NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 446/2011
ze dne 10. května 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých mastných alkoholů a jejich směsí pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 13. srpna 2010 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých mastných alkoholů a jejich směsí (dále jen „výrobek, který je předmětem šetření“) pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie (dále jen „dotčené země“) do Unie.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 30. června 2010 podali dva výrobci v Unii, Cognis GmbH a Sasol Olefins & Surfactants GmbH (dále jen „žadatelé“). Obě společnosti podléhají německému právu a mají výrobní závody v Německu, Francii a Itálii. Tyto dvě společnosti představují podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby výrobku, který je předmětem šetření, v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
1.2 Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, dovozce/obchodníky a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, známé vyvážející výrobce a zástupce dotčených vyvážejících zemí. Zúčastněné strany dostaly možnost se písemně vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem k vysokému počtu dovozců, kteří byli určeni na základě podnětu, se v oznámení o zahájení řízení v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení u dovozců počítalo s výběrem vzorku. Požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení souhlasili čtyři dovozci. Vzhledem k tomuto nízkému počtu dovozců, kteří se přihlásili, bylo rozhodnuto, že se výběr vzorku nepoužije.
(6)
Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům, výrobcům v Unii, dovozcům a všem uživatelům a dodavatelům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a rovněž všem ostatním stranám, které o to požádaly ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení.
(7)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od pěti výrobců v Unii, dvou dovozců, 21 uživatelů v Unii, dvou vyvážejících výrobců v Indii, dvou vyvážejících výrobců v Indonésii a obchodníků, kteří jsou s nimi ve spojení, a tří vyvážejících výrobců v Malajsii a obchodníků, kteří jsou s nimi ve spojení.
(8)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii:
-
Cognis GmbH, Německo
-
Cognis France S.A.S., Francie
-
Sasol Olefins & Surfactants GmbH, Německo
b)
Dovozci v Unii:
-
Oleo solutions Ltd, Spojené království
c)
Uživatelé v Unii:
-
Henkel AG & Co., Německo
-
PCC Rokita SA, Polsko
-
Procter & Gamble International Operations SA, Švýcarsko
-
Unilever, Nizozemsko
-
Zshimmer & Schwarz italiana SpA, Itálie
d)
Vyvážející výrobci v Indii:
-
Godrej Industries Limited, Bombaj a Taluka Valia
-
VVF Limited, Bombaj
e)
Vyvážející výrobci v Indonésii:
-
P.T. Ecogreen Oleochemicals a společnosti, které jsou s ní ve spojení, Batam, Singapur, Dessau
-
P.T. Musim Mas a společnosti, které jsou s ní ve spojení, Medan, Singapur, Hamburk
f)
Vyvážející výrobci v Malajsii:
-
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd. a společnosti, které jsou s ní ve spojení, Prai, Emmerich
-
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd. a společnost, která je s ní ve spojení, Petaling Jaya, Hamburk
-
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd., Telok Panglima Garang
1.3 Období šetření
(9)
Období šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2009 do 30. června 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(10)
Dotčeným výrobkem jsou nasycené mastné alkoholy s uhlíkovým řetězcem C8, C10, C12, C14, C16 nebo C18 (nezahrnuje rozvětvené isomery) včetně jednotlivých nasycených mastných alkoholů (zvané rovněž „čisté frakce“) a směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (běžně zařazované jako C8-C10), směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (běžně zařazované jako C12-C14) a směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C16-C18, pocházející z Indie, Indonésie a Malajsie (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 a ex 3823 70 00.
(11)
Výrobek, který je předmětem šetření, je polotovarem, který se vyrábí z přírodních (oleochemických) nebo syntetických (petrochemických) zdrojů, jako jsou přírodní tuky a oleje, ropa, zemní plyn, kapalný zemní plyn a uhlí. Používá se především jako vstupní materiál pro výrobu síranů mastných alkoholů, ethoxylátů mastných alkoholů a étersulfátů mastných alkoholů (tzv. povrchově aktivních látek). Povrchově aktivní látky se používají k výrobě detergentů, prostředků péče o domácnost, čisticích prostředků a výrobků pro osobní hygienu.
2.2 Obdobný výrobek
(12)
Bylo zjištěno, že výrobek, který je do Unie vyvážen z Indie, Indonésie a Malajsie, a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v těchto zemích a rovněž výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobci v Unii mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a rovněž stejné užití. Předběžně se proto pokládají za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(13)
V průběhu šetření určité strany uvedly, že jeden ze žadatelů vyrábí v jednom ze svých výrobních závodů výrobek, který zahrnuje rozvětvené isomery, na něž se definice výrobku nevztahuje, a tato výroba by se proto neměla pokládat za výrobu obdobného výrobku. Prozatímně bylo stanoveno, že toto tvrzení je opodstatněné, a údaje týkající se tohoto výrobce nebyly proto v analýze újmy použity. Je třeba zmínit, že z téhož důvodu byly z definice výrobního odvětví Unie vyloučeny další dvě společnosti, z nichž jedna spolupracovala při šetření.
3. DUMPING
3.1 Indie
3.1.1 Běžná hodnota
(14)
Za účelem stanovení běžné hodnoty bylo nejprve u každého vyvážejícího výrobce zjištěno, zda byl jeho celkový objem prodeje obdobného výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům reprezentativní v porovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Unie. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení se prodej na domácím trhu pokládá za reprezentativní, pokud celkový objem prodeje na domácím trhu činí nejméně 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku v Unii. Bylo zjištěno, že u každého vyvážejícího výrobce byl celkový prodej obdobného výrobku na domácím trhu reprezentativní.
(15)
U každého druhu výrobku, který vyvážející výrobce prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s druhem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Prodej konkrétního druhu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto druhu výrobku prodaného dotčeným vyvážejícím výrobcem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období šetření představoval nejméně 5 % jeho celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku vyvezeného do Unie.
(16)
Zkoumalo se rovněž, zda lze domácí prodej každého druhu výrobku považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření se uskutečnilo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého vyváženého druhu výrobku prodaného v období šetření na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(17)
U druhů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje dotčeného druhu výrobku na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle druhu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje dotčeného druhu na domácím trhu, bez ohledu na skutečnost, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(18)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
3.1.2 Vývozní cena
(19)
Oba vyvážející výrobci v Indii vyváželi dotčený výrobek přímo nezávislým odběratelům v Unii. Vývozní ceny byly proto podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen, které byly těmito nezávislými odběrateli skutečně zaplaceny za dotčený výrobek, nebo cen, které je třeba zaplatit.
3.1.3 Srovnání
(20)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců byly srovnány na základě ceny ze závodu.
(21)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny (v případě, že byly použitelné a odůvodněné) úpravy o rozdíly v nepřímých daních, nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku, vedlejších nákladech, nákladech na balení, úvěry a provize.
(22)
Oba vyvážející výrobci tvrdili, že by se při výpočtu dumpingového rozpětí nemělo přihlížet k jejich prodeji, který se v období šetření uskutečnil pro jednoho ze žadatelů v Unii, jelikož se tento prodej uskutečnil ve značném množství a za smluvní ceny. Neexistuje však žádný právní důvod, proč by se při výpočtu dumpingu nemělo k tomuto vývozu dotčeného výrobku přihlížet. Tvrzení obou vyvážejících výrobců byla proto odmítnuta.
(23)
Oba vyvážející výrobci požádali o úpravu s ohledem na měnový přepočet a tvrdili, že od listopadu 2009 dochází k trvalému zhodnocování indické rupie (INR) oproti euru (EUR), což má rušivý účinek na výpočet dumpingu. Tvrzení se týkalo prodeje, který se uskutečnil v EUR v období od ledna 2010, a požadovalo se, aby se za účelem přepočtu hodnoty tohoto prodeje na INR nahradil směnný kurz platný v měsíci, v němž se uskutečnil prodej, směnným kurzem, který platil o dva měsíce dříve. V čl. 2 odst. 10 písm. j) je za určitých podmínek skutečně povolena úprava s ohledem na měnový přepočet. Podotýká se však, že k zhodnocení INR došlo teprve v druhé polovině období šetření. Dále se uvádí, že obě indické společnosti během tohoto období často zvyšovaly své ceny pro své hlavní odběratele v Unii, a to poměrně podobně, a že se v druhé polovině období šetření rovněž trvale zvyšovaly ceny, které žadatele účtovali v Unii. Neexistují proto jednoznačné důkazy, že se zhodnocení INR neprojevilo včas v cenách účtovaných indickými vyvážejícími výrobci jejich odběratelům v EU nebo že toto zhodnocení mělo ve výpočtech dumpingu nepatřičný penalizující účinek. Tvrzení obou společností byla proto odmítnuta.
3.1.4 Dumpingové rozpětí
(24)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byla dumpingová rozpětí pro spolupracující indické vyvážející výrobce zjištěna na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(25)
Na základě informací, které byly k dispozici z podnětu a od spolupracujících indických vyvážejících výrobců, a podle dostupných statistických údajů neexistují v Indii žádní jiní výrobci dotčeného výrobku. Celostátní dumpingové rozpětí zjištěné pro Indii bylo proto stanoveno ve stejné výši jako nejvyšší dumpingové rozpětí zjištěné u spolupracujícího vyvážejícího výrobce.
(26)
Na tomto základě jsou prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením následující:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Godrej Industries Limited
9,3 %
VVF Limited
4,8 %
Všechny ostatní společnosti
9,3 %
3.2 Indonésie
3.2.1 Běžná hodnota
(27)
Za účelem stanovení běžné hodnoty bylo nejprve u každého vyvážejícího výrobce zjištěno, zda byl jeho celkový objem prodeje obdobného výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům reprezentativní v porovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Unie. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení se prodej na domácím trhu pokládá za reprezentativní, pokud celkový objem prodeje na domácím trhu činí nejméně 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku v Unii. Bylo zjištěno, že u každého vyvážejícího výrobce byl celkový prodej obdobného výrobku na domácím trhu reprezentativní.
(28)
U každého druhu výrobku, který vyvážející výrobce prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s druhem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Prodej konkrétního druhu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto druhu výrobku prodaného dotčeným vyvážejícím výrobcem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období šetření představoval nejméně 5 % jeho celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku vyvezeného do Unie.
(29)
Zkoumalo se rovněž, zda lze domácí prodej každého druhu výrobku považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření se uskutečnilo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého vyváženého druhu výrobku prodaného v období šetření na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(30)
U druhů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje dotčeného druhu výrobku na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle druhu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje dotčeného druhu na domácím trhu, bez ohledu na skutečnost, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(31)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(32)
Pokud vyvážející výrobce neměl žádný domácí prodej konkrétního druhu výrobku, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení určena početně.
(33)
Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoveny podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které vyvážející výrobce skutečně zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
3.2.2 Vývozní cena
(34)
Vyvážející výrobci uskutečňovali prodej na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Singapuru a v Unii.
(35)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil přímo nezávislým odběratelům v Unii nebo prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Singapuru, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen, které byly skutečně zaplaceny za dotčený výrobek, nebo cen, které je třeba zaplatit.
(36)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za něž byl dovezený výrobek poprvé těmito obchodníky ve spojení znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii.
3.2.3 Srovnání
(37)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců byly srovnány na základě ceny ze závodu.
(38)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny (v případě, že byly použitelné a odůvodněné) úpravy o rozdíly v nepřímých daních, nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku, vedlejších nákladech, nákladech na balení, úvěry a provize.
(39)
Jedna společnost požádala o úpravu s ohledem na rozdíly ve fyzických vlastnostech, a to na základě toho, že výrobek, který je předmětem šetření, vyváží do EU v kapalné i pevné formě, zatímco na domácím trhu jej prodává pouze v pevné formě a že ceny za kapalnou formu jsou nižší než ceny za výrobek, který je předmětem šetření, v pevné formě. Společnost však neposkytla žádné vyčíslení takovéto úpravy. Pouhé srovnání vývozních cen pevných a kapalných forem výrobku, který je předmětem šetření, nemůže představovat základ pro přiznání úpravy o rozdíly ve fyzických vlastnostech. Účetní systém společnosti mimoto neumožňuje náležité oddělení rozdílů v nákladech mezi výrobkem v pevné a kapalné formě. Neexistoval proto spolehlivý způsob výpočtu možné úpravy a tvrzení bylo nutno odmítnout.
(40)
Žadatelé uvedli, že v Indonésii jsou náklady na energie narušeny kvůli velmi levným a dotovaným cenám energií. Nepředložili však žádné doložené informace, jak toto narušení nákladů na energie použité při výrobě na domácí trh a na vývoz ovlivňuje výpočty dumpingu. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
3.2.4 Dumpingové rozpětí
(41)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byla dumpingová rozpětí pro spolupracující indonéské vyvážející výrobce zjištěna na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(42)
Na základě informací, které byly k dispozici z podnětu a od spolupracujících indonéských vyvážejících výrobců, a podle dostupných statistických údajů neexistují v Indonésii žádní jiní výrobci dotčeného výrobku. Celostátní dumpingové rozpětí zjištěné pro Indonésii bylo proto stanoveno ve stejné výši jako nejvyšší dumpingové rozpětí zjištěné u spolupracujícího vyvážejícího výrobce.
(43)
Na tomto základě jsou prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením následující:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3 %
P.T. Musim Mas
7,6 %
Všechny ostatní společnosti
7,6 %
3.3 Malajsie
3.3.1 Běžná hodnota
(44)
Za účelem stanovení běžné hodnoty bylo nejprve u každého vyvážejícího výrobce zjištěno, zda byl jeho celkový objem prodeje obdobného výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům reprezentativní v porovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Unie. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení se prodej na domácím trhu pokládá za reprezentativní, pokud celkový objem prodeje na domácím trhu činí nejméně 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku v Unii. U dvou spolupracujících vyvážejících výrobců bylo zjištěno, že celkový prodej obdobného výrobku na domácím trhu uskutečněný vyvážejícími výrobci byl reprezentativní. U zbývajícího spolupracujícího vyvážejícího výrobce nebyl v období šetření zjištěn žádný nezávislý prodej na domácím trhu.
(45)
U každého druhu výrobku, který vyvážející výrobce prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s druhem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Prodej konkrétního druhu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto druhu výrobku prodaného dotčeným vyvážejícím výrobcem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období šetření představoval nejméně 5 % jeho celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku vyvezeného do Unie.
(46)
Zkoumalo se rovněž, zda lze domácí prodej každého druhu výrobku považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření se uskutečnilo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého vyváženého druhu výrobku prodaného v období šetření na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(47)
U druhů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje dotčeného druhu výrobku na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle druhu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje dotčeného druhu na domácím trhu, bez ohledu na skutečnost, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(48)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(49)
Pokud vyvážející výrobce neměl žádný domácí prodej konkrétního druhu výrobku, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení určena početně.
(50)
Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoveny podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které vyvážející výrobce skutečně zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
(51)
U vyvážejícího výrobce, který v období šetření neměl žádný domácí prodej, byly částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoveny podle čl. 2 odst. 6 písm. a) základního nařízení na základě váženého průměru skutečných částek, které byly zjištěny pro ostatní dva prošetřované vyvážející výrobce při výrobě a prodeji obdobného výrobku na malajsijském trhu.
3.3.2 Vývozní cena
(52)
Vyvážející výrobci uskutečňovali prodej na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společností ve spojení se sídlem v Unii.
(53)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen, které byly skutečně zaplaceny za dotčený výrobek, nebo cen, které je třeba zaplatit.
(54)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za něž byl dovezený výrobek poprvé těmito společnostmi ve spojení znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii.
3.3.3 Srovnání
(55)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců byly srovnány na základě ceny ze závodu.
(56)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny (v případě, že byly použitelné a odůvodněné) úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku, vedlejších nákladech, nákladech na balení a úvěry.
(57)
Jeden malajsijský vyvážející výrobce uvedl, že jeho společnost ve spojení v Unii je ve skutečnosti vývozním oddělením výrobce. Na tomto základě společnost tvrdila, že by v případě úplné úpravy o prodejní, režijní a správní náklady a zisk podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení došlo při stanovení ceny ze závodu k nadměrnému odpočtu. V této souvislosti bylo zjištěno, že faktury odběratelům v Unii vystavovala společnost ve spojení a že tato společnost přijímala platby od odběratelů v Unii. Mimoto je třeba uvést, že prodej, který uskutečnila společnost ve spojení, zahrnoval přirážku. Rovněž finanční účetnictví obchodníka prokazovalo, že hradí běžné prodejní, režijní a správní náklady, které vznikly mezi dovozem a dalším prodejem. Zdálo se proto, že společnost ve spojení ve skutečnosti plní obvyklé funkce dovozce. Na tomto základě bylo tvrzení společnosti odmítnuto.
(58)
Žadatelé předložili s ohledem na Malajsii stejné tvrzení týkající se nákladů na energie, které bylo ve 40. bodě odůvodnění uvedeno v případě Indonésie. Toto tvrzení bylo ze stejných důvodů odmítnuto.
3.3.4 Dumpingové rozpětí
(59)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byla dumpingová rozpětí pro spolupracující malajsijské vyvážející výrobce zjištěna na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(60)
Na základě informací, které byly k dispozici z podnětu a od spolupracujících malajsijských vyvážejících výrobců, a podle dostupných statistických údajů neexistují v Malajsii žádní jiní výrobci dotčeného výrobku. Celostátní dumpingové rozpětí zjištěné pro Malajsii bylo proto stanoveno ve stejné výši jako nejvyšší dumpingové rozpětí zjištěné u spolupracujícího vyvážejícího výrobce.
(61)
Na tomto základě jsou prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením následující:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
13,8 %
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd.
5,0 %
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd
5,3 %
Všechny ostatní společnosti
13,8 %
4. ÚJMA
4.1 Vymezení výrobního odvětví Unie a výroby v Unii
(62)
V průběhu období šetření vyráběli obdobný výrobek v Unii dva známí výrobci a někteří další velmi malí výrobci. K zjištění celkové výroby v Unii byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze. Na tomto základě byla celková výroba v Unii v průběhu období šetření odhadnuta v rozmezí od 400 000 do 500 000 tun. Výrobci v Unii, na něž připadá celková výroba v Unii, představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(63)
Některé zúčastněné strany uvedly, že by se jeden ze žadatelů neměl považovat za součást výrobního odvětví Unie, jelikož tato společnost během období šetření dovážela dotčený výrobek. Bylo však ověřeno, že procentní podíl výrobku, který tato společnost v období šetření dovezla z dotčených zemí, byl poměrně malý, a nebyl tudíž významný v porovnání s její výrobou obdobného výrobku. Tento dovoz byl mimoto většinou pouze dočasný. Lze proto potvrdit, že hlavní činností této společnosti je výroba a prodej výrobku, který je předmětem šetření, v EU a jejím hlavním zájmem je zájem výrobce v Unii. Předběžně bylo proto rozhodnuto, že toto tvrzení není opodstatněné.
4.2 Spotřeba v Unii
(64)
Spotřeba byla stanovena na základě celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, použití pro vlastní potřebu a celkového dovozu (odvozeného z údajů Eurostatu). Jelikož údaje Eurostatu zahrnují rovněž některé jiné výrobky než dotčený výrobek, byla provedena náležitá úprava. V zájmu zachování důvěrnosti údajů jsou informace poskytnuty v podobě indexu (2007 = 100).
Spotřeba v Unii
2007
2008
2009
OŠ
V tunách
100
102
97
102
Meziroční změna v %
2,2 %
-4,8 %
4,6 %
Zdroj: Eurostat, údaje uvedené v podnětu a odpovědích na dotazník.
(65)
V průběhu posuzovaného období se spotřeba v Unii mírně zvýšila o 2 %. V období od roku 2007 do roku 2008 spotřeba nejprve vzrostla o 2,2 %, načež v období od roku 2008 do roku 2009 následoval pokles o 4,8 %. Od roku 2009 do konce období šetření se spotřeba opět zvýšila o 4,6 %.
(66)
K snižování spotřeby v období od roku 2008, během něhož výrobci dotčeného výroku zaznamenali pokles poptávky po jejich výrobcích, přispěl hospodářský pokles. Na počátku období šetření se začala situace na trhu mírně zlepšovat, což vedlo k zvýšení poptávky po dotčeném výrobku v porovnání s prvním pololetím roku 2009.
4.3 Dovoz do Unie z dotčených zemí
4.3.1 Souhrnné posouzení
(67)
Komise zkoumala, zda mají být účinky dumpingového dovozu z dotčených zemí posuzovány souhrnně na základě kritérií uvedených čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Podle tohoto článku se účinek dovozů ze dvou nebo více zemí, které jsou současně předmětem antidumpingového šetření, posuzuje souhrnně jen tehdy, je-li zjištěno, že a) dumpingové rozpětí zjištěné ve vztahu k dovozu z každé z daných zemí není nepatrné ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení a že objem dovozu z každé jednotlivé země není zanedbatelný a že b) souhrnné posouzení účinků dovozu je vhodné s ohledem na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem Unie.
(68)
Dumpingová rozpětí zjištěná u dovozu z každé z dotčených zemí nebyla nepatrná ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení, tj. 2 % vývozních cen, a objem dovozu z každé dotčené země je vyšší než prahová hodnota ve výši 1 % podílu na trhu, jak je stanoveno v čl. 5 odst. 7 základního nařízení.
(69)
Při šetření bylo dále zjištěno, že podmínky hospodářské soutěže mezi dumpingovými dovozy i mezi dumpingovým dovozem a obdobným výrobkem jsou podobné. Bylo zjištěno, že průměrné ceny dovozu ze všech dotčených zemí se v posuzovaném období snížily a sledovaly stejnou tendenci. Výrobek, který je předmětem šetření, dovážený z dotčených zemí byl ve všech ohledech obdobný, je zaměnitelný a na trh v Unii je uváděn prostřednictvím srovnatelných prodejních kanálů a za podobných obchodních podmínek, soutěží proto navzájem a s výrobkem, který je předmětem šetření, vyráběným v Unii.
(70)
Na tomto základě se vyvozuje prozatímní závěr, že jsou splněny všechny podmínky pro souhrnné posouzení a že by v souladu s tím měly být pro účely analýzy újmy účinky dumpingového dovozu pocházejícího z dotčených zemí posouzeny společně.
4.3.2 Objem, cena a podíl dumpingového dovozu z dotčených zemí na trhu
Dovoz z dotčených zemí
2007
2008
2009
OŠ
V tunách
112 523
177 286
165 386
176 279
Index: 2007 = 100
100
158
147
157
Meziroční změna v %
57,6 %
-6,7 %
6,6 %
Podíl na trhu
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
154
151
154
Meziroční změna v %
54,2 %
-2,0 %
1,9 %
Průměrná cena v EUR/t
942
1 017
837
882
Index: 2007 = 100
100
108
89
94
Meziroční změna v %
8 %
-18 %
5 %
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
(71)
Objem dovozu z dotčených zemí v posuzovaném období značně vzrostl o 57 %. K největšímu nárůstu došlo mezi rokem 2007 a 2008, kdy se dovoz zvýšil o 58 %. Dovoz poté v roce 2009 mírně klesl, načež v období šetření opět vzrostl na úroveň z roku 2008.
(72)
Průměrné ceny dovozu z dotčených zemí v průběhu posuzovaného období značně kolísaly a celkově zaznamenaly 6 % pokles. Během celého posuzovaného období byly průměrné ceny dovozu z dotčených zemí vždy nižší než ceny stanovené zbytkem světa a výrobním odvětví Unie, což vedlo k zvýšení podílu dotčených zemí na trhu.
(73)
Podíl dotčených zemí na trhu se v posuzovaném období značně zvýšil, a to o 54 %. K největšímu nárůstu došlo mezi rokem 2007 a 2008. Během hospodářské krize došlo k mírnému poklesu dovozu, což v období mezi roky 2008 a 2009 snížilo podíl dotčených zemí na trhu o 2 %, do konce posuzovaného období však tyto země získaly svůj podíl na trhu zpět.
4.3.2.1 Cenové podbízení
(74)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly porovnány vážené průměrné prodejní ceny podle druhu výrobku, účtované výrobním odvětvím Unie při prodeji nezávislým odběratelům na trhu Unie a upravené na úroveň cen ze závodu, s odpovídajícím váženým průměrem cen dovozu z dotčených zemí při prodeji prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF, s příslušnou úpravou o stávající cla a náklady po dovozu. Toto cenové srovnání bylo provedeno pro obchody na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledky srovnání, vyjádřené jako procentní podíl prodejních cen výrobního odvětví Unie v období šetření, prokázaly značná rozpětí cenového podbízení (až 16 %). Tato rozpětí cenového podbízení naznačují tlak, který dovoz z dotčených zemí vyvíjel na ceny na trhu Unie.
(75)
Rozpětí cenového podbízení jsou pro jednotlivé dotčené země následující:
Země
Rozpětí cenového podbízení
Indie
od - 0,5 do 16 %
Indonésie
od - 12,1 do - 3,2 %
Malajsie
od - 10,4 do 15,1 %
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie (3)
4.4.1 Předběžné poznámky
(76)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního zařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie od roku 2007 do konce období šetření.
4.4.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Výroba výrobního odvětví Unie
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
90
77
83
Kapacita výrobního odvětví Unie
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
109
103
98
Využití kapacity
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
83
75
85
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(77)
Od roku 2007 do roku 2009 se výroba v Unii značně snížila o 23 %, poté se mezi rokem 2009 a koncem období šetření mírně zvýšila, což v posuzovaném období vedlo k celkovému poklesu o 17 %. Je třeba uvést, že ačkoliv se spotřeba v Unii mezi roky 2008 a 2009 snížila přibližně o 5 %, výroba výrobního odvětví Unie klesla mnohem více, o 15 %, a výrobnímu odvětví Unie se nepodařilo využít opětovného zvýšení spotřeby v Unii, k němuž došlo v období šetření.
(78)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila přibližně o 2 %. Po nárůstu přibližně o 9 % v roce 2008 se kapacita v následujících letech zmenšovala, což mělo za následek celkové 2 % snížení v posuzovaném období.
(79)
V souladu se snižujícími se objemy výroby se v posuzovaném období o 15 % snížilo i využití dostupné kapacity. K hlavnímu poklesu došlo v roce 2009 během celkové hospodářské krize, v období šetření se využití kapacity mírně zlepšilo.
4.4.3 Prodej a podíl na trhu
(80)
Údaje o prodeji uvedené v následující tabulce souvisí s objemy a hodnotou prodeje prvnímu odběrateli na trhu Unie, který není ve spojení.
Objem prodeje nezávislým odběratelům v EU
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
85
79
82
Meziroční změna v %
-15,4 %
-6,5 %
4,3 %
Hodnota prodeje nezávislým odběratelům v EU (v EUR)
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
102
85
88
Meziroční změna v %
1,6 %
-16,6 %
3,9 %
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
88
87
88
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník
(81)
Objemy prodeje a podíl na trhu se mezi rokem 2007 a obdobím šetření snížily o 18 % respektive 12 %. Na počátku posuzovaného období, od roku 2007 do roku 2008, se navzdory vyšší spotřebě v Unii objem prodeje výrobního odvětví Unie snížil o 15 % a výrobní odvětví Unie přišlo o 12 % svého podílu na trhu. V roce 2009 se spotřeba v Unii snížila, což vedlo k dalšímu úbytku objemu prodeje výrobního odvětví Unie o 6,5 %. V období šetření se v souladu s rostoucí spotřebou v Unii prodej výrobního odvětví Unie mírně zvýšil. Podíl na trhu však byl od roku 2008 do konce období šetření stálý.
4.4.4 Průměrné jednotkové ceny výrobního odvětví Unie
Jednotková cena při prodeji nezávislým odběratelům v EU
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
120
107
107
Meziroční změna v %
20,1 %
-10,8 %
-0,4 %
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(82)
Ceny v období od roku 2007 do roku 2008 významně vzrostly, a to o 20 %. Je nutno uvést, že vyvážející výrobci v tomto období rovněž zvýšili své ceny, ačkoliv mnohem méně než výrobní odvětví Unie.
(83)
V roce 2009 muselo výrobní odvětví Unie své ceny snížit, aby reagovalo na tlak ze strany rostoucího dovozu z dotčených zemí. V roce 2008 vzrostl dovoz z těchto zemí o 57 % a jeho ceny byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Výrobnímu odvětví Unie se však nepodařilo snížit ceny na stejnou úroveň jako vyvážejícím výrobcům.
(84)
V průběhu období šetření udržovalo výrobní odvětví Unie úroveň cen z roku 2009, což vedlo k celkovému zvýšení cen v posuzovaném období o 7 %.
4.4.5 Stav zásob
(85)
V průběhu posuzovaného období zásoby výrobního odvětví Unie klesly o 33 %. Zejména mezi rokem 2008 a obdobím šetření se stav zásob značně snížil o 51 %.
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
128
86
67
Meziroční změna v %
27,7 %
-33,0 %
-21,1 %
Stav zásob v poměru k výrobě
5,0 %
7,1 %
5,6 %
4,1 %
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.4.6 Zaměstnanost, mzdy a produktivita
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie
2007
2008
2009
OŠ
Celkový počet zaměstnanců podílejících se na výrobě dotčeného výrobku (s výrobci, kteří se nevyjádřili)
Index: 2007 = 100
100
97
91
87
Průměrné mzdy na zaměstnance (v EUR)
Index: 2007 = 100
100
102
101
106
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
Index: 2007 = 100
100
93
85
96
Zdroj: Eurostat.
(86)
Kvůli zmenšující se činnosti výrobního odvětví Unie se v souladu s tím během posuzovaného období o 13 % snížil i počet zaměstnanců. V posuzovaném období se mírně zvýšily mzdové náklady na zaměstnance, a to o 6 %. To se pokládalo za přirozený růst, který byl nižší než míra inflace v posuzovaném období.
4.4.7 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál
Ziskovost prodeje EU nezávislým odběratelům
2007
2008
2009
OŠ
% čisté ztráty/obrat
Index: 2007 = 100
100
76
408
236
Záporný peněžní tok výrobního odvětví Unie (v EUR)
Index: 2007 = 100
100
- 249
1 178
439
Peněžní tok v % prodeje EU nezávislým odběratelům
-1,3 %
3,7 %
-24,5 %
-7,9 %
Index: 2007 = 100
100
- 285
1 899
609
Investice výrobního odvětví Unie (v EUR)
Index: 2007 = 100
100
56
68
65
Meziroční změna v %
-43,8 %
20,6 %
-4,2 %
Záporná návratnost investic výrobního odvětví Unie
Index: 2007 = 100
100
136
510
320
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(87)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk (v tomto případě ztráta) z prodeje obdobného výrobku před zdaněním byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Bylo zjištěno, že ziskovost výrobního odvětví Unie byla od počátku dotčeného období v roce 2007 záporná a v průběhu posuzovaného období ztráty značně vzrostly. Po snížení ztrát v roce 2008 se tyto v roce 2009, v době celkové hospodářské krize, znovu významně zvýšily. Hospodářské oživení, k němuž došlo v období šetření, výrobnímu odvětví Unie umožnilo snížit ztráty s ohledem na obrat, výrobní odvětví však bylo dosud daleko od návratu ke kladným úrovním zisku.
(88)
Trend zaznamenaný u peněžního toku, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, odráží do velké míry trend ziskovosti. Peněžní tok byl v roce 2007 záporný a v posuzovaném období vykázal značné snížení. Stejné poznámky lze uvést ohledně návratnosti investic, která vykazovala podobný nepříznivý vývoj v souladu s negativními výsledky, jichž výrobní odvětví Unie dosáhlo v posuzovaném období.
(89)
Na základě výše uvedených skutečností byla schopnost výrobního odvětví Unie investovat omezená, jelikož se peněžní tok v průběhu posuzovaného období významně zhoršil. V důsledku toho poklesly během posuzovaného období investice o 35 %.
4.4.8 Růst
(90)
Spotřeba v Unii byla v průběhu posuzovaného období poměrně stálá. Objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se však v tomto období snížil o 18 % respektive 12 %.
4.4.9 Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(91)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu z dotčených zemí nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie pokládat za zanedbatelný.
4.5 Závěr ohledně újmy
(92)
Šetřením bylo prokázáno, že se většina ukazatelů újmy, jako je výroba (- 17 %), využití kapacity (- 13 %), objem prodeje (- 18 %), podíl na trhu (- 12 %) a zaměstnanost (- 14 %), v posuzovaném období zhoršila. Významně byly dotčeny i ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že schopnost výrobního odvětví Unie získat kapitál byla narušena, zejména v období šetření.
(93)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
5.1 Úvod
(94)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo přezkoumáno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu do té míry, že ji lze označit za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, jež by mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie současně způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
5.2 Účinky dumpingového dovozu
(95)
Při šetření bylo zjištěno, že spotřeba v Unii byla v průběhu posuzovaného období poměrně stálá, zatímco objem dumpingového dovozu z dotčených zemí významně vzrostl, tj. o 57 %.
(96)
Dumpingový dovoz z dotčených zemí vyvíjel tlak na výrobní odvětví Unie, zejména v roce 2008, kdy tento dovoz vzrostl o 58 %. V tomto roce byly ceny dotčených zemí (odvozené z údajů Eurostatu) mnohem nižší, než ceny výrobního odvětví Unie. To vedlo k úbytku podílu výrobního odvětví Unie na trhu přibližně o 12 %, zatímco dotčené země zvýšily svůj podíl na trhu o 54 %.
(97)
S cílem reagovat na tento tlak snížilo výrobní odvětví Unie v roce 2009 své ceny. Ačkoliv se objem dovozu z dotčených zemí v souladu s hospodářským poklesem a poklesem na trhu EU snížil (- 6,7 %), dovozní cena se snížila více než cena výrobního odvětví Unie a to výrobnímu odvětví Unie zabránilo v tom, aby znovu získalo podíl na trhu, o který přišlo.
(98)
V průběhu období šetření muselo výrobní odvětví Unie dále snižovat své ceny, přičemž ceny dotčených zemí byly podle ověřených údajů o vývozu nadále nižší o 3 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie (+ 4,3 %) a jeho hodnota (+ 3,9 %) se mírně zvýšily, avšak navzdory tomu, že se cenový rozdíl s ohledem na cenu dovozu z dotčených zemí snížil, nepodařilo se výrobnímu odvětví Unie využít růst spotřeby a jeho podíl na trhu se nezměnil. Dovoz z dotčených zemí v průběhu období šetření mezitím zaznamenal další nárůst, pokud jde o objem (6,6 %) a podíl na trhu (2 %).
5.3 Účinky jiných činitelů
(99)
K jiným činitelům, jež byly zkoumány v rámci příčinné souvislosti, patří dovoz z ostatních zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie a dopad hospodářské krize.
5.3.1 Dovoz z ostatních zemí (zbytek světa)
Objem dovozu ze zbytku světa (Eurostat)
2007
2008
2009
OŠ
V tunách
32 874
31 446
38 295
30 495
Index: 2007 = 100
100
96
116
93
Meziroční změna v %
-4,3 %
21,8 %
-20,4 %
Podíl zbytku světa na trhu
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
94
120
91
Meziroční změna v %
-6,4 %
27,9 %
-23,9 %
Průměrná cena dovozu ze zbytku světa v EUR/t (Eurostat)
1 217
1 358
1 129
1 122
Index: 2007 = 100
100
112
93
92
Meziroční změna v %
12 %
-17 %
-1 %
Zdroj: Eurostat.
(100)
Podle údajů Eurostatu se v posuzovaném období objem dovozu výrobku, který je předmětem šetření, pocházejícího ze třetích zemí, jichž se netýkalo toto šetření, do Unie snížil o 7 %. Příslušný podíl těchto zemí na trhu se rovněž snížil o 9 %.
(101)
Průměrné ceny tohoto dovozu byly vyšší než ceny vyvážejících výrobců v dotčených zemích a ceny výrobního odvětví Unie.
(102)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z těchto třetích zemí nepřispěl k podstatné újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
5.3.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
Objem vývozu pro nezávislé odběratele
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
38
52
45
Meziroční změna v %
-62,4 %
38,0 %
-14,0 %
Hodnota vývozu pro nezávislé odběratele
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
78
74
76
Meziroční změna v %
-21,6 %
-5,9 %
3,5 %
Jednotková cena vývozu pro nezávislé odběratele
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
208
142
171
Meziroční změna v %
108,4 %
-31,9 %
20,3 %
(103)
V průběhu posuzovaného období se objem vývozu výrobního odvětví Unie snížil o 55 %. Dopad tohoto poklesu byl však částečně vyrovnán skutečností, že průměrná jednotková prodejní cena v témže období vzrostla o 71 %, což omezilo snížení hodnoty vývozu na 24 %. To spolu se skutečností, že v průběhu období šetření na vývoz připadalo pouze 5 % celkového prodeje, vedlo k předběžnému závěru, že vývozní výkonnost není činitelem, který narušuje příčinnou souvislost mezi újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, a dovozem z dotčených zemí.
5.3.3 Dopad hospodářské krize
(104)
Hospodářská krize přispěla k poklesu spotřeby v Unii a k cenovému tlaku. Nižší úroveň poptávky po výrobku, který je předmětem šetření, vedla k snížení výroby výrobního odvětví Unie a přispěla částečně k stlačení prodejních cen.
(105)
Za běžných hospodářských podmínek a v případě neexistence silného cenového tlaku a vyšších úrovní dumpingového dovozu by se výrobní odvětví Unie mohlo mezi rokem 2007 a obdobím šetření potýkat s určitými problémy při vyrovnávání se s poklesem spotřeby a zvýšením fixních nákladů na jednotku kvůli nižšímu využití kapacity. Dumpingový dovoz však dopad hospodářského poklesu zesílil a znemožnil výrobnímu odvětví Unie prodávat za cenu vyšší, než je výrobní cena.
(106)
Na základě výše uvedených skutečností se zdá, že snížení poptávky v Unii spojené s hospodářskou krizí přispělo k újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie. Dospělo se však k závěru, že to nenarušuje příčinnou souvislost zjištěnou s ohledem na levný dumpingový dovoz z dotčených zemí.
5.4 Závěr ohledně příčinné souvislosti
(107)
Výše uvedená analýza prokázala, že v posuzovaném období došlo k značnému zvýšení objemu a podílu levného dumpingového dovozu pocházejícího z dotčených zemí na trhu. Mimoto bylo zjištěno, že se tento dovoz uskutečňoval za dumpingové ceny, které byly nižší než ceny účtované výrobním odvětvím Unie na trhu Unie za obdobné druhy výrobku.
(108)
Toto zvýšení objemu a podílu levného dumpingového dovozu z dotčených zemí na trhu se časově shodovalo s celkovým a trvalým poklesem spotřeby v Unii v průběhu posuzovaného období, avšak rovněž s nepříznivým vývojem podílu výrobního odvětví Unie na trhu v témže období. Od roku 2008, kdy došlo k celkovému hospodářskému poklesu a snížení spotřeby v Unii, se vývozcům z dotčených zemí dařilo udržet svůj podíl na trhu, a to snížením cen, které byly nižší než cena výrobního odvětví Unie. Současně byl zaznamenán další nepříznivý vývoj u podílu výrobního odvětví Unie na trhu a u hlavních ukazatelů jeho hospodářské situace. V posuzovaném období vedl prudký nárůst levného dumpingového dovozu z Indie, Indonésie a Malajsie, jehož ceny byly trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie, k poklesu ziskovosti výrobního odvětví Unie, což mělo v období šetření za následek vysoké ztráty.
(109)
Při zkoumání jiných známých činitelů, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, bylo zjištěno, že se nezdá, že by tyto činitele byly takové, aby narušily příčinnou souvislost, která byla zjištěna mezi dumpingovým dovozem z dotčených zemí a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(110)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě rozlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz z Indie, Indonésie a Malajsie způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
6. ZÁJEM UNIE
6.1 Předběžná poznámka
(111)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo ověřeno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu způsobujícím újmu existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není uložení prozatímních antidumpingových opatření v zájmu Unie. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
6.2 Výrobní odvětví Unie
(112)
Výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma v důsledku dumpingového dovozu z Indie, Indonésie a Malajsie. Připomíná se, že většina ukazatelů újmy vykazovala v posuzovaném období negativní tendenci. Významně dotčeny byly zejména ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok, návratnost investic a ziskovost. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.
(113)
Očekává se, že uložení prozatímních antidumpingových cel obnoví účinné obchodní podmínky na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny výrobku, který je předmětem šetření, tak, aby zohledňovaly náklady různých složek a podmínky na trhu. Lze očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít další kladný dopad na jeho finanční situaci a ziskovost.
(114)
Byl proto vyvozen závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření na dovoz výrobku, který je předmětem šetření, pocházejícího z Indie, Indonésie a Malajsie je v zájmu výrobního odvětví Unie.
6.3 Dovozci
(115)
Dotazníky byly rozeslány 21 dovozcům v Unii. Při šetření spolupracovali pouze dva dovozci, oba se sídlem ve Spojeném království, kteří společně představovali 0,3 % celkového dovozu z dotčených zemí během období šetření. Návštěva se uskutečnila pouze u většího z obou dovozců. Tento dovozce však při inspekci na místě odmítl umožnit přístup ke svému účetnictví, a příslušné informace nebylo proto možno ověřit. Bylo však zřejmé, že ačkoliv by uložení antidumpingových opatření znamenalo pro tuto společnost vyšší náklady, nepředstavovalo by to pro její činnost velmi závažné problémy, a to ani v případě stejných odběratelů či po změně oblasti podnikání, bude-li to zapotřebí.
(116)
Na základě dostupných informací byl vyvozen závěr, že ačkoliv uložení prozatímních antidumpingových opatření bude mít nepříznivý dopad na výše zmíněného dovozce, tento by měl být schopen přenést přinejmenším část vyšších nákladů na své odběratele a/nebo přejít na jiné zdroje dodávek. Uložení prozatímních opatření by proto nemělo mít na dovozce významný nepříznivý dopad.
6.4 Uživatelé
(117)
Uživatelé výrobku, který je předmětem šetření, projevili o tento případ velký zájem. Z celkem 97 uživatelů, kteří byli kontaktováni, při šetření spolupracovalo 21 uživatelů. Tito spolupracující uživatelé představovali v období šetření přibližně 25 % dovozu dotčeného výrobku do Unie. Tyto společnosti se nacházejí v celé Unii a působí v odvětvích výrobků pro osobní hygienu, přípravků pro péči o domácnost a detergentů používaných v průmyslu.
(118)
Z celkem 21 společností bylo navštíveno 5 podniků, které představovaly 18 % celkového dovozu výrobku, který je předmětem šetření, z dotčených zemí do EU v období šetření. Na základě ověřených informací se zdá, že podíl výrobku, který je předmětem šetření, na výrobních nákladech těchto společností je značný a podle konečného výrobku činí od 10 % do 20 %.
(119)
U tří z pěti navštívených společností pracovalo přibližně 15 % z celkového počtu zaměstnanců v odvětvích, která používají dotčený výrobek, v jedné společnosti činí tento procentní podíl přibližně 70 %, zatímco u ostatních nebylo možné tuto informaci kvůli složité struktuře společnosti a široké škále výrobků získat.
(120)
V období šetření činil průměrný podíl činnosti, při níž se používá výrobek, který je předmětem šetření, na celkové činnosti navštívených společností 22 %, přičemž průměrné ziskové rozpětí u této činnosti činilo přibližně 6 %. Na tomto základě a vzhledem k poměrně nízké úrovni navrhovaných opatření se odhadovalo, že dopad prozatímních antidumpingových cel na dovoz z dotčených zemí je celkově poměrně omezený. Někteří uživatelé tvrdili, že uložení antidumpingových opatření povede k problémům v souvislosti s dostupností výrobku, který je předmětem šetření, v Unii, jelikož v Unii existují pouze dva velcí výrobci a poptávka po výrobku, který je předmětem šetření, se neustále zvyšuje. Je však třeba uvést, že by poměrně nízká úroveň navrhovaných opatření neměla vyloučit možnost dovážet výrobek, který je předmětem šetření, z dotčených zemí. Dva výrobci v Unii mimoto v posuzovaném období nevyužívali při výrobě celou kapacitu. Je rovněž možný dovoz z ostatních třetích zemí, jichž se opatření netýkají. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(121)
Při zohlednění výše uvedených skutečností lze mít za to, že i když opatření uložená na dovoz z dotčených zemí budou mít na většinu uživatelů pravděpodobně nepříznivý dopad, zdá se, že celkový dopad bude omezený. Byl tudíž vyvozen předběžný závěr, že na základě dostupných informací nebude mít účinek antidumpingových opatření uložených na dovoz výrobku, který je předmětem šetření, z dotčených zemí na uživatele dotčeného výrobku významný nepříznivý dopad.
6.5 Závěr ohledně zájmu Unie
(122)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie přesvědčivé důvody pro neuložení prozatímních opatření na dovoz výrobku, který je předmětem šetření, z dotčených zemí.
7. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(123)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
7.1 Úroveň pro odstranění újmy
(124)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(125)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii.
(126)
Úroveň pro odstranění újmy byla proto vypočítána na základě srovnání průměrné ceny dumpingového dovozu a cílové ceny výrobního odvětví Unie. Cílová cena byla stanovena vypočtením prodejní ceny výrobního odvětví Unie, která nezpůsobuje ztrátu (jelikož výrobní odvětví Unie zaznamenalo v průběhu období šetření ztráty), a k této prodejní ceně bylo připočteno cílové ziskové rozpětí. Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že odpovídající cílové ziskové rozpětí činí 15 %, nebylo však schopno toto doložit. Cílové ziskové rozpětí bylo proto předběžně stanoveno ve výši 7,7 %, což odpovídá poslednímu ziskovému rozpětí, jehož jeden ze žadatelů dosáhl v posledním ziskovém roce před posuzovaným obdobím.
(127)
Průměrné rozpětí cenového podbízení bylo pro Indii stanoveno ve výši 24,2 %, pro Indonésii ve výši 9,1 % a pro Malajsii ve výši 25,7 %.
7.2 Prozatímní opatření
(128)
Na základě výše uvedených skutečností se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení dospělo k závěru, že by na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Indie, Indonésie a Malajsie mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a úrovni pro odstranění újmy podle pravidla nižšího cla. S výjimkou jednoho případu jsou sazby prozatímního antidumpingového cla založeny na dumpingovém rozpětí.
(129)
Na základě výše uvedených skutečností jsou navrhované sazby antidumpingového cla vyjádřené jako cena CIF na hranice Unie před proclením následující:
Země
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo v %
Indie
VVF Limited
4,8
Všechny ostatní společnosti
9,3
Indonésie
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3
P.T. Musim Mas
4,3
Všechny ostatní společnosti
7,6
Malajsie
KL-Kepong Oleomas (KLK)
5,0
Emery
5,3
Všechny ostatní společnosti
13,8
(130)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z dotčených zemí a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(131)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (4) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, například spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(132)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(133)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu nasycených mastných alkoholů s uhlíkovým řetězcem C8, C10, C12, C14, C16 nebo C18 (nezahrnuje rozvětvené isomery) včetně jednotlivých nasycených mastných alkoholů (zvané rovněž „čisté frakce“) a směsí převážně obsahujících kombinaci uhlíkových řetězců C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (běžně zařazované jako C8-C10), směsí převážně obsahujících kombinaci uhlíkových řetězců C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (běžně zařazované jako C12-C14) a směsí převážně obsahujících kombinaci uhlíkových řetězců C16-C18, v současnosti kódů KN ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 a ex 3823 70 00 (kódy TARIC 2905168510, 2905190060, 3823700011 a 3823700091), pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi je následující:
Země
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo v %
Doplňkový kód TARIC
Indie
VVF Limited, Bombaj
4,8
B110
Všechny ostatní společnosti
9,3
B999
Indonésie
PT. Ecogreen Oleochemicals, Kabil, Batam
6,3
B111
P.T. Musim Mas, Tanjung Mulia, Medan, Sumatera Utara
4,3
B112
Všechny ostatní společnosti
7,6
B999
Malajsie
KL-Kepong Oleomas Sdn Bhd, Petaling Jaya, Selangor Darul Ehsan
5,0
B113
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd., Kuala Langat, Selangor
5,3
B114
Všechny ostatní společnosti
13,8
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. května 2011.
32011R0446
L 122/47
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 446/2011
od 10. svibnja 2011.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih masnih alkohola i njihovih mješavina podrijetlom iz Indije, Indonezije i Malezije
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) (osnovna Uredba), a posebno njezin članak 7.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. Pokretanje postupka
(1)
Europska komisija (Komisija) je 13. kolovoza 2010. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (2) (obavijest o pokretanju postupka) najavila pokretanje antidampinškog postupka u pogledu uvoza u Uniju određenih masnih alkohola i njihovih mješavina (ispitani proizvod) podrijetlom iz Indije, Indonezije i Malezije (dotične zemlje).
(2)
Antidampinški postupak pokrenut je nakon pritužbe koju su 30. lipnja 2010. podnijela dva proizvođača iz Unije, Cognis GmbH i Sasol Olefins & Surfactants GmbH (podnositelji pritužbe). Oba trgovačka društva osnovana su prema njemačkom pravu i imaju proizvodne pogone u Njemačkoj, Francuskoj i Italiji. Ta dva trgovačka društva predstavljaju veći udjel, u ovom slučaju više od 25 % ukupne proizvodnje ispitanog proizvoda u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaze prima facie o dampingu navedenog proizvoda podrijetlom iz dotičnih zemalja i materijalnoj šteti koja iz njega proizlazi, što je smatrano dostatnim kako bi se opravdalo pokretanje postupka.
1.2. Strane na koje se odnosi postupak
(3)
Komisija je o pokretanju postupka službeno obavijestila podnositelje pritužbe, ostale poznate proizvođače iz Unije, uvoznike/trgovce i korisnike za koje se zna da se to na njih odnosi, poznate proizvođače izvoznike i predstavnike dotične zemlje izvoznice. Zainteresirane stranke dobile su priliku iznijeti svoja stajališta u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.
(4)
Svim zainteresiranim stranama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
(5)
S obzirom na velik broj uvoznika utvrđenih u pritužbi, odabir uzoraka bio je predviđen za uvoznike iz obavijesti o pokretanju postupka u skladu s člankom 17. stavkom 1. osnovne Uredbe. Četiri uvoznika dostavila su zatražene podatke i pristala su na uključivanje u uzorak u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka. S obzirom na mali broj uvoznika koji su se javili odlučeno je ne koristiti odabir uzoraka.
(6)
Komisija je poslala upitnike proizvođačima izvoznicima, proizvođačima iz Unije, uvoznicima i svim korisnicima i dobavljačima za koje se zna da se to na njih odnosi, kao i svim ostalim strankama koje su tako zatražile u rokovima određenima u obavijesti o pokretanju postupka.
(7)
Odgovori na upitnik primljeni su od 5 proizvođača iz Unije, 2 uvoznika, 21 korisnika u Uniji, 2 proizvođača izvoznika u Indiji, 2 proizvođača izvoznika u Indoneziji i njihovih povezanih trgovaca te 3 proizvođača izvoznika u Maleziji i njihovih povezanih trgovaca.
(8)
Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje je smatrala neophodnima za privremeno određivanje dampinga, nastale štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
(a)
proizvođači iz Unije:
-
Cognis GmbH, Njemačka,
-
Cognis France S.A.S., Francuska,
-
Sasol Olefins & Surfactants GmbH, Njemačka;
(b)
uvoznici iz Unije:
-
Oleo solutions Ltd, Ujedinjena Kraljevina;
(c)
korisnici u Uniji:
-
Henkel AG & Co., Njemačka,
-
PCC Rokita SA, Poljska,
-
Procter & Gamble International Operations SA, Švicarska,
-
Unilever, Nizozemska,
-
Zshimmer & Schwarz italiana SpA, Italija;
(d)
proizvođači izvoznici u Indiji:
-
Godrej Industries Limited, Mumbai i Taluka Valia,
-
VVF Limited, Mumbai;
(e)
proizvođači izvoznici u Indoneziji:
-
P.T. Ecogreen Oleochemicals i njegova povezana trgovačka društva, Batam, Singapur, Dessau,
-
P.T. Musim Mas i njegova povezana trgovačka društva, Medan, Singapur, Hamburg;
(f)
proizvođači izvoznici u Maleziji:
-
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd. i njegova povezana trgovačka društva, Prai, Emmerich,
-
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd. i njegova povezana trgovačka društva, Petaling Jaya, Hamburg,
-
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd., Telok Panglima Garang.
1.3. Razdoblje ispitnog postupka
(9)
Ispitni postupak dampinga i štete obuhvatio je razdoblje od 1. srpnja 2009. do 30. lipnja 2010. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja koja su važna za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2007. do kraja razdoblja ispitnog postupka (razmatrano razdoblje).
2. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
2.1. Dotični proizvod
(10)
Dotični proizvod su zasićeni masni alkoholi s ugljikovim lancem C8, C10, C12, C14, C16 ili C18 (ne uključujući razgranate izomere), uključujući zasićene masne alkohole jedne frakcije (dalje u tekstu „čista frakcija” ili „single cuts”) i mješavine koje uglavnom sadrže kombinaciju ugljikovih lanaca dužina C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (uobičajeno kategorizirane kao C8-C10), mješavine koje uglavnom sadrže kombinaciju ugljikovih lanaca dužina C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (uobičajeno kategorizirane kao C12-C14) i mješavine koje uglavnom sadrže kombinaciju ugljikovih lanaca dužina C16-C18, podrijetlom iz Indije, Indonezije i Malezije (dotični proizvod), trenutačno obuhvaćeni oznakama KN ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 i ex 3823 70 00.
(11)
Ispitani proizvod je intermedijarni proizvod koji se proizvodi iz prirodnih (oleokemijskih) ili sintetičkih (petrokemijskih) izvora, kao što su prirodne masti i ulja, sirova nafta, prirodni plin, kondenzati prirodnog plina i ugljen. Uglavnom se koristi kao ulazni materijal za proizvodnju masnih alkoholnih sulfata, masnih alkoholnih etoksilati i masnih alkoholnih eter sulfata (takozvanih površinskih aktivnih tvari). Površinske aktive tvari se koriste za proizvodnju deterdženata, proizvoda za kućanstvo, čišćenje i osobnu njegu.
2.2. Istovjetni proizvod
(12)
Utvrđeno je da proizvod koji se izvozi u Uniju iz Indije, Indonezije i Malezije i proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu tih zemalja te proizvod koji proizvode i prodaju proizvođači iz Unije u Uniji imaju ista osnovna fizička i tehnička svojstva, kao i iste primjene. Stoga se ti proizvodi privremeno smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. osnovne Uredbe.
(13)
Tijekom ispitnog postupka su određene stranke tvrdile da je jedan od podnositelja pritužbe u jednom od svojih proizvodnih pogona proizvodio proizvod koji uključuje molekule razgranatih izomera i koji nije obuhvaćen definicijom opsega proizvoda te, stoga, takvu, proizvodnju ne bi trebalo smatrati istovjetnim proizvodom. Privremeno je utvrđeno da je ta tvrdnja opravdana i, stoga, podaci koji se odnose na tog proizvođača nisu uključeni u analizu štete. Treba napomenuti da su druga dva trgovačka društva, od kojih je jedno surađivalo u ispitnom postupku, isključena iz definicije industrije Unije zbog istog razloga.
3. DAMPING
3.1. Indija
3.1.1. Uobičajena vrijednost
(14)
Za utvrđivanje uobičajene vrijednosti najprije se utvrđivalo za svakog proizvođača izvoznika je li njegov ukupan obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima bio reprezentativan u usporedbi s njegovim ukupnim obujmom izvozne prodaje u Uniji. U skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne Uredbe, domaća se prodaja smatra reprezentativnom kada ukupni obujam domaće prodaje iznosi najmanje 5 % ukupnog obujma prodaje dotičnog proizvoda u Uniji. Utvrđeno je da je ukupna prodaja svakog proizvođača izvoznika istovjetnog proizvoda na domaćem tržištu bila reprezentativna.
(15)
Za svaku vrstu proizvoda koju je prodavao proizvođač izvoznik na svojem domaćem tržištu i za koju je utvrđeno da je izravno usporediva s vrstom proizvoda koja se prodavala za izvoz u Uniju, utvrđivalo se je li domaća prodaja bila dostatno reprezentativna za potrebe članka 2. stavka 2. osnovne Uredbe. Domaća prodaja konkretne vrste proizvoda smatrala se dostatno reprezentativnom kada je ukupni obujam te vrste proizvoda koji je prodao dotični proizvođač izvoznik na domaćem tržištu nezavisnim kupcima tijekom RIP-a predstavljao najmanje 5 % njegovog ukupnog obujma prodaje usporedive vrste proizvoda izvezenog u Uniju.
(16)
Također se ispitivalo može li se za domaću prodaju svake vrste proizvoda smatrati da je izvršena u uobičajenom tijeku trgovine, prema članku 2. stavku 4. osnovne Uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udjel profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu za svaku izvezenu vrstu dotičnog proizvoda tijekom RIP-a.
(17)
Za one vrste proizvoda kod kojih je po obujmu više od 80 % prodaje na domaćem tržištu bilo iznad troška i kod kojih je ponderirana prosječna prodajna cijena dotične vrste proizvoda bila jednaka ili veća od jediničnog troška proizvodnje, uobičajena vrijednost po vrsti proizvoda izračunana je kao ponderirani prosjek stvarnih domaćih cijena ukupne prodaje dotične vrste proizvoda, bez obzira na to jesu li te prodaje bile profitabilne ili ne.
(18)
Kada je obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda iznosio 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje navedene vrste ili kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila niža od troška proizvodnje, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni koja je izračunana kao ponderirana prosječna cijena samo profitabilne domaće prodaje navedene vrste tijekom RIP-a.
3.1.2. Izvozna cijena
(19)
Oba proizvođača izvoznika u Indiji izvozila su dotični proizvod izravno nezavisnim kupcima u Uniji. Stoga su izvozne cijene utvrđene na temelju cijena koje su stvarno plaćene ili koje trebaju platiti ti nezavisni kupci za dotični proizvod u skladu s člankom 2. stavkom 8. osnovne Uredbe.
3.1.3. Usporedba
(20)
Uobičajena vrijednost i izvozna cijena proizvođačâ izvoznikâ uspoređene su s obzirom na cijene franko tvornica.
(21)
Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene napravljene su odgovarajuće prilagodbe cijena za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne Uredbe. Na temelju toga, prilagodbe za razlike u posrednim porezima, troškovima prijevoza, manipulacije i utovara te popratnim troškovima, troškovima pakiranja, troškovima kredita i provizija dodijeljene su prema potrebi i kada je opravdano.
(22)
Oba proizvođača izvoznika su tvrdila da njihovu prodaju jednom od podnositelja pritužbe u Uniji treba zanemariti kod izračuna dampinške marže, s obzirom na to da je ta prodaja ostvarena u značajnim količinama i cijenama koje su strogo ugovorene. Međutim, nema pravnog razloga zašto takav izvoz dotičnog proizvoda treba zanemariti priizračunu dampinga. Stoga su tvrdnje oba proizvođača izvoznika odbačene.
(23)
Oba proizvođača izvoznika su zatražila prilagodbu za konverziju valute tvrdeći da od studenoga 2009. postoji stalno povećanje vrijednosti indijskog rupija (INR) u odnosu na euro (EUR), što bi poremetilo izračune dampinga. Zahtjev se odnosio na prodaju u eurima ostvarenu od siječnja 2010. na dalje i tražilo se da se, za potrebe pretvaranja vrijednosti te prodaje u INR, devizni tečaj iz mjeseca u kojem je napravljena prodaje zamijeni deviznim tečajem od 2 mjeseca ranije. Članak 2. stavak 10. točka (j), doista, predviđa prilagodbu konverzija valuta na temelju određenih okolnosti. Međutim, napominje se da je do povećanja vrijednosti INR-a došlo samo u drugoj polovici RIP-a. Nadalje, napominje se da su oba indijska trgovačka društva stalno povećala svoje cijene prema glavnim kupcima u Uniji tijekom tog razdoblja prema prilično ustaljenom obrascu, te da su se cijene podnositeljâ pritužbe, također, stalno povećavale tijekom druge polovice RIP-a. Stoga nema jasnog dokaza da se povećanje vrijednosti INR-a nije pravovremeno odražavalo u cijenama koje su naplatili indijski proizvođači izvoznici svojim kupcima u EU-u ili da je imalo neprimjereni učinak štete na izračune dampinga. Stoga je zahtjev oba trgovačka društva odbačen.
3.1.4. Dampinška marža
(24)
U skladu s člankom 2. stavkom 11. i stavkom 12. osnovne Uredbe dampinške marže za indijske proizvođače izvoznike koji surađuju utvrđena je na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom.
(25)
Na temelju podataka koje su omogućili podnositelj pritužbe i indijski proizvođači izvoznici koji surađuju, te s obzirom na raspoložive statističke podatke, u Indiji ne postoje drugi proizvođači dotičnog proizvoda. Stoga je dampinška marža na području cijele zemlje koju treba utvrditi za Indiju određena na istoj razini kao i najviša marža utvrđena za proizvođača izvoznika koji surađuje.
(26)
Na temelju toga, privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Trgovačko društvo
Privremena dampinška marža
Godrej Industries Limited
9,3 %
VVF Limited
4,8 %
Sva ostala trgovačka društva
9,3 %
3.2. Indonezija
3.2.1. Uobičajena vrijednost
(27)
Za utvrđivanje uobičajene vrijednosti najprije se utvrđivalo za svakog proizvođača izvoznika je li njegov ukupan obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima bio reprezentativan u usporedbi s njegovim ukupnim obujmom izvozne prodaje u Uniji. U skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne Uredbe, domaća se prodaja smatra reprezentativnom kada ukupni obujam domaće prodaje iznosi najmanje 5 % ukupnog obujma prodaje dotičnog proizvoda u Uniji. Utvrđeno je da je ukupna prodaja svakog proizvođača izvoznika istovjetnog proizvoda na domaćem tržištu bila reprezentativna.
(28)
Za svaku vrstu proizvoda koju je prodavao proizvođač izvoznik na svojem domaćem tržištu i za koju je utvrđeno da je izravno usporediva s vrstom proizvoda koja se prodavala za izvoz u Uniju, utvrđivalo se je li domaća prodaja bila dostatno reprezentativna za potrebe članka 2. stavka 2. osnovne Uredbe. Domaća prodaja konkretne vrste proizvoda smatrala se dostatno reprezentativnom kada je ukupni obujam te vrste proizvoda koji je prodao dotični proizvođač izvoznik na domaćem tržištu nezavisnim kupcima tijekom RIP-a predstavljao najmanje 5 % njegovog ukupnog obujma prodaje usporedive vrste proizvoda izvezenog u Uniju.
(29)
Također se ispitivalo može li se za domaću prodaju svake vrste proizvoda smatrati da je izvršena u uobičajenom tijeku trgovine, prema članku 2. stavku 4. osnovne Uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udjel profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu za svaku izvezenu vrstu dotičnog proizvoda tijekom RIP-a.
(30)
Za one vrste proizvoda kod kojih je po obujmu više od 80 % prodaje na domaćem tržištu bilo iznad troška i kod kojih je ponderirana prosječna prodajna cijena dotične vrste proizvoda bila jednaka ili veća od jediničnog troška proizvodnje, uobičajena vrijednost po vrsti proizvoda izračunana je kao ponderirani prosjek stvarnih domaćih cijena ukupne prodaje dotične vrste proizvoda, bez obzira na to je li ta prodaja bila profitabilna ili ne.
(31)
Kada je obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda iznosio 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje navedene vrste ili kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila niža od troška proizvodnje, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni koja je izračunana kao ponderirana prosječna cijena samo profitabilne domaće prodaje navedene vrste tijekom RIP-a.
(32)
Kada nije bilo domaće prodaje konkretne vrste proizvoda od strane proizvođača izvoznika, uobičajena vrijednost izračunata je u skladu s člankom 2. stavkom 3. osnovne Uredbe.
(33)
Pri određivanju uobičajene vrijednosti prema članku 2. stavku 3. osnovne Uredbe, iznosi prodajnih, općih i administrativnih troškova i dobiti temeljili su se, prema uvodnoj rečenici članka 2. stavka 6. osnovne Uredbe, na stvarnim podacima koji se odnose na proizvodnju i prodaju istovjetnog proizvoda proizvođača izvoznika u uobičajenom tijeku trgovine.
3.2.2. Izvozna cijena
(34)
Proizvođači izvoznici ostvarili su izvoznu prodaju u Uniju izravno nezavisnim kupcima ili putem povezanih trgovačkih društava za trgovinu koji se nalaze u Singapuru i u Uniji.
(35)
Kada se izvozna prodaja u Uniji izvršavala izravno nezavisnim kupcima u Uniji ili putem povezanih trgovačkih društava za trgovinu u Singapuru, izvozne cijene utvrđene su na temelju stvarno plaćenih cijena ili cijena koje treba platiti za dotični proizvod u skladu s člankom 2. stavkom 8. osnovne Uredbe.
(36)
Kada se izvozna prodaja u Uniji izvršavala putem povezanih trgovačkih društava za trgovinu koja se nalaze u Uniji, izvozne cijene utvrđene su na temelju cijene prve ponovne prodaje tih povezanih trgovaca nezavisnim kupcima u Uniji prema članku 2. stavku 9. osnovne Uredbe.
3.2.3. Usporedba
(37)
Uobičajena vrijednost i izvozna cijena proizvođačâ izvoznikâ uspoređene su s obzirom na cijene franko tvornica.
(38)
Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene napravljene su odgovarajuće prilagodbe cijena za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne Uredbe. Na temelju toga, prilagodbe za razlike u posrednim porezima, troškovima prijevoza, manipulacije i utovara te popratnim troškovima, troškovima pakiranja, troškovima kredita i provizija dodijeljene su prema potrebi i kada je opravdano.
(39)
Jedno trgovačko društvo zatražilo je prilagodbu za razlike u fizičkim svojstvima na temelju toga što izvozi ispitani proizvod i u tekućem i u krutom obliku u EU, dok ga prodaje samo u krutom obliku na domaćem tržištu te da su cijene tekućeg oblika niže od cijena krutog oblika ispitanog proizvoda. Međutim, trgovačko društvo nije dostavile podatke o opsegu prilagodbe. Jednostavna usporedba izvoznih cijena krutog i tekućeg oblika ispitanog proizvoda ne može činiti temelj za odobravanje prilagodbe za razlike u fizičkim svojstvima. Štoviše, računovodstveni sustav trgovačkog društva ne omogućava odgovarajuću podjelu razlika u troškovima između proizvoda u krutom i tekućem stanju. Stoga nije bilo pouzdanog načina za izračun moguće prilagodbe i zahtjev je trebalo odbaciti.
(40)
Podnositelji pritužbe dostavili su tvrdnju da su troškovi energije u Indoneziji poremećeni zbog vrlo jeftinih i subvencioniranih cijena energije. Međutim, nisu dostavili nikakve potkrijepljene podatke o tome kako bi takav poremećaj troškova energije korišten za domaću i izvoznu proizvodnju utjecao na izračune dampinga. Tvrdnja je stoga odbačena.
3.2.4. Dampinška marža
(41)
U skladu s člankom 2. stavkom 11. i stavkom 12. osnovne Uredbe dampinške marže za indonezijske proizvođače izvoznike koji surađuju utvrđena je na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom.
(42)
Na temelju podataka koje su omogućili podnositelj pritužbe i indonezijski proizvođači izvoznici koji surađuju, te s obzirom na raspoložive statističke podatke, u Indoneziji ne postoje drugi proizvođači dotičnog proizvoda. Stoga je dampinška marža na području cijele zemlje koju treba utvrditi za Indoneziju određena na istoj razini kao i najviša marža utvrđena za proizvođača izvoznika koji surađuje.
(43)
Na toj osnovi, privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Trgovačko društvo
Privremena dampinška marža
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3 %
P.T. Musim Mas
7,6 %
Sva ostala trgovačka društva
7,6 %
3.3. Malezija
3.3.1. Uobičajena vrijednost
(44)
Za utvrđivanje uobičajene vrijednosti najprije se utvrđivalo za svakog proizvođača izvoznika je li njegov ukupan obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima bio reprezentativan u usporedbi s njegovim ukupnim obujmom izvozne prodaje u Uniji. U skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne Uredbe, domaća se prodaja smatra reprezentativnom kada ukupni obujam domaće prodaje iznosi najmanje 5 % ukupnog obujma prodaje dotičnog proizvoda u Uniji. Utvrđeno je da je ukupna prodaja istovjetnog proizvoda za dva proizvođača izvoznika koji surađuju na domaćem tržištu bila reprezentativna. Za preostalog proizvođača izvoznika nije utvrđena nezavisna domaća prodaja tijekom RIP-a.
(45)
Za svaku vrstu proizvoda koju je prodavao proizvođač izvoznik na svojem domaćem tržištu i za koju je utvrđeno da je izravno usporediva s vrstom proizvoda koja se prodavala za izvoz u Uniju, utvrđivalo se je li domaća prodaja bila dostatno reprezentativna za potrebe članka 2. stavka 2. osnovne Uredbe. Domaća prodaja konkretne vrste proizvoda smatrala se dostatno reprezentativnom kada je ukupni obujam te vrste proizvoda koji je prodao dotični proizvođač izvoznik na domaćem tržištu nezavisnim kupcima tijekom RIP-a predstavljao najmanje 5 % njegovog ukupnog obujma prodaje usporedive vrste proizvoda izvezenog u Uniju.
(46)
Također se ispitivalo može li se za domaću prodaju svake vrste proizvoda smatrati da je izvršena u uobičajenom tijeku trgovine, prema članku 2. stavku 4. osnovne Uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udjel profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu za svaku izvezenu vrstu dotičnog proizvoda tijekom RIP-a.
(47)
Za one vrste proizvoda kod kojih je po obujmu više od 80 % prodaje na domaćem tržištu bilo iznad troška i kod kojih je ponderirana prosječna prodajna cijena dotične vrste proizvoda bila jednaka ili veća od jediničnog troška proizvodnje, uobičajena vrijednost po vrsti proizvoda izračunana je kao ponderirani prosjek stvarnih domaćih cijena ukupne prodaje dotične vrste proizvoda, bez obzira na to jesu li te prodaje bile profitabilne ili ne.
(48)
Kada je obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda iznosio 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje navedene vrste ili kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila niža od troška proizvodnje, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni koja je izračunana kao ponderirana prosječna cijena samo profitabilne domaće prodaje navedene vrste tijekom RIP-a.
(49)
Kada nije bilo domaće prodaje konkretne vrste proizvoda od strane proizvođača izvoznika, uobičajena vrijednost izračunata je u skladu s člankom 2. stavkom 3. osnovne Uredbe.
(50)
Prilikom određivanja uobičajene vrijednosti prema članku 2. stavku 3. osnovne Uredbe, iznosi prodajnih, općih i administrativnih troškova i dobiti temeljili su se, prema uvodnoj rečenici članka 2. stavka 6. osnovne Uredbe, na stvarnim podacima koji se odnose na proizvodnju i prodaju istovjetnog proizvoda proizvođača izvoznika u uobičajenom tijeku trgovine.
(51)
Za proizvođača izvoznika bez domaće prodaje tijekom RIP-a iznosi prodajnih, općih i administrativnih troškova i dobiti temeljeni su, prema članku 2. stavku 6. točki (a) osnovne Uredbe, na ponderiranom prosjeku stvarnih iznosa utvrđenih za druga dva proizvođača izvoznika iz ispitnog postupka u pogledu proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda na malezijskom tržištu.
3.3.2. Izvozna cijena
(52)
Proizvođači izvoznici ostvarili su izvoznu prodaju u Uniju izravno nezavisnim kupcima ili putem povezanih trgovačkih društava koji se nalaze u Uniji.
(53)
Kada se izvozna prodaja u Uniju izvršavala izravno nezavisnim kupcima u Uniji, izvozne su cijene utvrđene na temelju stvarno plaćenih cijena ili cijena koje je trebalo platiti za dotični proizvod u skladu s člankom 2. stavkom 8. osnovne Uredbe.
(54)
Kada se izvozna prodaja u Uniji izvršavala putem povezanih trgovačkih društava koja se nalaze u Uniji, izvozne cijene utvrđene su na temelju cijene prve ponovne prodaje tih povezanih trgovačkih društava nezavisnim kupcima u Uniji prema članku 2. stavku 9. osnovne Uredbe.
3.3.3. Usporedba
(55)
Uobičajena vrijednost i izvozna cijena proizvođačâ izvoznikâ uspoređene su s obzirom na cijene franko tvornica.
(56)
Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene napravljene su odgovarajuće prilagodbe cijena za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne Uredbe. Na temelju toga, prilagodbe za troškove prijevoza, manipulacije utovara i popratne troškove, troškove pakiranja i troškove kredita dodijeljene su prema potrebi i kada je opravdano.
(57)
Jedan malezijski proizvođač izvoznik je tvrdio da je njegovo povezano trgovačko društvo u Uniji de facto izvozni odjel proizvođača. Na temelju toga je trgovačko društvo tvrdilo da bi u slučaju prilagodba za prodajne, opće i administrativne troškove i dobit, prema članku 2. stavku 9. osnovne Uredbe, bilo prevelikih odbitaka kod utvrđivanja cijene franko tvornica. U tom pogledu je utvrđeno da je račune izdalo povezano trgovačko društvo kupcima u Uniji i da je uplate primilo povezano trgovačko društvo od kupaca u Uniji. Nadalje, treba napomenuti da su prodaje od strane povezanog trgovačkog društva uključivale i uvećani iznos. Također, financijski izvještaji trgovca su pokazali da je snosio uobičajene prodajne, opće i administrativne troškove nastale između uvoza i ponovne prodaje. Stoga se čini da povezano trgovačko društvo doista obavlja tipične funkcije uvoznika. Na temelju toga zahtjev trgovačkog društva je odbačen.
(58)
Podnositelji pritužbe su u pogledu Malezije dostavili istu tvrdnju koja se odnosi na troškove energije navedene u uvodnoj izjavi 40. za Indoneziju. Stoga se ova tvrdnja odbacuje zbog istih razloga.
3.3.4. Dampinška marža
(59)
U skladu s člankom 2. stavkom 11. i stavkom 12. osnovne Uredbe dampinške marže za malezijske proizvođače izvoznike koji surađuju utvrđena je na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom.
(60)
Na temelju podataka koje su omogućili podnositelj pritužbe i malezijski proizvođači izvoznici koji surađuju, te s obzirom na raspoložive statističke podatke, u Maleziji ne postoje drugi proizvođači dotičnog proizvoda. Stoga je dampinška marža na području cijele zemlje koju treba utvrditi za Maleziju određena na istoj razini kao i najviša marža utvrđena za proizvođača izvoznika koji surađuje.
(61)
Na toj osnovi, privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Trgovačko društvo
Privremena dampinška marža
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
13,8 %
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd.
5,0 %
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd
5,3 %
Sva ostala trgovačka društva
13,8 %
4. ŠTETA
4.1. Definicija industrije Unije i proizvodnje Unije
(62)
Tijekom RIP-a, istovjetni proizvod proizvodila su dva poznata i još nekoliko vrlo malih proizvođača iz Unije. Svi raspoloživi podaci o proizvođačima iz Unije, uključujući podatke dane u pritužbi i podatke prikupljene od proizvođača iz Unije prije i nakon pokretanja ispitnog postupka, korišteni su kako bi se utvrdila ukupna proizvodnja Unije. Na temelju navedenog, ukupna proizvodnja Unije procijenjena je na između 400 000 i 500 000 tona tijekom RIP-a. Proizvođači iz Unije koji čine ukupnu proizvodnju Unije predstavljaju industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. osnovne Uredbe.
(63)
Neke zainteresirane stranke tvrdile su da jednog od podnositelja pritužbe ne treba smatrati dijelom industrije Unije, jer je trgovačko društvo uvozilo dotični proizvod tijekom RIP-a. Međutim, potvrđeno je da je postotak uvezenog proizvoda od strane tog trgovačkog društva iz dotičnih zemalja tijekom RIP-a bio relativno nizak te stoga nije bio bitan u usporedbi s njegovom proizvodnjom istovjetnog proizvoda. Nadalje, taj je uvoz bio uglavnom privremene prirode. Stoga se može potvrditi da je temeljna djelatnost tog trgovačkog društva proizvodnja i prodaja istovjetnog proizvoda u EU-u, a njegov glavni interes je interes proizvođača iz Unije. Kao posljedica toga, privremeno se utvrđuje da ta tvrdnja nije opravdana.
4.2. Potrošnja Unije
(64)
Potrošnja je utvrđena na temelju ukupne prodaje industrije Unije na tržištu Unije, vlastite upotrebe i ukupnog uvoza (prema podacima Eurostata). S obzirom na to da podaci Eurostata uključuju i neke proizvode koji nisu dotični proizvod, napravljene su odgovarajuće prilagodbe. Podaci su izraženi u indeksima (2007. = 100) kako bi se zadržala povjerljivost.
Potrošnja Unije
2007.
2008.
2009.
RIP
tone
100
102
97
102
godišnji Δ%
2,2 %
-4,8 %
4,6 %
Izvor: Eurostat, podaci iz pritužbe i odgovora na upitnik.
(65)
Potrošnja Unije blago se povećala za 2 % tijekom razmatranog razdoblja. Najprije se od 2007. do 2008. potrošnja povećala za 2,2 %, nakon čega je slijedio pad od 2008. do 2009. za 4,8 %. Od 2009. do kraja RIP-a se potrošnja oporavila za 4,6 %.
(66)
Gospodarski pad doprinio je smanjenju potrošnje od 2008., tijekom kojeg su korisnici dotičnog proizvoda zabilježili pad potražnje za svojim proizvodima. Na početku RIP-a se stanje na tržištu počelo blago poboljšavati, što je dovelo do povećanja potražnje za dotičnim proizvodom u usporedbi s prvom polovicom 2009.
4.3. Uvoz u Uniju iz dotičnih zemalja
4.3.1. Kumulacija
(67)
Komisija je razmatrala treba li učinak dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja ocijeniti kumulativno na temelju kriterija određenih člankom 3. stavkom 4. osnovne Uredbe. Ovaj članak navodi da ako se nad uvozom iz dvije ili više zemalja istodobno provodi antidampinški ispitni postupak, učinci takvih uvoza kumulativno se ocjenjuju jedino ako je utvrđeno da (a) dampinška marža utvrđena u odnosu na uvoze iz svake od zemalja pojedinačno viša je od de minimis marže definirane u članku 9. stavku 3. osnovne Uredbe i da obujam uvoza iz svake od zemalja nije zanemariv i (b) kumulativna procjena učinaka uvoza primjerena je s obzirom na uvjete konkurencije između uvoznih proizvoda i uvjete konkurencije između uvoznih proizvoda i istovjetnih proizvoda Zajednice.
(68)
Dampinške marže utvrđena u odnosu na uvoz iz svake od dotičnih zemalja viša je od de minimis marže definirane u članku 9. stavku 3., tj. 2 % izvoznih cijena, a obujam uvoza iz svake od dotičnih zemalja je iznad praga od 1 % tržišnog udjela određenog člankom 5. stavkom 7. osnovne Uredbe.
(69)
Ispitni je postupak pokazao da su konkurentski uvjeti između dampinških uvoza i između dampinškog uvoza i istovjetnog proizvoda bili slični. Utvrđeno je da su prosječne uvozne cijene iz svih dotičnih zemalja pale tijekom razmatranog razdoblje i slijedile su isti trend. Nadalje, uvozni ispitani proizvod iz dotičnih zemalja bio je istovjetan u svakom pogledu, zamjenjiv je i stavlja se na tržištu u Uniji putem usporedivih prodajnih kanala te pod sličnim uvjetima prodaje i stoga je konkurentan međusobno i s ispitanim proizvodom koji se proizvodi u Uniji.
(70)
Na temelju toga, privremeno se zaključeno da su svi uvjeti kumulacije ispunjeni te, u skladu s tim, učinke dampinškog uvoza podrijetlom iz dotičnih zemalja treba procijeniti zajedno za potrebe analize štete.
4.3.2. Obujam, cijena i tržišni udjel dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja
Uvoz iz dotičnih zemalja
2007.
2008.
2009.
RIP
Tone
112 523
177 286
165 386
176 279
Indeks: 2007 = 100
100
158
147
157
Godišnji Δ%
57,6 %
-6,7 %
6,6 %
Tržišni udjel
2007.
2008.
2009.
RIP
Indeks: 2007 = 100
100
154
151
154
Godišnji Δ%
54,2 %
-2,0 %
1,9 %
Prosječna cijena u EUR/tona
942
1 017
837
882
Indeks: 2007 = 100
100
108
89
94
Godišnji Δ%
-8 %
-18 %
5 %
Izvor: Eurostat i odgovori na upitnik.
(71)
Obujam uvoza iz dotičnih zemalja povećao se značajno za 57 % tijekom razmatranog razdoblja. Najveće povećanje dogodilo se između 2007. i 2008., kada se uvoz povećao za 58 %. Uvoz se zatim blago smanjio 2009., a zatim se ponovno povećao tijekom RIP-a na razinu iz 2008.
(72)
Prosječne cijene uvoza iz dotičnih zemalja jako su se razlikovale tijekom razmatranog razdoblja te su ukupno odražavale pad od 6 %. Tijekom cijelog razmatranog razdoblja su prosječne cijene uvoza iz dotičnih zemalja uvijek bile niže od cijena ostatka svijeta i industrije Unije, što je dovelo do povećanja tržišnog udjela uz dotičnih zemalja.
(73)
Tržišni udjel iz dotičnih zemalja povećao se značajno za 54 % tijekom razmatranog razdoblja. Najveće povećanje dogodilo se između 2007. i 2008. Uvoz se blago smanjio tijekom gospodarske krize, što je dovelo do smanjenja tržišnog udjela dotičnih zemalja za 2 % između 2008. i 2009., ali se onda do kraja razmatranog razdoblja njegov tržišni udjel povećao.
4.3.2.1. Sniženje cijena
(74)
Za potrebe analize sniženja cijena, ponderirane prosječne prodajne cijene prema vrsti proizvoda industrije Unije koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu cijene franko tvornice, uspoređene su s odgovarajućim ponderiranim prosječnim cijenama dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja koje su naplaćene prvom neovisnom kupcu na tržištu Unije, a koje su utvrđene na temelju vrijednosti CIF uz odgovarajuće prilagodbe za postojeće carinske pristojbe i troškove nakon uvoza. Usporedba cijena napravljena je za poslove na istoj razini trgovine, primjereno prilagođenih prema potrebi, nakon odbijanja rabata i popusta. Rezultati usporedbe, kada se izraze kao postotak prodajnih cijena industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. pokazali su značajne marže sniženja cijena (do 16 %). Te marže sniženja cijena ukazuju na pritisak uvoza iz dotičnih zemalja na cijene na tržištu Unije.
(75)
Marže sniženja cijena za dotične zemlje iznosile su kako slijedi:
Zemlja
Marža sniženja cijena
Indija
od - 0,5 do 16 %
Indonezija
od - 12,1 do - 3,2 %
Malezija
od - 10,4 do 15,1 %
4.4. Gospodarsko stanje industrije Unije (3)
4.4.1. Uvodne napomene
(76)
U skladu s člankom 3. stavkom 5. osnovne Uredbe, ispitivanje učinka dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je procjenu svih gospodarskih pokazatelja za ocjenu stanja industrije Unije od 2007. do kraja RIP-a.
4.4.2. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
Proizvodnja industrije Unije
2007.
2008.
2009.
RIP
Indeks: 2007 = 100
100
90
77
83
Kapacitet industrije Unije
2007.
2008.
2009.
RIP
Indeks: 2007 = 100
100
109
103
98
Iskorištenost kapaciteta
2007.
2008.
2009.
RIP
Indeks: 2007 = 100
100
83
75
85
Izvor: odgovori na upitnik.
(77)
Proizvodnja Unije se od 2007. do 2009. značajno smanjila za 23 %, a zatim se blago povećala između 2009. i kraja RIP-a, što je dovelo do ukupnog smanjenja od 17 % tijekom razmatranog razdoblja. Treba napomenuti da, iako se potrošnja Unije smanjila za otprilike 5 % između 2008. i 2009., proizvodnja industrije pala je još više, za 15 % te nije imala koristi od oporavka potrošnje Unije zabilježenog tijekom RIP-a.
(78)
Proizvodni kapacitet industrije Unije smanjio se za otprilike 2 % tijekom razmatranog razdoblja. Nakon povećanja od oko 9 % 2008., kapacitet se smanjih sljedećih godina, što je dovelo do ukupnog smanjenja od 2 % tijekom razmatranog razdoblja.
(79)
Međutim, u skladu sa smanjenjem obujma proizvodnje, iskorištenost raspoloživog kapaciteta smanjila se za 15 % tijekom razmatranog razdoblja. Najveći pad dogodio se 2009., tijekom opće gospodarske krize, a zatim se stanje blago poboljšalo tijekom RIP-a.
4.4.3. Prodaja i tržišni udjel
(80)
Podaci o prodaji prikazani u donjoj tablici odnose se na obujam prodaje i njezinu vrijednost prema prvom nepovezanom kupcu na tržištu Unije.
Obujam prodaje nepovezanim kupcima u EU-u
2007.
2008.
2009.
RIP
Indeks: 2007 = 100
100
85
79
82
Godišnji Δ%
-15,4 %
-6,5 %
4,3 %
Vrijednost prodaje prema nepovezanim kupcima u EU-u (EUR)
2007.
2008.
2009.
RIP
Indeks: 2007 = 100
100
102
85
88
Godišnji Δ%
1,6 %
-16,6 %
3,9 %
Tržišni udjel industrije Unije
2007.
2008.
2009.
RIP
Indeks: 2007. = 100
100
88
87
88
Izvor: Eurostat i odgovori na upitnik.
(81)
Obujam prodaje i tržišni udjel smanjili su se za između 2007. i RIP-a za 18 %, odnosno 12 %. Na početku razmatranog razdoblja, odnosno od 2007. do 2008., obujam prodaje industrije Unije smanjio se za 15 % i izgubio 12 % tržišnog udjela unatoč povećanju potrošnje Unije. Potrošnja Unije se smanjila 2009., što je dovelo do daljnjeg gubitka obujma prodaje industrije Unije od 6,5 %. Prodaja Unije se blago povećala tijekom RIP-a, u skladu s povećanom potrošnjom Unije. Međutim, tržišni udjel je ostao stabilan od 2008. do kraja RIP-a.
4.4.4. Prosječne jedinične cijene industrije Unije
Jedinična cijena, prodaja u EU-u nepovezanim strankama
2007.
2008.
2009.
RIP
Indeks: 2007. = 100
100
120
107
107
Godišnji Δ%
20,1 %
-10,8 %
-0,4 %
Izvor: odgovori na upitnik.
(82)
Cijene su se od 2007. do 2008. značajno povećale za 20 %. Treba napomenuti da su proizvođači izvoznici, također, povećali svoje cijene tijekom tog razdoblja, iako puno manje od industrije Unije.
(83)
Industrija Unije je 2009. morala smanjiti cijene kako bi odgovorila na pritisak povećanog uvoza iz dotičnih zemalja. Uvoz iz tih zemalja povećao se 2008. za 57 %, a njihove cijene bile su značajno niže od cijena industrije Unije. Međutim, industrija Unije nije mogla smanjiti svoje cijene na istu razinu kao i proizvođači izvoznici.
(84)
Tijekom RIP-a je industrija Unije zadržala cijene na razini iz 2009., što je dovelo do ukupnog povećanja cijena tijekom razmatranog razdoblja od 7 %.
4.4.5. Zalihe
(85)
Razine zaliha industrije Unije su se smanjile za 33 % tijekom razmatranog razdoblja. Posebno su se između 2008. i RIP-a razine zaliha značajno smanjile za 51 %.
Završne zalihe industrije Unije
2007.
2008.
2009.
RIP
Indeks: 2007.=100
100
128
86
67
Godišnji Δ%
27,7 %
-33,0 %
-21,1 %
Zalihe u odnosu na proizvodnju
5,0 %
7,1 %
5,6 %
4,1 %
Izvor: odgovori na upitnik.
4.4.6. Zaposlenost, plaće i produktivnost
Zaposlenost industrije Unije
2007.
2008.
2009.
RIP
Ukupno zaposlenika u području dotičnog proizvoda (tihi proizvođači)
Indeks: 2007. = 100
100
97
91
87
Prosječne plaće po zaposleniku (EUR)
2007. = 100
100
102
101
106
Produktivnost (jedinica po zaposleniku)
Indeks: 2007. = 100
100
93
85
96
Izvor: odgovori na upitnik.
(86)
Zbog aktivnosti smanjenja broja radnika u industriji Unije, broj zaposlenika smanjio se za 13 % tijekom razmatranog razdoblja. Troškovi rada po zaposleniku blago su se povećali za 6 % tijekom razmatranog razdoblja. To se smatra prirodnim povećanjem i manje je od stope inflacije tijekom razmatranog razdoblja.
4.4.7. Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
Profitabilnost prodaje u EU-u prema nepovezanim stankama
2007.
2008.
2009.
RIP
% neto gubitka/promet
Indeks: 2007. = 100
100
76
408
236
Negativni novčani tok industrije Unije (EUR)
Indeks: 2007. = 100
100
- 249
1 178
439
Novčani tok u % prodaje u EU-u nepovezanim strankama
-1,3 %
3,7 %
-24,5 %
-7,9 %
Indeks: 2007.=100
100
- 285
1 899
609
Ulaganja industrije Unije (EUR)
Indeks: 2007. = 100
100
56
68
65
Godišnji Δ%
-43,8 %
20,6 %
-4,2 %
Negativni povrat ulaganja industrije Unije (EUR)
Indeks: 2007. = 100
100
136
510
320
Izvor: Odgovori na upitnik.
(87)
Profitabilnost industrije Unije utvrđena je izražavanjem neto-dobiti (u ovom slučaju gubitka) od prodaje istovjetnog proizvoda prije oporezivanja u postocima prometa kod te prodaje. Utvrđeno je da je profitabilnost industrije Unije negativna od početka razmatranog razdoblja 2007., a tijekom razmatranog razdoblja gubitci su se značajno povećali. Nakon smanjenja 2008. gubitci su se ponovno značajno povećali 2009., odnosno tijekom opće gospodarske krize. Međutim, gospodarski oporavak zabilježen tijekom RIP-a omogućio je industriji Unije smanjenje gubitaka u pogledu prometa, no još uvijek je ostao daleko od povratka na pozitivne razine dobiti.
(88)
Trend koji je pokazao novčani tok, odnosno sposobnost industrije da sama financira svoje aktivnosti, u velikoj mjeri odražava razvoj profitabilnosti. Novčani tok je bio negativan 2007. i pokazuje znatan pad tijekom razmatranog razdoblja. Isto se može komentirati i za povrat ulaganja koji je pokazao sličan negativni razvoj u skladu s negativnim rezultatima koje je ostvarila industrija Unije tijekom razmatranog razdoblja.
(89)
Nastavno na gore navedeno, sposobnost ulaganja industrije Unije postala je ograničena, s obzirom na to da se novčani tok znatno pogoršao tijekom razmatranog razdoblja. Kao posljedica toga, ulaganja su pala za otprilike 35 % tijekom razmatranog razdoblja.
4.4.8. Rast
(90)
Potrošnja Unije ostala je prilično stabilna tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, obujam prodaje i tržišni udjel industrije Unije smanjili su se tijekom tog razdoblja za 18 %, odnosno 12 %.
4.4.9. Visina stvarne dampinške marže
(91)
S obzirom na obujam, tržišni udjel i cijene dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja, učinak stvarnih dampinških marža na industriju Unije ne može se smatrati zanemarivim.
4.5. Zaključak o šteti
(92)
Ispitni postupak je pokazao da se većina pokazatelja štete, kao što su proizvodnja (- 17 %), iskorištenost kapaciteta (- 13 %), obujam prodaje (- 18 %), tržišni udjel (- 12 %) i zaposlenost (- 14 %) pogoršala tijekom razmatranog razdoblja. Osim toga, pokazatelji štete vezani za financijski rezultat industrije Unije, kao što su novčani tok i profitabilnost, bili su ozbiljno pogođeni. To znači da je sposobnost industrije Unije da prikupi kapital također bila narušena, posebno tijekom RIP-a.
(93)
Na temelju gore navedenog, zaključeno je da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. osnovne Uredbe.
5. UZROČNOST
5.1. Uvod
(94)
U skladu s člankom 3. stavcima 6. i 7. osnovne Uredbe, ispitano je je li dampinški uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz dotičnih zemalja prouzročio štetu industriji Uniji u mjeri koja se može smatrati materijalnom. Poznati čimbenici, osim dampinškog uvoza, koji su u isto vrijeme mogli prouzročiti štetu industriji Unije, također su ispitani kako bi se osiguralo da se moguća šteta koju su prouzročiti ti ostali čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu.
5.2. Učinak dampinškog uvoza
(95)
Ispitni postupak je pokazao da je potrošnja Unije ostala prilično stabilna tijekom razmatranog razdoblja, dok se dampinški uvoz iz dotičnih zemalja prema obujmu značajno povećao, tj. za 57 %.
(96)
Dampinški uvoz iz dotičnih zemalja izvršio je pritisak na industriju Unije, posebno 2008., kada se taj uvoz povećao za 58 %. Te godine su cijene iz dotičnih zemalja, prema podacima Eurostata, bile puno manje od cijena industrije Unije. To je dovelo do gubitka tržišnog udjela industrije Unije od oko 12 %, dok su dotične zemlje povećale svoj tržišni udjel za 54 %.
(97)
Kako bi odgovorila na taj pritisak, industrija Unije je smanjila svoje cijene 2009. Iako se obujam uvoza iz dotičnih zemalja smanjio (- 6,7 %), u skladu s gospodarskim padom i smanjenjem tržišta EU-a, uvozne cijene smanjile su se više od cijena industrije Unije i to je onemogućilo industriji Unije povratak izgubljenog tržišnog udjela.
(98)
Tijekom RIP-a je industrija Unije morala dodatno smanjiti svoje cijene, pri čemu je sniženje cijena iz dotičnih zemalja, na temelju provjerenih podataka o izvozu, i dalje iznosilo 3 %. Obujam (+ 4,3 %) i vrijednost (+ 3,9 %) prodaje industrije Unije su se blago oporavili, ali, iako se razlika u cijeni u pogledu uvozne cijene dotičnih zemalja smanjila, industrija Unije nije mogla iskoristiti oporavak potrošnje te je njezin tržišni udjel ostao nepromijenjen. U međuvremenu je uvoz iz dotičnih zemalja zabilježio dodatno povećanje obujma (6,6 %) i tržišnog udjela (2 %) tijekom RIP-a.
5.3. Učinak ostalih čimbenika
(99)
Ostali čimbenici koji su ispitani u kontekstu uzročnosti su uvoz iz ostalih zemalja, realizacija izvoza industrije Unije i učinak gospodarske krize.
5.3.1. Uvoz iz ostalih zemalja (ostatak svijeta - OS)
Obujam uvoza OS-a (Eurostat)
2007.
2008.
2009.
RIP
tone
32 874
31 446
38 295
30 495
Indeks: 2007.=100
100
96
116
93
Godišnji Δ%
-4,3 %
21,8 %
-20,4 %
Tržišni udjel OS-a
2007.
2008.
2009.
RIP
Indeks: 2007.=100
100
94
120
91
Godišnji Δ%
-6,4 %
27,9 %
-23,9 %
Prosječna cijena OS-a u EUR/tona (Eurostat)
1 217
1 358
1 129
1 122
Indeks: 2007.=100
100
112
93
92
Godišnji Δ%
12 %
-17 %
-1 %
Izvor: Eurostat.
(100)
Na temelju podataka Eurostata, obujam uvoza ispitanog proizvoda u Uniju koji je podrijetlom iz trećih zemalja na koje se ne odnosi ovaj ispitni postupak smanjio se za 7 % tijekom razmatranog razdoblja. Odgovarajući tržišni udjel tih zemalja, također, se smanjio za 9 %.
(101)
Prosječne cijene tog uvoza bile su više od cijena proizvođača izvoznika u dotičnim zemljama pa i onih industrije Unije.
(102)
Na temelju navedenog, privremeno se zaključilo da uvoz iz tih trećih zemalja nije doprinio materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije.
5.3.2. Realizacija izvoza industrije Unije
Obujam prodaje izvoza nepovezanim strankama
2007.
2008.
2009.
RIP
Indeks: 2007.=100
100
38
52
45
Godišnji Δ%
-62,4 %
38,0 %
-14,0 %
Vrijednost prodaje izvoza nepovezanim strankama
2007.
2008.
2009.
RIP
Indeks: 2007.=100
100
78
74
76
Godišnji Δ%
-21,6 %
-5,9 %
3,5 %
Jedinična cijena, izvozna prodaja nepovezanim strankama
2007.
2008.
2009.
RIP
Indeks: 2007.=100
100
208
142
171
Godišnji Δ%
108,4 %
-31,9 %
20,3 %
(103)
Obujam izvozne prodaje industrije Unije smanjio se za 55 % tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, učinak tog smanjenja djelomično je nadoknađen činjenicom da se prosječna jedinična prodajna cijena povećala za 71 % tijekom istog razdoblja, što je ograničilo smanjenje vrijednosti izvozne prodaje na 24 %. To je, zajedno s činjenicom da je izvozna prodaja činila samo 5 % ukupne prodaje tijekom RIP-a, dovelo do privremenog zaključka da realizacija izvoza nije čimbenik koji prekida uzročno-posljedičnu vezu između štete koju je pretrpjela industrija Unije i uvoza iz dotičnih zemalja.
5.3.3. Utjecaj gospodarske krize
(104)
Gospodarska kriza doprinijela je smanjenju potrošnje u Uniji i pritisku na cijene. Smanjenje razine potražnje za ispitanim proizvodom dovelo je do smanjenja proizvodnje industrije Unije i djelomično doprinijelo padu prodajnih cijena.
(105)
U uobičajenim gospodarskim uvjetima te kod izostanka jačeg pritiska na cijene i povećanih razina dampinškog uvoza, industrija Unije mogla se suočiti s poteškoćama u suočavanju sa smanjenjem potrošnje i povećanjem fiksnih jediničnih troškova zbog smanjene iskorištenosti kapaciteta s kojima se suočila između 2007. i RIP-a. Međutim, dampinški uvoz pojačao je utjecaj gospodarskog pada i onemogućio prodaju iznad proizvodne cijene.
(106)
Na temelju gore navedenog se čini da je smanjenje potražnje u Uniji povezane s gospodarskom krizom doprinijelo šteti koju je pretrpjela industrija Unije. Međutim, smatra se da time nije prekinuta uzročno-posljedična veza utvrđena u odnosi na jeftini dampinški uvoz iz dotičnih zemalja.
5.4. Zaključak o uzročnosti
(107)
Gornja analiza je pokazala da se bitno povećao obujam i tržišni udjel jeftinog dampinškog uvoza podrijetlom iz dotičnih zemalja tijekom razmatranog razdoblja. Osim toga, utvrđeno je da je taj uvoz ostvaren po dampinškim cijenama koje su bile niže od cijena koje naplaćuje industrija Unije na tržištu Unije za slične vrste proizvoda.
(108)
To povećanje obujma i tržišnog udjela jeftinog dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja odvijalo se istodobno s općim i stalnim smanjenjem potrošnje u Uniji tijekom razdoblja između, ali i s negativnim razvojem tržišnog udjela industrije Unije u istom razdoblju. Nadalje, počevši od 2008. s ukupnim gospodarskim padom i smanjenjem potrošnje Unije, izvoznici iz dotičnih zemalja uspjeli su zadržati svoj tržišni udjel smanjenjem cijena, pri čemu su i dalje snižavali cijene Unije. Istodobno je uočen daljnji negativni razvoj tržišnog udjela industrije Unije i glavnih pokazatelja njezinog gospodarskog stanja. Naime, tijekom razmatranog razdoblja val jeftinog dampinškog izvoza iz Indije, Indonezije i Malezije koji je neprestano snižavao cijene industrije Unije, doveo je do pada profitabilnosti industrije Unije, što je za posljedicu imalo teške gubitke tijekom RIP-a.
(109)
Ispitivanje drugih poznatih čimbenika koji su mogli nanijeti štetu industriji Unije pokazalo je da ti čimbenici naočigled nisu takvi da bi mogli prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(110)
Na temelju gore navedene analize koja je ispravno prepoznala razliku i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnog utjecaja dampinškog uvoza, privremeno je zaključeno da je dampinški uvoz iz Indije, Indonezije i Malezije prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. osnovne Uredbe.
6. INTERES UNIJE
6.1. Uvodna napomena
(111)
U skladu s člankom 21. osnovne Uredbe, ispitalo se postoje li, unatoč privremenom zaključku o štetnom uvozu, utemeljeni razlozi za zaključak da u ovom slučaju usvajanje mjera nije bilo u interesu Unije. Analiza interesa Unije temeljila se na uzimanju u obzir svih raznih uključenih interesa, tj. interesa industrije Unije, uvoznika i korisnika dotičnog proizvoda.
6.2. Industrija Unije
(112)
Industrija Unije pretrpjela je materijalnu štetu prouzročenu dampinškim uvozom iz Indije, Indonezije i Malezije. Podsjeća se da je većina pokazatelja štete pokazala negativno kretanje tijekom razmatranog razdoblja. Posebno pokazatelji štete vezani za financijski rezultat industrije Unije, kao što su novčani tok, povrat ulaganja i profitabilnost bili su ozbiljno pogođeni. U slučaju izostanka mjera daljnje pogoršanje gospodarskog stanja industrije Unije čini se vrlo vjerojatnim.
(113)
Očekuje se da će uvođenje privremenih antidampinških pristojba vratiti djelotvorne uvjete trgovine na tržište Unije i time omogućiti industriji Unije da uskladi svoje cijene ispitanog proizvoda kako bi odrazila troškove različitih komponenata i tržišne uvjete. Može se očekivati da bi uvođenje privremenih mjera industriji Unije omogućilo povratak barem dijela tržišnog udjela koji je izgubila tijekom razmatranog razdoblja, uz daljnji pozitivni učinak na njezino financijsko stanje i profitabilnost.
(114)
Stoga je zaključeno da bi uvođenje privremenih antidampinških mjera na uvoz ispitanog proizvoda podrijetlom iz Indije, Indonezije i Malezije bilo u interesu industrije Unije.
6.3. Uvoznici
(115)
Upitnici su poslani na 21 uvoznika u Uniji. Samo su dva uvoznika surađivala u ispitnom postupku. Oba se nalaze u Ujedinjenoj Kraljevini i zajedno predstavljaju 0,3 % ukupnog uvoza iz dotičnih zemalja tijekom RIP-a. Posjet je obavljen samo kod većeg od dva uvoznika. Međutim, na licu mjesta je taj uvoznik odbio dati pristup svojim financijskim izvještajima te se, stoga, odgovarajući podaci nisu mogli provjeriti. Međutim, bilo je jasno da, iako bi uvođenje antidampinških mjera značilo veće troškove za to trgovačko društvo, to ne bi predstavljalo vrlo ozbiljne probleme za njegovo poslovanje, čak i s istim kupcima ili, prema potrebi, kod promjene područja poslovanja.
(116)
Na temelju raspoloživih podataka, zaključeno je da, iako bi uvođenje privremenih antidampinških mjera negativno utjecalo na gore navedenog uvoznika, taj bi uvoznik trebao moći prenijeti barem dio povećanja troškova na svoje kupce i/ili promijeniti izvore nabave. Uvođenje privremenih mjera stoga ne bi trebalo imati značajan negativni učinak na uvoznike.
6.4. Korisnici
(117)
Korisnici ispitanog proizvoda iskazali su veliki interes u ovom slučaju. Od 97 kontaktiranih korisnika, 21 je surađivao u ispitnom postupku. Ti suradnici koji su surađivali predstavljali su oko 25 % uvoza dotičnog proizvoda u Uniju tijekom RIP-a. Ta trgovačka društva nalaze se u cijeloj Uniji i prisutna su u sektorima koji se odnose na osobnu njegu, kućanske proizvode i industrijske deterdžente.
(118)
Od 21 trgovačko društva, posjećeno je 5 društava koja predstavljaju 18 % ukupnog uvoza ispitanog proizvoda u EU iz dotičnih zemalja tijekom razdoblja ispitnog postupka. Na temelju provjerenih podataka, čini se da je udjel ispitanog proizvoda u troškovima tih trgovačkih društava značajan i iznosi između 10 % i 20 %, ovisno o konačno proizvodu.
(119)
Za tri od pet posjećenih trgovačkih društava, oko 15 % svih zaposlenika radi u sektorima koji koriste dotični proizvod. U jednom trgovačkom društvu postotak iznosi oko 70 %, dok za ostale nije bilo moguće dobiti te podatke zbog složene strukture trgovačkog društva i različitih proizvoda.
(120)
Za razdoblje ispitnog postupka, prosječni udjel poslovanja u kojem se koristi ispitani proizvod u odnosu na ukupno poslovanje, za posjećena trgovačka društva iznosi 22 %, dok je prosječna profitna marža u tom poslovanju oko 6 %. Na temelju toga i s obzirom na relativno nisku razinu predloženih mjera, procijenjeno je da je ukupni učinak privremenih antidampinških mjera na uvoz iz dotičnih zemalja prilično ograničen. Neki korisnici su tvrdili da bi uvođenje antidampinških mjera stvorilo probleme vezane uz raspoloživost ispitanog proizvoda u Uniji, s obzirom na to da u Uniji postoje samo dva velika proizvođača i da potražnja za ispitanim proizvodom raste. Međutim, treba napomenuti da relativno niska razina predloženih mjera ne smije isključiti mogućnost uvoza ispitanog proizvoda iz dotičnih zemalja. Nadalje, dva proizvođača iz Unije nisu proizvodila u punom kapacitetu tijekom razmatranog razdoblja. Osim toga, uvoz je uvijek moguće ostvariti i iz ostalih trećih zemalja koje ne podliježu mjerama. Stoga je ova tvrdnja odbačena.
(121)
Uzimajući u obzir navedeno, čak i ako je vjerojatno da bi mjere na uvoz iz dotičnih zemalja negativno utjecale na većinu korisnika, čini se da je ukupan utjecaj ograničen. Stoga je privremeno zaključeno da, na temelju dostupnih podataka, učinak antidampinških mjera na uvoz ispitanog proizvoda podrijetlom iz dotičnih zemalja neće imati značajan negativan učinak na korisnike dotičnog proizvoda.
6.5. Zaključak o interesu unije
(122)
S obzirom na navedeno, privremeno se zaključilo da, na temelju raspoloživih podataka o interesu Unije, ne postoje utemeljeni razlozi protiv uvođenja privremenih mjera za uvoz ispitanog proizvoda podrijetlom iz dotičnih zemalja.
7. PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE
(123)
S obzirom na donesene zaključke u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije, potrebno je uvesti privremene antidampinške mjere kako bi se spriječila daljnja šteta koju industriji Unije uzrokuje dampinški uvoz.
7.1. Razina uklanjanja štete
(124)
Za potrebe utvrđivanja razine navedenih mjera u obzir su uzete utvrđene dampinške marže i iznos pristojbe koji je potreban za uklanjanje štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(125)
Kod izračuna iznosa pristojbe potrebnog za uklanjanje učinaka štetnog dampinga, smatralo se da bi sve mjere trebale omogućiti industriji Unije da pokrije troškove proizvodnje i da ostvari dobit prije oporezivanja koju industrija ove vrste u sektoru može razumno ostvariti u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, odnosno u izostanku dampinškog uvoza, od prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji.
(126)
Stoga je razina uklanjanja štete izračunata na temelju usporedbe prosječne cijene dampinškog uvoza i ciljne cijene industrije Unije. Ciljna cijena je utvrđena izračunavanjem prodajne cijene industrije Unije na razini isplativosti (s obzirom na to da je tijekom RIP-a ostvarila gubitke) i dodavanjem ciljne profitne marže toj prodajnoj cijeni. Industrija Unije je tvrdila da bi ciljna profitna marža od 15 % bila primjerena, no to nije mogla potkrijepiti. Stoga je ciljna profitna marža privremeno određena na 7,7 %, što odgovara zadnjoj profitnoj marži koju je ostvario jedan od podnositelja pritužbe u zadnjoj profitabilnoj godine prije razmatranog razdoblja.
(127)
Prosječna marža sniženja cijena određena je na 24,2 % za Indiju, 9,1 % za Indoneziju i 25,7 % za Maleziju.
7.2. Privremene mjere
(128)
U svjetlu gore navedenog i prema članku 7. stavku 2. osnovne Uredbe, smatra se da privremenu antidampinšku pristojbu treba uvesti na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz Indije, Indonezije i Malezije na utvrđenoj razini dampinga ili razini uklanjanja štete, ovisno o tome koja je niža, u skladu s pravilom niže pristojbe. Samo su u jednom slučaju stope privremene antidampinške pristojbe temeljene na dampinškoj marži.
(129)
Na temelju navedenog, predložene su stope antidampinške pristojbe, izražene na razini cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, kako slijedi:
Zemlja
Trgovačko društvo
Privremena stopa antidampinške pristojbe %
Indija
VVF Limited
4,8
Sva ostala trgovačka društva
9,3
Indonezija
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3
P.T. Musim Mas
4,3
Sva ostala trgovačka društva
7,6
Malezija
KL-Kepong Oleomas (KLK)
5,0
Emery
5,3
Sva ostala trgovačka društva
13,8
(130)
Stope antidampinških pristojba za pojedina trgovačka društva navedena u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga iste odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih trgovačkih društava. Te carinske stope (za razliku od carine koja se primjenjuje na području cijele zemlje na „sva ostala trgovačka društva”) primjenjuju se stoga isključivo na uvoz proizvoda koji su podrijetlom iz dotičnih zemalja i koje proizvode ta trgovačka društva, odnosno navedeni specifični pravni subjekti. Uvezeni proizvodi koje proizvode druga trgovačka društva koja se posebno ne spominju u izvršnom dijelu ove Uredbe sa svojim nazivom i adresom, uključujući subjekte povezane s onima koje se posebno spominju, ne mogu ostvarivati pogodnosti od te stope i podliježu stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.
(131)
Svi zahtjevi kojima se traži primjena tih stopa antidampinških pristojba za pojedinačna trgovačka društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se bez odlaganja Komisiji (4) sa svim odgovarajućim informacijama, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava koja imaju koristi od individualnih stopa pristojbe.
(132)
Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinške pristojbe, visina preostale pristojbe ne bi se trebala primjenjivati samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju, nego i na one proizvođače koji tijekom RIP-a uopće nisu izvozili u Uniju.
(133)
Radi dobrog upravljanja potrebno je odrediti razdoblje unutar kojeg zainteresirane stranke, koje su se javile u roku navedenom u obavijesti o pokretanju postupka, mogu u pisanom obliku izraziti svoje stavove i zatražiti raspravu. Nadalje, treba naglasiti da su nalazi u vezi s uvođenjem pristojba za potrebe ove Uredbe privremeni i mogu se ponovo razmatrati za potrebe konačnih mjera,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se privremena antidampinška pristojba na uvoz zasićenih masnih alkohola s ugljikovim lancem dužine C8, C10, C12, C14, C16 ili C18 (ne uključujući razgranate izomere), uključujući zasićene masne alkohole jedne frakcije (dalje u tekstu „čista frakcija” ili „single cuts”) i mješavine koje uglavnom sadrže kombinaciju ugljikovih lanaca dužina C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (uobičajeno kategorizirane kao C8-C10), mješavine koje uglavnom sadrže kombinaciju ugljikovih lanaca dužina C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (uobičajeno kategorizirane kao C12-C14) i mješavine koje uglavnom sadrže kombinaciju ugljikovih lanaca dužina C16-C18, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 i ex 3823 70 00 (oznake TARIC 2905168510, 2905190060, 3823700011 i 3823700091), podrijetlom iz Indije, Indonezije i Malezije
2. Stopa privremene antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. koji proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Zemlja
Trgovačko društvo
Privremena stopa antidampinške pristojbe %
Dodatna oznaka TARIC
Indija
VVF Ltd, Taloja, Maharashtra
4,8
B110
Sva ostala trgovačka društva
9,3
B999
Indonezija
PT. Ecogreen Oleochemicals, Kabil, Batam
6,3
B111
P.T. Musim Mas, Tanjung Mulia, Medan, Sumatera Utara
4,3
B112
Sva ostala trgovačka društva
7,6
B999
Malezija
KL-Kepong Oleomas Sdn Bhd, Petaling Jaya, Selangor Darul Ehsan
5,0
B113
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd., Kuala Langat, Selangor
5,3
B114
Sva ostala trgovačka društva
13,8
B999
3. Puštanje u slobodan promet u Uniji proizvoda iz stavka 1. podliježe dostavi osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.
4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Ne dovodeći u pitanje članak 20. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009, zainteresirane stranke mogu zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je donesena Uredba, iznijeti svoja stajališta u pisanom obliku i zatražiti od Komisije usmenu raspravu u roku od 1 mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.
Prema članku 21. stavku 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009, dotične stranke mogu komentirati primjenu ove Uredbe u roku od 1 mjeseca od datuma njezina stupanja na snagu.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 1. ove Uredbe primjenjuje se u razdoblju od 6 mjeseci.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 10. svibnja 2011.