača iz Unije.
(138)
Ispitni postupak pokazao je da industrija Unije trpi materijalnu štetu zbog učinaka dampinškog uvoza koji snižava njezine cijene, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 76. i dalje.
(139)
Može se očekivati da će industrija Unije imati koristi od mjera koje bi vjerojatno spriječile daljnje povećanje dampinškog uvoza po niskim cijenama.
(140)
Ako mjere ne budu uvedene, može se očekivati da će se povećanje uvoza dampinških, jeftinih keramičkih pločica nastaviti, ako ne i povećati. Učinak snižavanja prodajnih cijena koje uzrokuje dampinški uvoz iz Kine i dalje će vršiti pritisak na prodajne cijene i dobit proizvođača iz Unije.
(141)
Kako financijsko stanje i profitabilnost industrije Unije nisu dovoljno stabilni da bi podnijeli daljnji pritisak na cijene koji vrši dampinški uvoz koji značajno snižava njihove cijene, to bi vrlo vjerojatno dovelo do postupne propasti velikog broja proizvođača iz Unije.
2. Interes uvoznika
(142)
Suradnja nepovezanih uvoznika i korisnika iznosila je oko 6 % ukupnog obujma uvoza iz Kine. Prilikom odabira uzoraka (vidjeti uvodnu izjavu 15.) odabrano je sedam nepovezanih uvoznika (od kojih je jedan korisnik). Oni su činili približno 5 % ukupnog uvoza iz Kine. Uvoznici koji surađuju većinom su prodavali keramičke pločice, uz iznimku jednog uvoznika čija prodaja keramičkih pločica predstavlja mali udio u ukupnom poslovanju. Za navedene uvoznike koji surađuju udio uvoza iz Kine u njihovoj ukupnoj nabavi bio je vrlo značajan (više od 3/4). Iako se čini da postoji marža za prihvaćanje povećanja cijene kineskog uvoza jer je uvećani iznos uvoznika na navedenom uvozu približno 50 %, isti obično prijavljuju dobit od približno 5 %.
(143)
Zato, iz jednostavne perspektive troška, ako mjere budu uvedene, one bi najvjerojatnije imale učinak na poslovanje uvoznika.
(144)
Međutim, ispitni je postupak otkrio da se uvoznici i korisnici mogu prebaciti na proizvode iz trećih zemalja ili iz Unije. Navedena se promjena vrlo lako može dogoditi jer se proizvod obuhvaćen ispitnim postupkom proizvodi u nekoliko zemalja u Uniji i izvan nje (u Turskoj, Ujedinjenim Arapskim Emiratima, Egiptu, Brazilu, zemljama jugoistočne Azije i drugima).
(145)
Jedan je uvoznik izjavio da je pokušao promijeniti dobavljače zbog pokretanja ispitnog postupka, ali su njegovi napori bili neuspješni. S druge strane, drugi je uvoznik izjavio da je navedeni postupak već trajao u vrijeme ispitnog postupka i da je bio uspješan. Treći je uvoznik tvrdio da će proširiti svoj asortiman na ne-kineske proizvođače te da će se to jednostavno učiniti.
(146)
Stoga se privremeno zaključuje da uvođenje mjera ne bi spriječilo uvoznike iz Unije da nabavljaju slične proizvode iz drugih izvora. Nadalje, cilj antidampinških pristojba nije zapečatiti specifične trgovinske kanale nego uspostaviti ravnopravne tržišne uvjete i suzbiti nepoštene trgovinske prakse.
(147)
Konačno, razmjerno niska razina suradnje nepovezanih uvoznika mogla bi ukazivati na to da uvođenje mjera ne bi imalo značajan učinak na njihovu aktivnost.
3. Interes korisnikâ
(148)
Komisija je kontaktirala dva glavna udruženja korisnika u Uniji.
(149)
Građevinski sektor (koji zastupa Europsko udruženje građevinske industrije) odlučio je da neće aktivno surađivati u ispitnom postupku. Odgovorio je na početni upit Komisije, ali je potom prestao surađivati zbog nedostatka interesa njegovih članova.
(150)
Navedena niska razina suradnje korisnika upućuje na to da sektor ne ovisi značajno o kineskom uvozu ili da mu mjere ne bi značajno štetile. To se posebno odnosi na građevinski sektor u kojem, prema izjavama proizvođača tijekom posjeta radi provjere, keramičke pločice imaju zanemariv utjecaj na konačne troškove. To se čini opravdanim s obzirom na trošak ostalih materijala prilikom izgradnje ili renoviranja. Također, kako je ranije navedeno, izvori opskrbe mogu se promijeniti razmjerno jednostavno.
(151)
Europsko udruženje Do-It-Yourself (EDRA) obratilo se Komisiji u ime svojih članova. Navedeno je udruženje dostavilo svoje komentare na početku ispitnog postupka tvrdeći da bi pristojbe dovele do povećanja potrošačkih cijena, a prelazak na druge izvore opskrbe doveo bi do većeg troška za distributere i kupce. Navedene tvrdnje, međutim, nisu potkrijepljene.
4. Interes krajnjih potrošača
(152)
Komisija se obratila jednom udruženju proizvođača koje je odgovorilo da nije zainteresirano za suradnju. Ni jedno drugo udruženje potrošača nije se javilo.
(153)
Vjerojatno je da bi učinak antidampinških pristojba na potrošače bio ograničen jer je uvećani iznos koji primjenjuju distributeri obično vrlo visok. Čak i u slučaju povećanja cijena, isto bi imalo ograničeni učinak na potrošače s obzirom na to da bi se povećanje troška kretalo u rasponu od 1,5 EUR i 3 EUR po m2 (na temelju prosječne cijene kineskog uvoza od 4,5 EUR u RIP-u). Pojedinačni potrošači kupuju ograničene količine keramičkih pločica i ne prečesto. Nadalje, kratkoročno povećanje cijena moglo bi imati korisne dugotrajne učinke za potrošače radi osiguranja konkurencije na tržištu. Nedostatak konkurencije u dugoročnom razdoblju mogao bi dovesti i do većeg povećanja cijena te nestanka jeftinog uvoza.
5. Interes dobavljača
(154)
Ni dobavljači niti udruženja dobavljača nisu se javili tijekom ispitnog postupka.
(155)
Ispitni je postupak pokazao da su dobavljači koji bi mogli biti najviše zainteresirani za postupak u tijeku, proizvođači opreme za proizvodnju keramičkih pločica. Ispitni je postupak pokazao da su neki kineski proizvođači nabavljali navedenu opremu od dobavljača sa sjedištem u Uniji. Neovisno o tome, iz službenih se podataka činilo da je prodaja iz Unije u Kinu slijedila stabilno, neznatno padajuće kretanje tijekom posljednjeg desetljeća te da je Kina predstavljala značajan, ali ne i prevladavajući dio njihove prodaje (približno 10 %). Doista, glavni kupci dobavljača bili su proizvođači iz Unije, zbog čega su dobavljači iznimno zainteresirani za rezultate industrije Unije o kojoj ovise.
(156)
Štoviše, izostanak suradnje ovog sektora ukazuje na to da dobavljači ne smatraju da bi antidampinške mjere na uvoz dotičnog proizvoda značajno narušile njihovo stanje.
6. Zaključak o interesu Unije
(157)
S obzirom na navedeno, privremeno se zaključilo da ukupno gledajući ne postoje utemeljeni razlozi protiv uvođenja privremenih mjera na uvoz keramičkih pločica podrijetlom iz Kine.
G. PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE
1. Razina uklanjanja štete
(158)
S obzirom na donesene zaključke u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije, potrebno je uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz dotičnog proizvoda iz Kine kako bi se spriječila daljnja šteta koju industriji Unije uzrokuje dampinški uvoz.
2. Privremene mjere
(159)
U svjetlu gore navedenog, smatra se da, u skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, treba uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz podrijetlom iz Kine na razini nižoj od marži dampinga i štete, u skladu s pravilom niže pristojbe.
(160)
Stope antidampinških pristojba za pojedina trgovačka društva navedena u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga iste odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih trgovačkih društava. Navedene stope pristojba (za razliku od pristojbe koja se primjenjuje na području cijele zemlje na „sva ostala trgovačka društva”) primjenjuju se stoga isključivo na uvoz proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine i koje proizvode ta trgovačka društva, odnosno navedeni specifični pravni subjekti. Uvezeni proizvod koje proizvodi neko drugo trgovačko društvo koje se izričito ne navodi u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s onima koji se izričito navode, ne mogu imati koristi od navedenih stopa i podliježu stopama pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.
(161)
Svi zahtjevi kojima se traži primjena ovih stopa antidampinških pristojbi za pojedinačna trgovačka društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se bez odlaganja Komisiji (6) sa svim odgovarajućim informacijama, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava koja imaju koristi od individualnih stopa pristojbe.
(162)
Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinške pristojbe, visina preostale pristojbe ne bi se trebala primjenjivati samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju, nego i na one proizvođače koji tijekom RIP-a uopće nisu izvozili u Uniju.
(163)
Kako bi se rizik izbjegavanja mjera sveo na najmanju moguću mjeru zbog velike razlike u stopama pristojba, smatra se da su u ovom slučaju potrebne posebne mjere kako bi se osigurala pravilna primjena antidampinških pristojba. Navedene posebne mjere uključuju sljedeće: Dostavljanje carinskim tijelima država članica valjanog računa koja mora biti u skladu sa zahtjevima određenima u Prilogu ovoj Uredbi. Uvoz koji ne prati takav račun podliježe preostaloj antidampinškoj pristojbi koja se primjenjuje na sve ostale izvoznike.
(164)
Dođe li do značajnog povećanja obujma izvoza koji ostvaruje trgovačko društvo koje ima koristi od nižih individualnih stopa pristojba nakon uvođenja dotičnih mjera, može se smatrati da takav porast obujma predstavlja primjenu strukture trgovine zbog uvođenja mjera u smislu članka 13. stavka 1. Osnovne uredbe. U takvim okolnostima, i pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti, moguće je pokrenuti ispitni postupak za sprečavanje izbjegavanja mjera. Taj ispitni postupak može, između ostalog, ispitivati potrebu za ukidanjem individualne (individualnih) stope (stopa) pristojbe (pristojba) te posljedično uvođenje pristojbe na cijelom području zemlje.
(165)
Predložene stope pristojba koje slijede temelje se na dampinškim maržama koje su utvrđene ispitnim postupkom jer su iste bile niže od marža štete. Privremene antidampinške pristojbe utvrđene su kako slijedi:
Trgovačko društvo
Dampinška marža
Privremena pristojba
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
35,5 %
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
36,6 %
36,6 %
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd;
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd;
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,2 %
26,2 %
Svi ostali proizvođači koji surađuju
32,3 %
32,3 %
Svi ostali
73,0 %
73,0 %
H. ZAVRŠNA ODREDBA
(166)
Gornji privremeni nalazi objavljuju se svim zainteresiranim stranama koje su pozvane na iznošenje svojih stavova u pisanom obliku i traženje rasprave. Njihovi će se komentari analizirati i uzeti u obzir, kada je opravdano, prije donošenja bilo kakvih konačnih odluka. Nadalje, treba naglasiti da su nalazi u vezi s uvođenjem antidampinških pristojbi za potrebe ove Uredbe privremeni i mogu se ponovo razmatrati za potrebe konačnih nalaza,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se privremena antidampinška pristojba na uvoz glaziranih i neglaziranih keramičkih pločica za popločavanje i oblaganje, neglaziranih keramičkih pločica za mozaik i slično, neovisno jesu li na podlozi ili ne, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 i 6908 90 99 podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
2. Stopa privremene antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, prije plaćanja pristojbe, za proizvod opisan u stavku 1. i koji proizvode trgovačka društva u nastavku iznosi kako slijedi:
Trgovačko društvo
Pristojba
Dodatna oznaka TARIC
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
35,5 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
36,6 %
B010
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd;
Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd;
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,2 %
B011
Trgovačka društva navedena u Prilogu I.
32,3 %
B012
Sva ostala trgovačka društva
73,0 %
B999
3. Primjena individualnih stopa pristojbe navedenih za trgovačka društva navedena u stavku 2. uvjetuje se dostavljanjem carinskim tijelima država članica valjane fakture koja mora biti u skladu sa zahtjevima određenima u Prilogu II. U slučaju da faktura nije dostavljena, primjenjuje se pristojba koja se primjenjuje na sva ostala trgovačka društva.
4. Puštanje u slobodan promet u Uniji proizvoda iz stavka 1. podliježe dostavi osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.
5. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
1. Ne dovodeći u pitanje članak 20. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009, zainteresirane stranke mogu zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je donesena Uredba, iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti od Komisije usmeno saslušanje u roku od jednog mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.
2. Prema članku 21. stavku 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009, dotične stranke mogu iznijeti komentare na primjenu ove Uredbe u roku od jednog mjeseca od datuma njezina stupanja na snagu.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 16. ožujka 2011.