NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1043/2011
ze dne 19. října 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu kyseliny šťavelové pocházející z Indie a Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 26. ledna 2011 informovala o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu kyseliny šťavelové pocházející z Indie a z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) nebo („dotčené země“) do Unie.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 13. prosince 2010 podala Evropská rada chemického průmyslu (dále jen „CEFIC“) jménem společnosti Oxaquim S.A. (dále jen „žadatel“), která představuje významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby kyseliny šťavelové v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
1.2 Strany dotčené řízením
(3)
Komise oficiálně informovala o zahájení řízení žadatele, jiné známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce a představitele dotčených zemí, dovozce, uživatele a sdružení, o kterých bylo známo, že se jich záležitost týká. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(4)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců v dotčených zemích se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro zjištění dumpingu a újmy předpokládal výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorku nutný, a pokud ano, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v dotčených zemích požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010, jak je stanoveno v oznámení o zahájení řízení. Na dotazník pro účely výběru vzorku odpověděly čtyři indické společnosti, z nichž jedna nevykázala žádný prodej do Unie, a tři skupiny společností z ČLR. Vzhledem k omezenému počtu spolupracujících společností nebo skupin společností nebyl výběr vzorků v případě Indie ani ČLR považován za nutný a všechny strany byly informovány o tom, že vzorky nebudou vybrány.
(5)
Následně jedna skupina společností z ČLR v rané fázi od další spolupráce při šetření odstoupila. Jedna z indických společností odmítla umožnit Komisi přístup do svého výrobního zařízení za účelem inspekce na místě. V důsledku toho byla tato společnost na základě čl. 18 odst. 1 základního nařízení považována za nespolupracující a byla informována o možných důsledcích tohoto přístupu.
(6)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti spolupracujícím čínským vyvážejícím výrobcům a orgánům ČLR ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení. Jedna čínská skupina společností požádala o zacházení jako v tržním hospodářství v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení nebo případně, pokud by nebylo přiznáno, o individuální zacházení, zatímco jiná skupina společností požádala pouze o individuální zacházení.
(7)
Všem stranám, o nichž je známo, že se jich záležitost týká, byly rozeslány dotazníky. Na dotazník odpověděly tři společnosti v Indii, dvě skupiny společností v ČLR a žadatel. Druhý výrobce v Unii nespolupracoval. Na dotazník rovněž odpověděli tři uživatelé a osm dovozců, přičemž inspekce byla provedena u všech uživatelů a čtyř dovozců.
(8)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné za účelem prozatímního stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Oxaquim S.A. (Španělsko)
b)
Uživatelé
-
OMG Kokkola (Finsko)
-
P.A.G. Srl (Itálie)
-
třetí uživatel požádal o zachování anonymity
c)
Dovozci
-
Brenntag BV (Nizozemsko)
-
Brenntag Sp.z.o.o. (Polsko)
-
Norkem Limited (Spojené království)
-
Geratech Marketing (Belgie)
d)
Vyvážející výrobci v Indii
-
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
-
Star Oxochem Pvt. Ltd
e)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd a Qingdao Fengyuan Unite International Trade Co., Ltd. (dále jen „skupina Shandong Fengyuan“)
-
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd; Shanxi Reliance Chemicals Co., Ltd a Tianjin Chengyi International Trading Co., Ltd. (dále jen „skupina Shanxi Reliance“)
1.3 Období šetření
(9)
Šetření dumpingu a újmy se týká období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(10)
Dotčený výrobek je kyselina šťavelová ve formě dihydrátu (č. CUS 0028635-1 a č. CAS 6153-56-6) nebo v bezvodé formě (č. CUS 0021238-4 a č. CAS. 144-62-7), též jako vodný roztok, v současnosti kódu KN ex 2917 11 00, pocházející z Indie a z ČLR. Existují dva druhy kyseliny šťavelové: nerafinovaná kyselina šťavelová a rafinovaná kyselina šťavelová. Rafinovaná kyselina šťavelová, která se vyrábí v ČLR, a nikoli v Indii, se vyrábí procesem čištění nerafinované kyseliny šťavelové, při němž se odstraní železo, chloridy, stopy kovů a další nečistoty.
(11)
Kyselina šťavelová má široké použití, např. jako redukční a bělicí činidlo při farmaceutické syntéze a při výrobě chemických látek.
2.2. Obdobný výrobek
(12)
Šetření ukázalo, že kyselina šťavelová vyráběná a prodávaná výrobním odvětvím Unie v Unii, kyselina šťavelová vyráběná a prodávaná na domácím trhu v Indii a v ČLR a kyselina šťavelová dovážená do Unie z Indie a z ČLR má v zásadě stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní konečné použití.
(13)
Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Indie
3.1.1 Předběžná poznámka
(14)
Během inspekce na místě v Indii jedna společnost neposkytla požadované informace buď včas, nebo v požadovaném formátu. V důsledku toho Komise nemohla ověřit informace poskytnuté jako reakci na antidumpingový dotazník. Tato společnost byla písemně informována o možnosti, že nebude považována za spolupracující společnost a že může dojít k tomu, že budou učiněny závěry na základě skutečností, které jsou k dispozici. Ve své odpovědi se společnost odvolala na polehčující okolnosti, které však nebyly takového rázu, aby vedly k jinému závěru. V důsledku toho byl na tuto společnost použit článek 18 a byla provedena zjištění na základě dostupných skutečností. V souladu s těmito skutečnostmi se má za to, že při současném šetření s Komisí spolupracoval pouze jeden vyvážející výrobce z Indie.
3.1.2 Běžná hodnota
(15)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku vyvážejícím výrobcem na domácím trhu nezávislým odběratelům reprezentativní. Vzhledem k tomu, že tento prodej představoval více než 5 % objemu prodeje dotčeného výrobku do Unie, dospělo se k závěru, že celkový prodej obdobného výrobku byl reprezentativní.
(16)
Komise následně přezkoumala, zda lze prodej tohoto vyvážejícího výrobce na domácím trhu považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje na domácím trhu nezávislým odběratelům na celkovém prodeji obdobného výrobku.
(17)
V případě, že ziskový prodej činí nejméně 80 % veškerého prodeje, vypočte se běžná hodnota na základě veškerého prodeje včetně nerentabilních transakcí. Pokud však ziskový prodej činí méně než 80 %, ale více než 20 % celkového objemu prodeje a jestliže vážené průměrné celkové náklady jsou vyšší než vážená průměrná cena, vypočte se běžná hodnota pouze na základě ziskového prodeje. Prodej je považován za ziskový v případě, že jednotková cena je rovna výrobním nákladům nebo je převyšuje.
(18)
Komise vypracovala analýzu prodeje na domácím trhu, z níž vyplynulo, že 41 % veškerého prodeje dotčeného výrobku bylo ziskových a že vážené průměrné celkové náklady jsou vyšší než vážená průměrná cena. Proto se běžná hodnota vypočte jako vážená průměrná cena pouze ziskových prodejů.
3.1.3 Vývozní cena
(19)
Vyvážející výrobce v Indii vyvážel dotčený výrobek přímo nezávislým odběratelům v Unii. Proto byly podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení vývozní ceny stanoveny na základě cen, které byly při vývozu do Unie těmito nezávislými odběrateli za dotčený výrobek skutečně zaplaceny, nebo cen, které je třeba zaplatit.
3.1.4 Srovnání
(20)
Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byla podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedena náležitá úprava o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(21)
V souladu s tím byly provedeny úpravy nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci, balení, úvěry a provize.
3.1.5 Dumpingové rozpětí
(22)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro spolupracujícího indického výrobce stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(23)
Na tomto základě pro společnost Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (dále jen „PCCPL“) vyplynulo prozatímní dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, ve výši 22,8 %.
(24)
Aby bylo možno vypočítat celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v Indii, byla stanovena úroveň spolupráce na základě srovnání objemu vývozu do Evropské unie, který uvedl spolupracující vyvážející výrobce, se statistikami Eurostatu. Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce s Indií byla nízká, tj. 38 %, považuje se za vhodné stanovit celostátní dumpingové rozpětí použitelné pro všechny ostatní vývozce v Indii na základě nejvíce dumpingové transakce spolupracujícího výrobce.
(25)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 43,6 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
3.2 Čínská lidová republika
3.2.1 Zacházení jako v tržním hospodářství / individuální zacházení
(26)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnotu,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech,
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(27)
Jedna skupina společností v ČLR požádala o zacházení jako v tržním hospodářství a předložila formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství za všechny tři společnosti, které se podílejí na výrobě a uvádění dotčeného výrobku na trh. Komise poskytnuté informace následně ověřila v prostorách dotyčných společností.
(28)
Ze šetření týkajícího se zacházení jako v tržním hospodářství vyplynulo, že jedna společnost nesplňuje požadavky kritérií 1 až 3. Za prvé se nepodařilo prokázat, že její náklady odrážejí tržní hodnoty v důsledku významného finančního zásahu státu, který ovlivnil strukturu nákladů společnosti, v podobě např. daňových prázdnin a bezúročných půjček. Za druhé šetření týkající se zacházení jako v tržním hospodářství zjistilo řadu závažných nedostatků a chyb v účetnictví a rovněž skutečnost, že účetnictví nebylo prověřeno auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“). Za třetí byla zjištěna významná zkreslení přetrvávající z původního systému netržního hospodářství týkající se práv společnosti k užívání pozemků. Společnost obdržela osvědčení o právech k užívání pozemků, aniž by splnila smluvní podmínky nebo za ně zaplatila v plné výši.
(29)
Další společnost ve skupině neprokázala splnění kritéria 2, neboť neměla nezávisle auditované účetnictví.
(30)
Komise sdělila skupině dotčených společností a žadateli výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství a poskytla jim možnost vyjádřit připomínky. Tato zjištění byla poskytnuta rovněž orgánům ČLR. Komise žádné připomínky neobdržela.
(31)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn závěr, že dvě ze společností ve skupině nesplnily kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství. V souladu s důsledným postupem Unie, která zkoumá, zda podmínky pro přiznání statusu zacházení jako v tržním hospodářství splňuje skupina společností ve spojení jako celek, bylo skupině jako celku přiznání tohoto statusu odmítnuto.
(32)
Jak je uvedeno v 6. bodě odůvodnění, obě spolupracující čínské skupiny společností požádaly o individuální zacházení. Jelikož bylo zjištěno, že obě skupiny splňují všechna kritéria uvedená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, bylo předběžně rozhodnuto, že jim bude individuální zacházení přiznáno.
3.2.2 Srovnatelná země
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě domácích cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(34)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty Indii, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Komise žádné připomínky neobdržela. Komise považuje Indii za vhodnou srovnatelnou zemi, protože jediná další vyrábějící země mimo EU, kterou je Japonsko, má monopolní trh uzavřený pro hospodářskou soutěž a vyrábí kyselinu šťavelovou pomocí unikátní metody, která není s ČLR srovnatelná. Naproti tomu indičtí výrobci používají výrobní metodu srovnatelnou s ČLR a jsou vystaveni hospodářské soutěži na domácím trhu.
3.2.3 Běžná hodnota
(35)
Čínské společnosti vyrábějí a vyvážejí do Unie dva druhy kyseliny šťavelové: nerafinovanou kyselinu šťavelovou a rafinovanou kyselinu šťavelovou. Rafinovaná kyselina šťavelová, která se ve srovnatelné zemi nevyrábí, je vyráběna procesem čištění nerafinované kyseliny šťavelové, při němž se odstraní železo, chloridy, stopy kovů a další nečistoty. Dodatečné náklady na výrobu rafinované kyseliny šťavelové lze odhadnout na 12 % oproti výrobě nerafinované kyseliny šťavelové. V souladu s tím považovala Komise za vhodné stanovit běžnou hodnotu pro oba typy kyseliny šťavelové.
(36)
Běžná hodnota nerafinované kyseliny šťavelové byla stanovena na základě běžné hodnoty stanovené pro Indii v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Běžná hodnota byla v souladu s 18. bodem odůvodnění stanovena pouze na základě ziskového prodeje. Pokud jde o rafinovanou kyselinu šťavelovou, která se nevyrábí ve srovnatelné zemi, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení vypočtena na základě výrobních nákladů nerafinované kyseliny šťavelové ve srovnatelné zemi. Výrobní náklady jsou upraveny navýšením o 12 % s cílem zohlednit další výrobní náklady (viz 35. bod odůvodnění), prodejní, režijní a správní náklady a zisk.
(37)
Prodejní, správní a režijní náklady a zisk byly analogicky k čl. 2 odst. 6 základního nařízení stanoveny připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a zisku u domácího prodeje nerafinované kyseliny šťavelové spolupracujícího vyvážejícího výrobce ve srovnatelné zemi.
3.2.4 Vývozní cena
(38)
Vzhledem k tomu, že oběma skupinám bylo přiznáno individuální zacházení, zakládá se vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na ceně, kterou skutečně zaplatí první nezávislý odběratel v Unii nebo kterou je třeba zaplatit.
(39)
Oba vyvážející výrobci v ČLR vyváželi kyselinu šťavelovou do Unie prostřednictvím obchodníků ve spojení, kteří k ceně placené výrobcům přidali přirážku. Tato přirážka je zohledněna při porovnání vývozní ceny s určenou běžnou hodnotou (viz 42. bod odůvodnění).
3.2.5 Srovnání
(40)
Pokud jde o nerafinovanou kyselinu šťavelovou, byla vývozní cena na úrovni ceny ze závodu porovnána s běžnou hodnotou stanovenou pro srovnatelnou zemi.
(41)
Vývozní cena rafinované kyseliny šťavelové na úrovni ceny ze závodu byla porovnána s početně určenou běžnou hodnotou (viz 36. bod odůvodnění výše).
(42)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty nebo početně určené běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly. Byla provedena úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i) o rozdíly v provizích přijatých obchodníky ve spojení.
(43)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že Komise zjistila, že obchodníky ve spojení, přes něž vyvážející výrobci v ČLR vyváželi kyselinu šťavelovou do EU, nelze považovat za interní obchodní oddělení, protože sami rovněž obchodují s kyselinou šťavelovou a s dalšími chemickými výrobky pocházejícími od dodavatelů, kteří s nimi nejsou ve spojení, pro účely vývozu a/nebo pro účely prodeje na domácím trhu. Proto byl učiněn závěr, že funkce těchto obchodníků jsou obdobné jako funkce zástupců pracujících na základě provize. V souladu s uvedenou skutečností byla přirážka k ceně připočítaná obchodníky odečtena s cílem zajistit spravedlivé porovnání vývozní ceny a běžné hodnoty. Tato úprava byla vypočtena na základě zisku obchodníka v EU, který není ve spojení, a prodejních, správních a režijních nákladů příslušného čínského obchodníka.
(44)
Byly rovněž provedeny další vhodné úpravy s ohledem na nepřímé daně, dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením a úvěry ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy.
3.2.6 Dumpingová rozpětí
(45)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty jednotlivých typů výrobků s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku do Unie účtovanou jednotlivými společnostmi, jak je uvedeno výše.
(46)
Na základě toho prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd a Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(47)
Aby bylo možno vypočítat celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, byla stanovena úroveň spolupráce na základě srovnání objemu vývozu do Unie, který uvedli spolupracující vyvážející výrobci, se statistikami Eurostatu.
(48)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce s ČLR byla nízká, tj. přibližně 46 %, považuje se za vhodné stanovit celostátní dumpingové rozpětí použitelné pro všechny ostatní vývozce v ČLR na základě nejvíce dumpingové transakce spolupracujících vývozců.
(49)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 52,2 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
4. ÚJMA
4.1 Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(50)
Podnět podala Evropská rada chemického průmyslu (CEFIC) jménem společnosti Oxaquim S.A. (dále jen „žadatel“), výrobce kyseliny šťavelové v Unii představujícího významný podíl celkové výroby v Unii v období šetření. Druhý výrobce v Unii, společnost Clariant, neměl námitky proti zahájení šetření, ale rozhodl se, že nebude spolupracovat. V současné době není v Unii žádný jiný výrobce dotčeného výrobku. Na základě výše uvedených skutečností představují tito dva výrobci - Oxaquim S.A. a Clariant - výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení, což představuje 100 % výroby v Unii. Nadále budou nazýváni jen „výrobním odvětvím Unie“.
(51)
Pro stanovení celkové výroby v Unii byly použity všechny dostupné informace týkající se obou výrobců, společnosti Oxaquim S.A. a společnosti Clariant, včetně informací obsažených v podnětu a údajů shromážděných od žadatele před zahájením šetření a po jeho zahájení. Na tomto základě byla celková výroba v Unii stanovena v rozmezí 11 000 až 15 000 tun v posuzovaném období.
4.2 Určení příslušného trhu Unie
(52)
Bylo zjištěno, že jeden z výrobců v Unii používá část své produkce kyseliny šťavelové jako meziprodukt pro výrobu šťavelanů (tetra-oxalátu, acetoselly a kalium-hydrogen-oxalátu). Tato kyselina šťavelová byla jednoduše převedena (bez faktury) v rámci jedné společnosti. Toto využití kyseliny šťavelové pro vlastní spotřebu nevstoupilo na volný trh, a nebylo tedy vystaveno přímé hospodářské soutěži s dovozem dotčeného výrobku. Bylo naopak zjištěno, že výrobky určené pro prodej na volném trhu přímo konkurují dovozu dotčeného výrobku.
(53)
S cílem zajistit co nejúplnější pohled na situaci v daném výrobním odvětví Unie byly získány a analyzovány údaje pro veškerou činnost týkající se kyseliny šťavelové a následně bylo stanoveno, zda byla produkce určena pro interní použití, nebo pro použití na volném trhu.
(54)
U následujících ekonomických ukazatelů týkajících se daného výrobního odvětví Unie bylo zjištěno, že analýza a vyhodnocení se musí zaměřit na situaci panující na volném trhu: objem prodeje a prodejní ceny na trhu Unie, podíl na trhu, růst, objem vývozu, ceny, ziskovost, návratnost investic a peněžní tok.
(55)
U jiných ekonomických ukazatelů však bylo na základě šetření zjištěno, že by mohly být přiměřeně přezkoumány pouze s odkazem na celou činnost. Výroba (pro vlastní spotřebu i pro volný trh), kapacita, využití kapacity, investice, zásoby, zaměstnanost, produktivita, mzdy a schopnost opatřit si kapitál se skutečně odvíjejí od celé činnosti, ať už se jedná o výrobu pro vlastní spotřebu nebo pro prodej na volném trhu.
4.3 Spotřeba v Unii
(56)
Vzhledem k tomu, že kyselina šťavelová je zahrnuta do kódu KN, kam patří i jiné výrobky, nebylo možné stanovit objem dovozu na základě údajů Eurostatu. Z tohoto důvodu byla spotřeba stanovena na základě údajů o objemu dovozu poskytnutých žadatelem, porovnání s ověřenými údaji poskytnutými vyvážejícími výrobci z dotčených zemí a celkového objemu prodeje na trhu Unie v daném výrobním odvětví Unie.
(57)
S ohledem na nízký počet dodavatelů a na nutnost chránit důvěrné obchodní informace v souladu s článkem 19 základního nařízení byl vývoj spotřeby v průběhu posuzovaného období uveden v indexované podobě.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Celková spotřeba
100
124
61
95
(58)
V roce 2008 došlo k výraznému zvýšení celkové spotřeby v Unii o 24 %, zatímco během následujícího roku se spotřeba snížila o 50 % a v období šetření opět vzrostla. Během posuzovaného období spotřeba na trhu EU poklesla celkem o 5 %.
5. DOVOZ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
5.1 Souhrnné posouzení účinků dotčeného dovozu
(59)
Komise zkoumala, zda by měl být dovoz kyseliny šťavelové z ČLR a Indie posuzován souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(60)
S ohledem na účinky dovozu pocházejícího z ČLR a Indie šetření prokázalo, že dumpingová rozpětí nejsou nepatrná ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení a že objem dumpingového dovozu z každé z obou dotčených zemí nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení.
(61)
Pokud jde o podmínky hospodářské soutěže mezi dumpingovým dovozem z ČLR a z Indie na jedné straně a mezi dumpingovým dovozem z ČLR a z Indie a obdobným výrobkem na straně druhé, šetření ukázalo, že byly obdobné. Přesněji řečeno dovážené výrobky se prodávají prostřednictvím stejných prodejních kanálů a podobným kategoriím odběratelů, a tudíž si konkurují navzájem a konkurují i kyselině šťavelové vyráběné v Unii.
(62)
S ohledem na výše uvedené se má předběžně za to, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení byla splněna a že dovoz z ČLR a Indie by měl být posuzován souhrnně.
5.2 Objem dumpingového dovozu z dotčených zemí a jejich podíl na trhu
(63)
Šetření ukázalo, že dovoz kyseliny šťavelové z ČLR a z Indie se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Dovoz z ČLR a z Indie
Objem dovozu (mt)
2007
2008
2009
OŠ
ČLR a Indie
7 629
11 763
4 707
7 969
(Index 2007 = 100)
100
154
62
104
Podíl na trhu
(Index 2007 = 100)
100
125
101
110
Zdroj: Informace získané od žadatele a z odpovědí na dotazník
(64)
Objem dovozu z dotčených zemí se v průběhu posuzovaného období zvýšil o 4 %, zatímco celková spotřeba na trhu EU ve stejném období poklesla o 5 % (viz tabulka 1 výše). Jak je uvedeno v tabulce výše, došlo také k významnému nárůstu podílu na trhu, který v letech 2007 až 2008 činil 25 % a v posuzovaném období 10 %.
5.3 Cena dumpingového dovozu a cenové podbízení
(65)
Průměrné ceny dovozu z dotčených zemí se vyvíjely takto:
Tabulka 3
Cena dovozu z ČLR a z Indie
Dovozní ceny (EUR/MT)
2007
2008
2009
OŠ
ČLR a Indie
470
641
474
545
(Index 2007 = 100)
100
136
101
116
(66)
Dovozní ceny se v letech 2007 až 2008 zvýšily o 36 % a v roce 2009 opět poklesly na obdobnou úroveň jako v roce 2007. V období šetření ceny opět stouply téměř o 15 %. Během posuzovaného období vzrostly ceny o 16 %. Je však pozoruhodné, že se dovozní ceny mezi rokem 2008 a obdobím šetření snížily o 20 %, a to navzdory zvýšení cen hlavních vstupů (zdrojů uhlíku a energie) v tomto období.
(67)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň ceny ze závodu, tj. bez nákladů na dopravu v Unii, po odečtení slev a rabatů, porovnány s příslušnými váženými průměrnými cenami spolupracujících vývozců z ČLR a Indie poskytnutými prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, tj. po odečtení slev a v případě potřeby upravenými na cenu CIF na hranice Unie řádně upravenou o náklady na celní odbavení a náklady vynaložené po dovozu.
(68)
Srovnání ukázalo, že v období šetření docházelo u dotčeného dumpingového výrobku pocházejícího z ČLR a Indie prodávaného v Unii k cenovému podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie, které se pohybovalo mezi 16,9 % a 34,6 %. Tato úroveň podbízení v kombinaci s negativním vývojem cen na trhu proto vedla k zásadnímu poklesu cen.
6. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
6.1 Předběžné poznámky
(69)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů vztahujících se ke stavu výrobního odvětví Unie od roku 2007 do konce období šetření.
(70)
Makroekonomické ukazatele (výroba, kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, mzdy a velikost dumpingového rozpětí) byly posouzeny na úrovni výrobního odvětví Unie, přičemž mikroekonomické ukazatele (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice a výrobní náklady) vychází z informací získaných z řádně ověřených dotazníků předložených jediným spolupracujícím výrobcem v Unii.
(71)
S ohledem na skutečnost, že údaje pro analýzu újmy byly čerpány převážně pouze z jednoho zdroje, bylo nutno uvést údaje týkající se výrobního odvětví Unie v indexované podobě za účelem ochrany důvěrných informací podle článku 19 základního nařízení.
6.2 Údaje týkající se výrobního odvětví Unie (makroekonomické ukazatele)
6.2.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 4
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Celková výroba
100
101
89
106
Celková výrobní kapacita
100
100
77
77
Celkové využití kapacity
100
101
116
138
(72)
Výše uvedená tabulka obsahuje údaje o výrobě, výrobní kapacitě a využití kapacity výrobního odvětví Unie a za roky 2007 a 2008 i údaje o jednom dalším výrobci v Unii, který výrobu kyseliny šťavelové ukončil v roce 2008.
(73)
Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, produkce výrobního odvětví Unie byla v letech 2007 a 2008 poměrně stabilní, avšak v roce 2009 zaznamenala prudký pokles. V průběhu období šetření došlo k nárůstu objemu výroby. Celkově výroba v průběhu posuzovaného období vzrostla o 6 %.
(74)
Vzhledem k uzavření výrobního závodu jednoho dalšího výrobce v Unii v roce 2008 došlo v roce 2008 k prudkému poklesu výrobní kapacity výrobního odvětví Unie o 23 %.
(75)
Kombinace těchto dvou faktorů, tj. nárůstu objemu výroby a snížení výrobní kapacity v důsledku uzavření výrobní jednotky třetího výrobce v Unii od roku 2008, vedly k výraznému zvýšení využití kapacity během posuzovaného období o 38 %.
6.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Prodej celkem
100
97
61
86
Podíl na trhu (%)
100
79
99
91
(76)
Objem prodeje v letech 2007 a 2008 zahrnuje i prodej výrobce v Unii, který v roce 2008 zastavil výrobu.
(77)
Zatímco spotřeba v Unii se během sledovaného období snížila o 5 % (viz 58. bod odůvodnění), objem prodeje dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie se ve stejném období snížil o 14 %, což se promítlo ve ztrátě podílu na trhu ve výši 9 procentních bodů.
(78)
Vzhledem k vývoji během posuzovaného období byl pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie o 14 % mnohem výraznější než pokles spotřeby Unie, který činil 5 %. Proto se během téhož období podíl výrobního odvětví Unie na trhu rovněž výrazně snížil, a to o 9 %.
6.2.3 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka 6
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Počet zaměstnanců celkem
100
119
108
96
Produktivita celkem (jednotka/zaměstnanec)
100
85
83
111
Mzdy za rok celkem
100
121
110
99
Průměrné mzdové náklady na zaměstnance
100
119
118
104
(79)
Počet zaměstnanců se během posuzovaného období snížil o 4 %. Je třeba poznamenat, že výroba kyseliny šťavelové není náročná na pracovní sílu.
(80)
Během posuzovaného období se celková produktivita na jednoho zaměstnance v souvislosti s nárůstem výroby zvýšila o 11 %, zatímco počet zaměstnanců se snížil.
(81)
Mzdy za celé posuzované období poklesly o 1 %. Po počátečním nárůstu mezd o 21 % v letech 2007 až 2008 docházelo až do období šetření k jejich průběžnému snižování.
6.2.4 Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(82)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Veškerá zjištěná rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu navíc nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.
6.3 Údaje týkající se spolupracujícího výrobce v Unii (mikroekonomické ukazatele)
6.3.1 Obecná poznámka
(83)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (prodejních cen a výrobních nákladů, zásob, ziskovosti, peněžního toku, návratnosti investic a schopnosti získat kapitál a investice) byla provedena pouze na úrovni žadatele vzhledem k tomu, že od druhého výrobce v EU se nepodařilo získat žádné údaje, jak je popsáno v 70. bodě odůvodnění.
6.3.2 Průměrné jednotkové ceny spolupracujícího výrobce v Unii a výrobní náklady
Tabulka 7
Prodejní ceny
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná jednotková prodejní cena
100
143
136
131
Zdroj: odpověď na dotazník
(84)
Průměrné prodejní ceny ze závodu výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, se za posuzované období zvýšily o 31 %.
Tabulka 8
Výrobní náklady
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Průměrné výrobní náklady na tunu
100
103
102
98
Zdroj: odpověď na dotazník
(85)
Šetření ukázalo, že průměrné výrobní náklady spolupracujícího výrobce v Unii jsou již po řadu let relativně stabilní vzhledem k neustálému zkvalitňování výrobního procesu, což bylo možné pouze prostřednictvím značných investic (viz tabulky 9 a 11).
6.3.3 Zásoby
(86)
S ohledem na povahu dotčeného výrobku nejsou vytvářeny žádné zásoby. Dotčený výrobek rychle vysychá a následně se spéká, a výrobci proto vyrábějí zboží pouze pro okamžitou přepravu.
6.3.4 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál
Tabulka 9
Ziskovost
Index 2007 = -100
2007
2008
2009
OŠ
Ziskovost (v EU)
- 100
4
-2
3
Zdroj: odpověď na dotazník
(87)
Ziskovost obdobného výrobku byla stanovena tak, že čistý zisk žadatele před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen procentním podílem z obratu z tohoto prodeje.
(88)
Po dramatické ztrátě v roce 2007 vygeneroval žadatel v roce 2008 nepříliš vysoký zisk a v roce 2009 opět vykázal ztrátu. V období šetření vygeneroval žadatel nepříliš vysoký zisk v důsledku snížení některých prvků výrobních nákladů, jak je uvedeno v tabulce 8.
Tabulka 10
Peněžní tok
Index 2007 = -100
2007
2008
2009
OŠ
Peněžní tok
- 100
3 054
1 994
868
Zdroj: odpověď na dotazník
(89)
Trend, který vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, do značné míry odráží vývoj ziskovosti. V důsledku toho byl peněžní tok v roce 2007 záporný a i přes určité zlepšení v roce 2008 došlo mezi rokem 2008 a obdobím šetření k jeho poklesu, a tudíž k oslabení finanční situace spolupracujícího výrobce v Unii.
Tabulka 11
Investice
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Investice celkem
100
111
185
277
Zdroj: odpověď na dotazník
(90)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že žadatel zvýšil své investice do dotčeného výrobku navzdory jeho nízké rentabilitě. Tyto investice se týkaly zejména zavádění nových výrobních prostředků a procesů za účelem zvýšení efektivity. Ze zvýšení investic vyplývá, že výrobní odvětví se nesetkalo s obtížemi při získávání kapitálu, což je důkazem pokračující životaschopnosti tohoto výrobního odvětví.
(91)
Během posuzovaného období vzrostl objem investic o 177 %.
(92)
Zvýšením investic do zkvalitnění výrobních procesů prokázalo toto kapitálově náročné výrobní odvětví svou schopnost získávat kapitál; tuto schopnost nicméně omezuje klesající odbyt a stále se zvyšující obtíže při vytváření peněžního toku.
Tabulka 12
Návratnost investic
Index 2007 = -100
2007
2008
2009
OŠ
Návratnost investic
- 100
13
-14
-51
Zdroj: odpověď na dotazník
(93)
Navzdory zvýšení investic nedosáhla návratnost investic dotčeného výrobku očekávaného výnosu. Přestože v roce 2008 došlo k určitému zlepšení, měla návratnost investic v průběhu posuzovaného období i nadále zápornou hodnotu.
(94)
Z tohoto důvodu je růst daného výrobního odvětví omezený a je zřetelně nepřiměřený investicím, které se uskutečnily v posledních letech.
7. ZÁVĚR O ÚJMĚ
(95)
Z šetření vyplynulo, že některé ukazatele újmy vykazují pozitivní trend - objem výroby se zvýšil o 6 %, využití kapacity vzrostlo o 38 % a investice vzrostly o 177 %, což umožnilo společnosti dosáhnout relativního zisku (nevelký zisk v období šetření v porovnání s významnou ztrátou v roce 2007). Jak je uvedeno výše, řada ukazatelů týkajících se hospodářské situace výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období podstatně zhoršila.
(96)
Po uzavření výrobního zařízení jednoho výrobce v Unii se objem prodeje snížil o 14 %. Bylo nutno snížit zaměstnanost o 4 % a výrobní kapacita se snížila o 23 %. Zatímco spotřeba se snížila pouze o 5 %, podíl na trhu klesl téměř o 9 %. Z tohoto důvodu byla ziskovost nízká a negativně ovlivnila návratnost investic a peněžní tok, a to zejména mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Úroveň ziskovosti se v dotčeném období zvýšila, ale přesto byla v období šetření i nadále velmi nízká a nedostačuje k udržení výroby ve střednědobém horizontu.
(97)
Navzdory celkovému nárůstu výroby ztratilo výrobní odvětví Unie významnou část podílu na trhu. Dumpingové dovozy z dotčených zemí přitom zároveň zaznamenaly značný nárůst.
(98)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo v průběhu období šetření podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
8. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
8.1 Úvod
(99)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Dále byly kromě dumpingového dovozu posouzeny i jiné známé činitele, které mohly poškodit výrobní odvětví Unie, s cílem zajistit, aby případná újma způsobená těmito činiteli nebyla přičítána dumpingovému dovozu.
8.2 Účinek dumpingového dovozu
(100)
Spotřeba kyseliny šťavelové v Unii se v posuzovaném období snížila o 5 %, zatímco dumpingový dovoz z dotčených zemí se v tomto období zvýšil o více než 4 %. K nejvyššímu nárůstu objemu dumpingového dovozu došlo mezi lety 2007 a 2008, kdy zvýšení činilo 54 %. Podíl dovozu z dotčených zemí na trhu se mezi lety 2007 a 2008 zvýšil o 25 %, což korespondovalo s poklesem podílu výrobního odvětví Unie na trhu v uvedeném období o 21 %.
(101)
Zatímco průměrné dovozní ceny se během posuzovaného období zvýšily o 16 %, dovozní ceny byly v období šetření v průměru o 21,9 % nižší než ceny spolupracujícího výrobce v Unii, což vyvíjelo cenový tlak na výrobní odvětví Unie a bránilo spolupracujícímu výrobci v Unii zvýšit ceny na ziskovější úroveň.
(102)
Je třeba připomenout, že výrobní odvětví Unie čelilo výraznému poklesu objemu prodeje (- 14 %). Tento pokles prodeje byl však mnohem výraznější než pokles poptávky a vedl k 9 % ztrátě podílu na trhu. Tržní podíl dotčených zemí ve stejném období vzrostl o 10 %. Z toho vyplývá, že podíl výrobního odvětví Unie na trhu se do značné míry zmenšil ve prospěch dumpingového dovozu z dotčených zemí.
(103)
Proto se má za to, že setrvalý tlak levného dumpingového dovozu z dotčených zemí na trh Unie neumožnil Unii přizpůsobit prodejní ceny nárůstu cen surovin a energie. To vedlo ke ztrátě podílu na trhu a k setrvale nepříznivé situaci výrobního odvětví Unie v oblasti ziskovosti.
(104)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti byl vyvozen předběžný závěr, že výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z dotčených zemí měl značný negativní dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
8.3 Vliv dalších činitelů
(105)
Dalšími činiteli zkoumanými v rámci příčinných souvislostí byl vývoj poptávky na trhu Unie, ceny surovin, vývozní činnost výrobního odvětví Unie, dovoz dotčeného výrobku z jiných zemí, využití kyseliny šťavelové pro vlastní potřebu výrobního odvětví a vliv hospodářské krize.
8.3.1 Vývoj poptávky na trhu Unie
(106)
Jak je uvedeno v tabulce 1, spotřeba kyseliny šťavelové v Unii se v roce 2008 nejprve zvýšila o 24 %, během následujícího roku se snížila o 39 % a v období šetření opět vzrostla. Celkově se spotřeba na trhu EU během posuzovaného období snížila o 5 %. Během téhož období došlo ke ztrátě podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(107)
Přestože šetření odhalilo, že dovoz z dotčených zemí byl ovlivněn také poklesem poptávky na trhu Unie v roce 2009, je pozoruhodné, že v posuzovaném období se vývozcům v dotčených zemích podařilo zvýšit objem prodeje a podíl na trhu prostřednictvím cenového tlaku na trh v důsledku dumpingového dovozu.
(108)
Vzhledem k tomu se má předběžně za to, že zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie bylo způsobeno především nárůstem objemu dumpingového dovozu z dotčených zemí a cenovým podbízením vývozců v dotčených zemích, a nikoli snižováním spotřeby. Přestože snížení poptávky přispělo ke vzniku újmy, nemohlo narušit příčinnou souvislost mezi vzniklou podstatnou újmou a zvýšením dumpingového dovozu.
8.3.2 Ceny hlavní suroviny
(109)
Jak ukazuje tabulka 8, zůstaly průměrné výrobní náklady relativně stabilní navzdory prudkému nárůstu nákladů na hlavní surovinu (cukr). Šetření skutečně prokázalo, že výrobní náklady spolupracujícího výrobce v Unii nesledovaly stejný trend jako vývoj cen jedné z hlavních surovin pro výrobu kyseliny šťavelové. Prudký nárůst průměrné ceny cukru o 50 % ve sledovaném období byl zmírněn investicemi spolupracujícího výrobce v Unii, které měly vést ke zkvalitnění jeho výrobních procesů. Celkovým čistým efektem tedy byl pokles výrobních nákladů o 12 %. Jednotková prodejní cena se však během posuzovaného období zvýšila o 31 %, jak vyplývá z tabulky 7. Bylo zjištěno, že vývozci v dotčených zemích podléhají stejným hospodářským podmínkám v oblasti vývoje cen surovin vzhledem k tomu, že jednotkové dovozní ceny sledovaly stejný trend jako jednotkové prodejní ceny spolupracujícího výrobce v Unii, i když v menším měřítku.
(110)
Při neexistenci dumpingu působícího újmu by bylo možné očekávat pravidelné úpravy cen tak, aby odrážely vývoj jednotlivých složek výrobních nákladů. K tomuto vývoji však nedošlo. Spolupracující výrobce v Unii nebyl schopen dosáhnout dostatečných ziskových rozpětí, která jsou u takto kapitálově náročného výrobce nezbytná, a došlo rovněž k poklesu jeho peněžního toku.
(111)
Vzhledem k tomu se má předběžně za to, že dumpingový dovoz z dotčených zemí, jehož ceny byly podstatně nižší než ceny spolupracujícího výrobce v Unii, snížil ceny na trhu Unie a zabránil spolupracujícímu výrobci v Unii zvýšit prodejní ceny tak, aby pokryly jeho náklady nebo mu umožnily dosáhnout přiměřené úrovně ziskovosti.
(112)
Vzhledem k tomu, že ceny surovin ovlivňovaly i vývozce v dotčených zemích, byl vyvozen předběžný závěr, že zvýšení cen surovin nemohlo mít vliv na podstatnou újmu, kterou výrobní odvětví Unie v posuzovaném období utrpělo.
8.3.3 Vývozní činnost výrobního odvětví Unie
Tabulka 13
Objem vývozu a jednotkové ceny
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Vývoz v tunách
100
80
140
152
Průměrná vývozní cena
100
104
103
91
Zdroj: odpověď na dotazník
(113)
Byla zkoumána rovněž vývozní činnost jako jeden ze známých činitelů, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
(114)
Z této analýzy vyplynulo, že vývoz stranám, které nejsou ve spojení, ze strany spolupracujícího výrobce v Unii představoval významnou část celkových tržeb (kolem 30 %). Během posuzovaného období se objem vývozu spolupracujícího výrobce v Unii zvýšil o 52 %, zatímco jednotková cena prodeje na vývoz výrazně poklesla na rozdíl od prodejní ceny spolupracujícího výrobce v Unii v rámci Unie, která se naopak výrazně zvýšila. Šetření ukázalo, že vývoz hrál důležitou roli při udržování využití kapacity na vysoké úrovni umožňující krytí fixních nákladů a nákladů na investice do strojního zařízení. Přestože byly ceny prodeje na vývoz nižší než ceny na trhu Unie, byly tyto nízké ceny důsledkem konkurence levné kyseliny šťavelové na vývozních trzích, kterou dodávali vývozci z dotčených zemí. Šetření prokázalo, že tento vývoz umožnil spolupracujícímu výrobci v Unii zmírnit újmu na trhu EU, a proto nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy z dotčených zemí a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
8.3.4 Dovoz z jiných třetích zemí
(115)
Vzhledem k neexistenci dovozu z jiných než dotčených zemí neměl tento prvek žádný vliv na trh EU.
8.3.5 Využití pro vlastní potřebu
(116)
Jak je uvedeno v 52.-55. bodě odůvodnění, je využití pro vlastní potřebu omezeno na převody pro vlastní potřebu v rámci jednoho z výrobců v Unii, kde se kyselina šťavelová v rámci společnosti přetváří na šťavelany. Zisky z prodeje šťavelanů jsou značné a tomuto výrobci vlastně umožnily pokračovat v činnosti navzdory ztrátám souvisejícím s prodejem kyseliny šťavelové. Tento prvek proto nepřispívá k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
8.3.6 Hospodářská krize
(117)
V roce 2009 se v důsledku hospodářské krize snížila spotřeba kyseliny šťavelové v Unii ve srovnání s rokem 2008 na polovinu, což přispělo k poklesu objemu prodeje (-40 %) a hodnoty (- 45 %) ve výrobním odvětví EU. Snížení cen v tomto období přibližně o 5 % však umožnilo tomuto odvětví získat podíl na trhu (11 %), a tak minimalizovat negativní dopady krize. Odvětví v roce 2009 dosáhlo prakticky téměř nulového zisku.
(118)
Přestože není vyloučeno, že hospodářská krize v letech 2008-2009 mohla přispět ke zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie, celkově nelze její dopad považovat za takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou toto výrobní odvětví Unie utrpělo.
8.4 Závěr o příčinné souvislosti
(119)
Výše uvedená analýza prokázala, že u dotčených zemí došlo v posuzovaném období ke zvýšení objemu prodeje a podílu na trhu. Kromě toho bylo zjištěno, že tento dovoz byl prováděn za dumpingové ceny, které v průběhu období šetření byly výrazně nižší, tj. téměř o 22 %, než ceny dotčeného výrobku účtované výrobním odvětvím Unie na trhu Unie.
(120)
Tohoto zvýšení objemu levného dumpingového dovozu z dotčených zemí a jejich podílu na trhu bylo dosaženo i přes celkový pokles poptávky na trhu Unie v posuzovaném období. Rostoucí podíl dovozu na trhu se shodoval s negativním vývojem podílu výrobního odvětví Unie na trhu ve stejném období. Zároveň byl konstatován negativní vývoj hlavních ukazatelů hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie, jak je uvedeno výše.
(121)
Pokles spotřeby na trhu Unie v roce 2009 negativně ovlivnil výkonnost výrobního odvětví Unie. Celkově však nelze dopad tohoto faktoru ani ostatních faktorů považovat za takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a nepříznivým stavem výrobního odvětví Unie.
(122)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působícího újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
9. ZÁJEM UNIE
9.1 Předběžná poznámka
(123)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
9.2 Zájem výrobního odvětví Unie
(124)
Výrobní odvětví Unie představují dva výrobci s továrnami v různých členských státech Unie, kteří v souvislosti s výrobou a prodejem obdobného výrobku přímo zaměstnávají 30-50 osob.
(125)
Jeden z těchto dvou výrobců v Unii nevznesl námitky proti zahájení šetření, ale neposkytl žádné další informace a při šetření nespolupracoval.
(126)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Je třeba připomenout, že nejpodstatnější ukazatele újmy vykazovaly během posuzovaného období negativní trend. Vážné dopady se projevily zejména u ukazatelů újmy týkajících se finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic. Pokud by nebyla přijata žádná opatření, má se za to, že by oživení v odvětví kyseliny šťavelové nestačilo ke zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie, naopak by mohlo docházet k dalšímu zhoršování.
(127)
Očekává se, že uložení opatření obnoví účinné a spravedlivé obchodní podmínky na trhu Unie a umožní výrobnímu odvětví Unie upravit ceny kyseliny šťavelové tak, aby odrážely výrobní náklady. Lze očekávat, že uložení opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, který během sledovaného období ztratilo, což bude mít další pozitivní dopad na jeho hospodářskou situaci a ziskovost.
(128)
Byl tudíž učiněn závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření pro dovoz kyseliny šťavelové pocházející z ČLR a Indie by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
9.3 Zájem dovozců
(129)
Vyplněné dotazníky poskytlo osm dovozců, kteří nejsou ve spojení. Tři z těchto dovozců dováželi jen malý objem dotčeného výrobku a byli schopni přenést zvýšení ceny na své klienty. Někteří z nich uvedli, že by v případě uložení antidumpingových cel uvažovali o vyloučení tohoto výrobku ze svého sortimentu.
(130)
Čtvrtý dovozce uvedl, že jeho klienti by mohli využít režimu aktivního zušlechťovacího styku pro všechny své konečné výrobky, při jejichž výrobním procesu je užívána kyselina šťavelová a které jsou předmětem zpětného vývozu mimo EU. V souladu s touto skutečností by dopad uložení antidumpingových opatření na tohoto dovozce nebyl významný.
(131)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že uložení opatření by celkově nemělo mít na dovozce významný dopad. Obecně platí, že zisková rozpětí u kyseliny šťavelové pro dovozce jsou značně vysoká a dovozci předpokládají, že budou schopni zvýšení cen přenést na své zákazníky.
9.4 Zájem uživatelů
(132)
V období šetření činil podíl spolupracujících uživatelů 22 % spotřeby kyseliny šťavelové v Unii. Ze šetření vyplynulo, že rozdíl mezi využitím nerafinované a rafinované kyseliny šťavelové je relevantní pro analýzu zájmů EU s ohledem na uživatele. Spolupracující výrobní odvětví Unie vyrábí nerafinovanou kyselinu šťavelovou, zatímco druhý nespolupracující výrobce v EU vyrábí rafinovanou kyselinu šťavelovou, která se používá hlavně ve farmaceutickém a potravinářském odvětví a v odvětví extrakce jemných kovových prášků.
(133)
Uživatelé nerafinované kyseliny šťavelové uvedli, že uložení opatření by vedlo ke zvýšení cen ve spolupracujícím výrobním odvětví Unie, které je jediným dodavatelem v rámci EU. Na druhou stranu uživatelé rovněž uvedli, že úplná závislost na dovozu ze zahraničí by nebyla žádoucí.
(134)
Pro uživatele vyrábějící čisticí a bělicí přípravky představuje kyselina šťavelová pouze malou část vstupů a pravděpodobně by pro ně bylo reálné přenést zvýšení cen v důsledku antidumpingových cel na zákazníky nebo změnit složení svých výrobků, u kterých lze místo kyseliny šťavelové použít náhradních výrobků.
(135)
Pro uživatele vyrábějící lešticí přípravky představuje kyselina šťavelová hlavní podíl vstupních nákladů a je pro ně nezastupitelná. Vzhledem ke konkurenci výrobců ze zemí mimo EU není pravděpodobné, že by uživatelé byli schopni přenést zvýšení cen v plném rozsahu na zákazníky. Tito výrobci však vyvážejí 95 % výrobků mimo země EU a mohli by vyžadovat vrácení cel v rámci aktivního zušlechťovacího styku.
(136)
Pro uživatele, kteří používají kyselinu šťavelovou k jiným účelům, jako je například recyklace odpadních kovů, představuje kyselina šťavelová významnou součást celkových výrobních nákladů na konečný výrobek, pro jehož výrobu se kyselina šťavelová používá. Trh konečného výrobku je velmi nestabilní. Kyselina šťavelová je ve výrobním procesu nenahraditelná. Hlavní zpracovatel odpadu v Unii v současné době kupuje veškerou kyselinu šťavelovou od výrobců z Unie. Uložení antidumpingových cel umožní výrobnímu odvětví určovat, do jaké míry a zda vůbec zvýší ceny tak, aby mělo z uložení cla prospěch. Z tohoto důvodu není možno jednoznačně stanovit dopad uložení opatření na tohoto uživatele. Avšak vzhledem k tomu, že tento uživatel v současné době generuje jen nízké zisky z prodeje konečného výrobku, bude mít jakékoli zvýšení ceny negativní dopad v případě, že společnost nebude schopna přenést zvýšení cen na spotřebitele.
(137)
„Rafinovaná“ kyselina šťavelová se mimo jiné používá při výrobě prášku z některých kovů. Kyselina šťavelová představuje značnou část celkových výrobních nákladů. V tomto procesu nelze kyselinu šťavelovou nahradit. Zisky v tomto odvětví však mohou být velmi vysoké. Vzhledem k tomu, že v tomto odvětví jsou běžné roční smlouvy, nebude snadné přenést zvýšení cen na zákazníka v krátkodobém horizontu. Nicméně vzhledem k tomu, že nejnižší navrhovaná celní sazba činí 14,6 % a že je dosahováno vysokých zisků, bylo by možné absorbovat v krátkodobém měřítku jakékoli zvýšení cen.
(138)
Dle tvrzení jednoho uživatele nestačí výroba rafinované kyseliny šťavelové pokrýt poptávku. V tomto ohledu bylo zjištěno, že deficit mezi výrobou a spotřebou rafinované kyseliny šťavelové v Evropské unii činil zhruba 1 000 až 2 000 tun za rok. Vzhledem k tomu, že se většina konečných výrobků, při jejichž výrobním procesu se užívá rafinovaná kyselina šťavelová, vyváží, mohou uživatelé v každém případě působit v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku, pokud si to přejí.
9.5 Závěr týkající se zájmu Unie
(139)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z ČLR a Indie.
10. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
10.1 Úroveň pro odstranění újmy
(140)
Vzhledem k závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie vyplývající z dumpingového dovozu.
(141)
Za účelem stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(142)
Při výpočtu výše cla nezbytné k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se počítalo s tím, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by mohlo výrobní odvětví tohoto druhu přiměřeně dosáhnout v běžných podmínkách hospodářské soutěže, tzn. bez dumpingového dovozu, z prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by mohlo být dosaženo bez dumpingového dovozu, činí 8 % z obratu a že toto ziskové rozpětí lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(143)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Tato cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného 8 % ziskového rozpětí k výrobním nákladům.
(144)
Potřebné zvýšení ceny se pak stanovilo na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR a Indii podle typu výrobku, náležitě upravené s ohledem na dovozní náklady a clo, s cenou těchto typů výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie, která výrobnímu odvětví Unie nezpůsobí újmu, na trhu Unie během období šetření. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných typů.
10.2 Prozatímní opatření
(145)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření na dovoz pocházející z ČLR a Indie, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(146)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z ČLR a Indie a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovoz výrobků vyrobených jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(147)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně v názvu subjektu nebo po založení nových výrobních či prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (3) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno tak, že bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(148)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se zbytková celní sazba neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale i na ty výrobce, kteří v období šetření nezaznamenali žádný vývoz do Evropské unie.
(149)
Stanovené dumpingové rozpětí a rozpětí újmy jsou následující:
Země
Společnost
Dumpingové rozpětí
%
Rozpětí újmy
%
Indie
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
22,8
40,8
Všechny ostatní společnosti
43,6
50,7
ČLR
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd a Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7
54,5
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
22,1
Všechny ostatní společnosti
52,2
66,3
11. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
(150)
Všichni vyvážející výrobci kyseliny šťavelové v ČLR, kteří se dosud nepřihlásili, neboť se domnívali, že nesplňují kritéria zacházení v tržním hospodářství ani kritéria individuálního zacházení, avšak kteří se domnívají, že by měla být stanovena samostatná celní sazba, jsou vyzýváni, aby se přihlásili Evropské komisi do deseti dnů ode dne následujícího po vyhlášení tohoto nařízení v Úředním věstníku Evropské unie (4).
(151)
V zájmu řádné správy je třeba stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení.
(152)
Zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a mohou být pro účely jakýchkoli konečných opatření znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu kyseliny šťavelové ve formě dihydrátu (č. CUS 0028635-1 a č. CAS 6153-56-6) nebo v bezvodé formě (č. CUS 0021238-4 a č. CAS 144-62-7), též jako vodný roztok, v současnosti kódu KN ex 2917 11 00 (kód TARIC 2917110091), pocházející z Čínské lidové republiky a Indie.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Prozatímní clo
%
Doplňkový kód TARIC
Indie
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Všechny ostatní společnosti
43,6
B999
ČLR
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
B232
Všechny ostatní společnosti
52,2
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistiny odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. října 2011.
32011R1043
L 275/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1043/2011
od 19. listopada 2011.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz oksalne kiseline podrijetlom iz Indije i Narodne Republike Kine
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) (osnovna Uredba), a posebno njezin članak 7.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. Pokretanje postupka
(1)
Europska komisija (Komisija) je 26. siječnja 2011. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (2) (obavijest o pokretanju postupka) najavila pokretanje antidampinškog postupka u pogledu uvoza u Uniju oksalne kiseline podrijetlom iz Indije i Narodne Republike Kine (NRK) ili (dotične zemlje).
(2)
Antidampinški postupak pokrenut je nakon što je Vijeće europske kemijske industrije (CEFIC) u ime društva Oxaquim S.A. (podnositelj pritužbe) 13. prosinca 2010. uložilo pritužbu u ime proizvođačâ koji predstavljaju veći dio, u ovom slučaju više od 25 % ukupne proizvodnje oksalne kiseline u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaze prima facie o dampingu navedenog proizvoda i materijalnoj šteti koja iz njega proizlazi, što je smatrano dostatnim kako bi se opravdalo otvaranje postupka:
1.2. Stranke na koje se odnosi postupak
(3)
Komisija je o pokretanju postupka službeno obavijestila podnositelja pritužbe, ostale poznate proizvođače iz Unije, proizvođače izvoznike i predstavnike dotičnih zemalja, uvoznike i korisnike te udruženja za koje se zna da se to na njih odnosi. Zainteresirane stranke dobile su priliku iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka. Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
(4)
S obzirom na naočigled veliki broj proizvođača izvoznika u dotičnim zemljama, u obavijesti o pokretanju postupka predviđen je odabir uzoraka s ciljem utvrđivanja dampinga i štete u skladu s člankom 17. osnovne Uredbe. Kako bi se Komisiji omogućilo odlučivanje o tome treba li provesti odabir uzoraka ili ne te, ako da, sam odabir uzoraka, svi proizvođači izvoznici u dotičnim zemljama zamoljeni su da se jave Komisiji i dostave, kako je navedeno u obavijesti o pokretanju postupka, osnovne podatke o svojim aktivnostima povezanima s dotičnim proizvodom tijekom razdoblja od 1. siječnja 2010. do 31. prosinca 2010. Četiri indijska trgovačka društva, od kojih jedno nije prijavilo nikakvu prodaju u Uniji, i tri grupacije trgovačkih društava iz NRK-a odgovorili su na odabir uzoraka. S obzirom na ograničeni broj trgovačkih društava ili grupacija trgovačkih društava koja surađuju, odabir uzoraka nije se smatralo potrebnim niti za Indiju niti za NRK te su sve stranke obaviještene da uzorci nisu odabrani.
(5)
Slijedom toga, jedna grupacija trgovačkih društava iz NRK-a povukla je svoju suradnju u ispitnom postupku u ranoj fazi. Osim toga, jedno indijsko trgovačko društvo odbilo je Komisiji pristup svojem proizvodnom pogonu radi posjeta radi provjere. Stoga se smatralo da to društvo ne surađuju prema članku 18. stavku 1. osnovne Uredbe te je obaviješteno o mogućim posljedicama toga.
(6)
Kako bi se proizvođačima izvoznicima u NRK-u omogućilo podnošenje zahtjeva za primjenu tretmana tržišnog gospodarstva (MET) ili individualnog tretmana (IT), Komisija je poslala obrasce za zahtjev kineskim proizvođačima izvoznicima koji surađuju i tijelima NRK-a u rokovima navedenima u obavijesti o pokretanju postupka. Jedna kineska grupacija trgovačkih društava zatražila je MET prema članku 2. stavku 7. točki (b) osnovne Uredbe ili, ako to ne uspije, IT, dok je druga grupacija trgovačkih društava zatražila samo IT.
(7)
Upitnici su poslani svim strankama za koje se zna da se to na njih odnosi. Odgovori su primljeni od tri trgovačka društava u Indiji i dvije grupacije trgovačkih društava u NRK-u, te podnositelja pritužbe. Drugi proizvođač iz Unije nije surađivao. Odgovori na upitnik također su primljeni od tri korisnika i osam uvoznika, od kojih su posjeti obavljeni kod svih korisnika i četiri uvoznika.
(8)
Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje je smatrala potrebnima za privremeno utvrđivanje dampinga, nanesene štete i interesa Zajednice i izvršila provjere u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
(a)
proizvođači iz Unije
-
Oxaquim S.A. (Španjolska)
(b)
korisnici
-
OMG Kokkola (Finska)
-
P.A. G. Srl (Italija)
-
treći korisnik zatražio je da ostane neimenovan
(c)
uvoznici
-
Brenntag BV (Nizozemska)
-
Brenntag Sp. z o. o. (Poljska)
-
Norkem Limited (Ujedinjena Kraljevina)
-
Geratech Marketing (Belgija)
(d)
proizvođači izvoznici u Indiji
-
Punjab Chemicals i Crop Protection Limited
-
Star Oxochem Pvt. Ltd
(e)
proizvođači izvoznici iz NRK-a
-
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd i Qingdao Fengyuan Unite International Trade Co., Ltd (grupacija Shandong Fengyuan)
-
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd; Shanxi Reliance Chemicals Co., Ltd i Tianjin Chengyi International Trading Co., Ltd (grupacija Shanxi Reliance)
1.3. Razdoblje ispitnog postupka
(9)
Razdoblje ispitnog postupka u vezi s dampingom i štetom obuhvaća razdoblje od 1. siječnja 2010. do 31. prosinca 2010. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja koja su važna za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2007. do kraja razdoblja ispitnog postupka (razmatrano razdoblje).
2. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
2.1. Dotični proizvod
(10)
Dotični proizvod je oksalna kiselina, bez obzira na to je li u dihidratnom (broj CUS 0028635-1 i broj CAS 6153-56-6) ili bezvodnom obliku (broj CUS 0021238-4 i broj CAS 144-62-7) i bez obzira na to je li u vodenoj otopini, trenutačno obuhvaćena oznakom KN ex 2917 11 00 te podrijetlom iz Indije i NRK-a. Postoje dvije vrste oksalne kiseline: nerafinirana oksalna kiselina i rafinirana oksalna kiselina. Rafinirana oksalna kiselina, koja se proizvodi u NRK-u, ali ne i u Indiji, proizvodi se postupkom čišćenja nerafinirane oksalne kiseline, čija je svrha ukloniti tragove željeza, klorida i metala te ostale nečistoće.
(11)
Oksalna kiselina ima široku primjenu, npr. reducens i sredstvo za izbjeljivanje, u farmaceutskoj sintezi te u proizvodnji kemijskih proizvoda.
2.2. Istovjetni proizvod
(12)
Ispitni postupak je pokazao da oksalna kiselina koju proizvodi i prodaje industrija Unije u Uniji, oksalna kiselina koja se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Indije i NRK-a te oksalna kiselina koja se uvozi u Uniju iz Indije i NRK-a u osnovi ima ista fizička i kemijska svojstva te iste krajnje korisnike.
(13)
Stoga se navedeni proizvodi privremeno smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. osnovne Uredbe.
3. DAMPING
3.1. Indija
3.1.1. Uvodna napomena
(14)
Tijekom posjeta radi provjere u Indiji jedno trgovačko društvo nije dostavilo tražene podatke niti pravodobno ni u traženom obliku. Stoga Komisija nije mogla provjeriti podatke podnesene kao odgovor na antidampinški upitnik. Trgovačko društvo je u pisanom obliku obaviješteno da se ne može smatrati strankom koja surađuje te da se nalazi mogu temeljiti na raspoloživim činjenicama. U svojem odgovoru trgovačko je društvo tvrdilo da su postojale olakotne okolnosti, no one nisu dovele do drukčijeg zaključka. Slijedom toga, članak 18. primijenio se na to trgovačko društvo i nalaze donesene na temelju raspoloživih činjenica. U skladu s time, samo se za jednog proizvođača izvoznika iz Indije smatralo da surađuje s Komisijom u trenutačnom ispitnom postupku.
3.1.2. Uobičajena vrijednost
(15)
U skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne Uredbe Komisija je najprije ispitala je li domaća prodaja istovjetnog proizvoda proizvođača izvoznika nezavisnim kupcima reprezentativna. S obzirom da je ta prodaja bila veća od 5 % njegovog obujma prodaje dotičnog proizvoda Uniji, zaključeno je daje ukupna prodaje istovjetnog proizvoda bila reprezentativna.
(16)
Komisija je naknadno ispitala može li se domaća prodaja proizvođača izvoznika smatrati ostvarenom u uobičajenom tijeku trgovine prema članku 2. stavku 4. osnovne Uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udjel profitabilne domaće prodaje nezavisnim kupcima u cjelokupnoj prodaji istovjetnog proizvoda.
(17)
Kada profitabilna prodaja iznosi najmanje 80 %, uobičajena vrijednost izračunan će se na temelju cjelokupne prodaje, uključujući neprofitabilnu. S druge stranke, ako profitabilna prodaja čini manje od 80 %, ali više od 20 % cjelokupne prodaje, te ako je ponderirani prosječni ukupni trošak veći od ponderirane prosječne cijene, uobičajena vrijednost izračunan će se samo na temelju profitabilne prodaje. Prodaja se smatra profitabilnom kada je jedinična cijena jednaka ili viša od troška proizvodnje.
(18)
Komisijina analiza domaće prodaje je pokazala da je 41 % cjelokupne prodaje dotičnog proizvoda bilo profitabilno i da je ponderirani prosječni ukupni trošak veći od ponderirane prosječne cijene. U skladu s time, uobičajena vrijednost izračunata je samo kao ponderirana prosječna cijena profitabilne prodaje.
3.1.3. Izvozna cijena
(19)
Proizvođač izvoznik u Indiji izvozio je dotični proizvod izravno nezavisnim kupcima u Uniji. Stoga su, prema članku 2. stavku 8. osnovne Uredbe, izvozne cijene utvrđene na temelju cijena stvarno plaćenih ili koje treba platiti tim nezavisnim kupcima za dotični proizvod kada se izvozi u Uniju.
3.1.4. Usporedba
(20)
Usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene izvršena je na temelju cijene franko tvornica. Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, odgovarajuće su se uvažile prilagodbe cijene na temelju razlika koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne Uredbe.
(21)
U skladu s time, prilagodbe su napravljene za troškove transporta, osiguranje, manipulativne troškove i pakiranje, troškove kredita i provizije.
3.1.5. Dampinška marža
(22)
U skladu s člankom 2. stavkom 11. osnovne Uredbe dampinška marža za indijskog proizvođača koji surađuje utvrđena je na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom.
(23)
Na temelju toga, privremena dampinška marža, izražena kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznosi 22,8 % za Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL).
(24)
Kako bi se izračunala dampinška marža na području cijele zemlje koja se primjenjuje na ostale proizvođače izvoznike u Indiji, razina suradnje utvrđena je usporedbom obujma izvoza u Uniju koji je prijavio proizvođač izvoznik koji surađuje s podacima Eurostata. S obzirom da je suradnja iz Indije bila na niskoj razini, tj. 38 %, smatra se primjerenim dampinšku maržu na području cijele zemlje koja se primjenjuje na sve ostale izvoznike u Indiji utvrditi na temelju najviše dampinške transakcije proizvođača koji surađuje.
(25)
Na temelju toga, razina dampinga na cijelom području zemlje privremeno je utvrđena na 43,6 % cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno.
3.2. Narodna Republika Kina
3.2.1. Tretman tržišnog gospodarstva (MET)/Individualni tretman (IT)
(26)
Prema članku 2. stavku 7. točki (b) osnovne Uredbe, uobičajena vrijednost za uvoz podrijetlom iz NRK-a utvrđuje se u skladu s stavcima 1. do 6. navedenog članka za proizvođače za koje se ustanovilo da ispunjavaju kriterije utvrđene u članku 2. stavku 7. točki (c) osnovne Uredbe. Ti kriteriji ukratko su određeni niže u sažetom obliku i samo radi lakšeg snalaženja:
-
poslovne odluke donose se kao odgovor na tržišne signale i bez značajnog upletanja države, a troškovi odražavaju tržišne vrijednosti,
-
poduzeća imaju jedinstven i transparentan sustav osnovnih računovodstvenih podataka koje revidiraju nezavisni revizori u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima, a koji se koristi za sve potrebe,
-
ne postoje značajni poremećaji preneseni iz prijašnjeg sustava netržišnoga gospodarstva,
-
zakoni o stečaju i imovini jamče pravnu sigurnost i stabilnost, i
-
konverzije deviza obavljaju se po tržišnim stopama.
(27)
Jedna grupacija trgovačkih društava u NRK-u zatražila je MET i dostavila obrasce zahtjeva za MET za tri trgovačka društva uključena u proizvodnju i komercijalizaciju dotičnog proizvoda. Dostavljene podatke Komisija je naknadno provjerila u prostorijama dotičnih trgovačkih društava.
(28)
Ispitni postupak u vezi s dodjelom MET-a pokazao je da jedno trgovačko društvo nije ispunjavalo zahtjeve kriterija 1. do 3. Prvo, nije pokazalo da njegovi troškovi odražavaju tržišne vrijednosti zbog značajnog financijskog uplitanja države, što je utjecalo na strukturu troškova trgovačkog društva u obliku npr. privremenog neoporezivanja i beskamatnih zajmova. Drugo, ispitnim postupkom u vezi dodjele MET-a utvrđen je niz ozbiljnih nedostataka i pogrešaka u njegovim financijskim izvještajima te činjenica da nisu revidirani u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima (MRS). Treće, poremećaji preneseni iz bivšeg sustava netržišnog gospodarstva utvrđeni su u pogledu prava trgovačkog društva na korištenje zemljišta. Točnije, trgovačko društvo dobilo je potvrdu o pravu na korištenje zemljišta, a da pri tome nije ispunjavalo ugovorne obveze niti platilo u cijelosti.
(29)
Nadalje, drugo trgovačko društvo u grupaciji nije pokazalo da ispunjava kriterij 2. s obzirom da nije imalo nezavisno revidirane financijske izvještaje.
(30)
Komisija je grupaciji dotičnih trgovačkih društava objavila rezultate nalaze u vezi MET-a te je podnositelju pritužbe pružena mogućnost komentiranja. Nalazi su objavljeni i tijelima NRK-a. Komisiji nisu dostavljeni nikakvi komentari.
(31)
S obzirom na gore navedeno, zaključeno je da dva trgovačka društva u grupaciji nisu ispunjavala kriterije za MET. U skladu sa stalnom praksom Unije u pogledu ispitivanja ispunjava li grupacija povezanih trgovačkih društava kao cjelina uvjete za primjenu MET-a, grupacija kao cjelina odbila je MET.
(32)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 6., obje kineske grupacije trgovačkih društava zatražile su IT. S obzirom da je utvrđeno kako obje grupacije ispunjavaju sve kriterije članka 9. stavka 5. osnovne Uredne, privremeno je odlučeno dodijeliti im IT.
3.2.2. Analogna zemlja
(33)
Prema članku 2. stavku 7. točki (a) osnovne Uredbe, uobičajenu vrijednost za proizvođače izvoznike kojima nije odobrena primjena MET-a treba ustanoviti na temelju cijena na domaćem tržištu ili izračunane uobičajene vrijednosti u analognoj zemlji.
(34)
U obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da namjerava koristiti Indiju kao primjerenu analognu zemlju za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti, a zainteresirane stranke pozvane su da to komentiraju. Nisu primljeni nikakvi komentari. U svakom slučaju, Komisija smatra Indiju primjerenom analognom zemljom, jer jedina druga zemlja proizvođač izvan Unije, Japan, ima monopolističko tržište zatvoreno za tržišno natjecanje i proizvodi oksalnu kiselinu jedinstvenom metodom koja se ne može usporediti s NRK-om. Nasuprot tome, indijski proizvođači koriste proizvodnu metodu koja se može usporediti s NRK-om i podliježu tržišnom natjecanju na domaćem tržištu.
3.2.3. Uobičajena vrijednost
(35)
Kineska trgovačka društva proizvode i izvoze dvije vrste oksalne kiseline u Uniju: nerafiniranu oksalnu kiselinu i rafiniranu oksalnu kiselinu. Rafinirana oksalna kiselina, koja se ne proizvodi u analognoj zemlji, proizvodi se postupkom čišćenja nerafinirana oksalne kiseline, čija se svrha ukloniti tragove željeza, klorida i metala te ostale nečistoće. Dodatni troškovi proizvodnje rafinirane oksalne kiseline procjenjuju se na 12 % u usporedbi s proizvodnjom nerafinirane oksalne kiseline. U skladu s tim, Komisija je smatrala primjerenim utvrditi uobičajenu vrijednost za obje vrste oksalne kiseline.
(36)
U pogledu nerafinirane oksalne kiseline, uobičajenu vrijednost trebalo je odrediti na temelju uobičajene vrijednosti utvrđene za Indiju u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) osnovne Uredbe. Kako je opisano u gornjoj uvodnoj izjavi 18., uobičajena vrijednost utvrđena je samo na temelju profitabilne prodaje. U pogledu rafinirane oksalne kiseline, koja se ne proizvodi u analognoj zemlji, u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) osnovne Uredbe, uobičajena vrijednost izračunata je na temelju troškova proizvodnje nerafinirane oksalne kiseline u analognoj zemlji. Troškovi proizvodnje prilagođeni su uz povećanje od 12 % kako bi se u obzir uzeli dodatni troškovi proizvodnje (vidjeti gornju uvodnu izjavu 35.), uvećani za prodajne, opće i administrativne troškove (POA) i dobit.
(37)
Troškovi POA i dobit utvrđeni su, analogno s člankom 2. stavkom 6. osnovne Uredbe, dodavanjem troškova POA i dobiti za domaću prodaju nerafinirane oksalne kiseline proizvođača izvoznika koji surađuje u analognoj zemlji.
3.2.4. Izvozna cijena
(38)
S obzirom na to da su obje grupacije dobile IT, izvozna cijena temeljila se na cijenama stvarno plaćenima ili koje je trebao platiti prvi nezavisni kupac u Uniji u skladu s člankom 2. stavkom 8. osnovne Uredbe.
(39)
Oba proizvođača izvoznika u NRK-u izvozila su oksalnu kiselinu u Uniju putem nepovezanih trgovaca, čime je dodan uvećani iznos na cijenu plaćenu proizvođačima. Taj uvećani iznos razmatra se prilikom usporedbe izvozne cijene s utvrđenom uobičajenom vrijednosti (vidjeti donju uvodnu izjavu 42.).
3.2.5. Usporedba
(40)
U pogledu nerafinirane oksalne kiseline, izvozna cijena na razini franko tvornica uspoređena je s uobičajenom vrijednosti za analognu zemlju.
(41)
Izvozna cijena za rafiniranu oksalnu kiselinu na razini franko tvornica uspoređena je s izračunanom uobičajenom vrijednosti (vidjeti gornju uvodnu izjavu 36.).
(42)
Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti ili izračunate uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, napravljene su odgovarajuće prilagodbe cijena prema članku 2. stavku 10. osnovne Uredbe. Posebno, prilagodba je napravljena prema članku 2. stavku 10. točki i. za provizije primljene od povezanih trgovaca.
(43)
U tom pogledu, treba napomenuti da je Komisija utvrdila da se povezani trgovci, putem kojih su proizvođači izvoznici iz NRK-a izvozili oksalnu kiselinu u EU, ne mogu smatrati unutarnjim prodajnim odjelima, jer trguju i oksalnom kiselinom i ostalim kemijskim proizvodima dobivenima od nepovezanih dobavljača za potrebe izvoza i/ili domaće prodaje. Stoga se zaključuje da su funkcije tih trgovaca slične funkcijama zastupnika koji posluje na temelju provizije. U skladu s tim, uvećani iznos u cijeni trgovaca uklonjen je kako bi se osigurala primjerena usporedba između izvozne cijene i uobičajene vrijednosti. Prilagodba je izračunata na temelju dobiti nepovezanog trgovca u EU-u te prodajnih, općih i administrativnih troškova odgovarajućeg kineskog trgovca.
(44)
Štoviše, daljnje su prilagodbe, prema potrebi, napravljene u pogledu posrednih poreza, vozarine, osiguranja, manipulativnih i popratnih troškova, pakiranja i troškova kredita kada je utvrđeno da su oni opravdani, točni i potkrijepljeni provjerenim dokazima.
3.2.6. Dampinške marže
(45)
Prema članku 2. stavku 11. i stavku 12. osnovne Uredbe dampinške marže utvrđene su na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti svake vrste proizvoda s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom dotičnog proizvoda trgovačkog društva u Uniji, kako je ranije utvrđeno.
(46)
Na temelju gore navedenog, privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF-a na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Trgovačko društvo
Privremena dampinška marža
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd and Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(47)
Kako bi se izračunala dampinška marža na području cijele zemlje koja se primjenjuje na ostale proizvođače izvoznike u NRK-u, razina suradnje utvrđena je usporedbom obujma izvoza u Uniju koji su prijavili proizvođači izvoznici koji surađuju s podacima Eurostata.
(48)
S obzirom da je suradnja iz NRK-a bila na niskoj razini od oko 46 %, smatra se primjerenim dampinšku maržu na području cijele zemlje koja se primjenjuje na sve ostale izvoznike u NRK-u utvrditi na temelju najviše dampinške transakcije izvoznika koji surađuju.
(49)
Na temelju toga, razina dampinga na cijelom području zemlje privremeno je utvrđena na 52,2 % cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno.
4. ŠTETA
4.1. Proizvodnja Unije i industrija Unije
(50)
Pritužbu je uložilo Vijeće europske kemijske industrije (CEFIC) u ime društva Oxaquim S.A., dalje u tekstu „podnositelja pritužbe”, proizvođača oksalne kiseline u Uniji, koji predstavlja veći dio ukupne proizvodnje u Uniji tijekom RIP-a. Drugi proizvođač iz Unije, Clariant, nije se protivio pokretanju ispitnog postupka, ali je odlučio ne surađivati. Trenutačno nema drugog proizvođača dotičnog proizvoda u Uniji. Na temelju toga, ta dva proizvođača, Oxaqui, S.A. i Clariant, čine industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. osnovne Uredbe, predstavljajući 100 % proizvodnje Unije. Dalje u tekstu navode se kao „industrija Unije”.
(51)
Svi raspoloživi podaci o ta dva proizvođača, društvima Oxaquim S.A. i Clariant, uključujući podatke dane u pritužbi i podatke prikupljene od podnositelja pritužbe prije i nakon pokretanja ispitnog postupka, korišteni su kako bi se utvrdila ukupna proizvodnja Unije. Na temelju toga, ukupna proizvodnja Unije iznosila je između 11 000 i 15 000 tona tijekom razmatranog razdoblja.
4.2. Utvrđivanje odgovarajućeg tržišta Unije
(52)
Utvrđeno je da je jedan od proizvođača iz Unije koristio dio proizvodnje oksalne kiseline kao intermedijarni materijal za proizvodnju oksalata (tetraoksalat, acetosella i kalijevi bioksalati). Ta oksalna kiseline jednostavno je prenesena (bez računa) unutar istog trgovačkog društva. To ograničeno korištenje oksalne kiseline nije ušlo na slobodno tržište tako da nije izloženo izravnom tržišnom natjecanju s uvozom dotičnog proizvoda. Za razliku od toga, utvrđeno je da je proizvodnja namijenjena prodaji na slobodnom tržištu u izravnoj konkurenciji s uvozom dotičnog proizvoda.
(53)
Kako bi se dobila što potpunija slika mogućeg stanja industrije Unije, primljeni su i analizirani podaci za cjelokupnu aktivnosti povezanu s oksalnom kiselinom te je naknadno utvrđeno je li proizvodnja bila namijenjena za ograničeno korištenje ili za slobodno tržište.
(54)
Za sljedeće gospodarske pokazatelje koji se odnose na industriju Unije utvrđeno je da se valjana analiza i evaluacija trebaju usmjeriti na stanje koje prevladava na slobodnom tržištu: obujam prodaje i prodajne cijene na tržištu Unije, tržišni udjel, rast, obujam izvoza, cijene, profitabilnost, povrat ulaganja i novčani tok.
(55)
S obzirom na ostale gospodarske pokazatelje, na temelju ispitnog postupka je utvrđeno da se oni mogu objektivno ispitati samo upućivanjem na cijelu aktivnost. Doista, proizvodnja (i za ograničeno i za slobodno tržište), kapacitet, iskorištenost kapaciteta, ulaganja, zalihe, zaposlenost, produktivnost, plaće, rast i sposobnost prikupljanja kapitala ovise o cijeloj aktivnosti, bez obzira na to je li proizvodnja ograničena ili se prodaje na slobodnom tržištu.
4.3. Potrošnja Unije
(56)
S obzirom na to da je oksalna kiselina dio oznake KN koja uključuje i ostale proizvode, nije bilo moguće utvrditi obujam uvoza na temelju podataka Eurostata. U skladu s tim, potrošnja je utvrđena na temelju podataka o obujmu uvoza koje je dostavio podnositelj pritužbe, unakrsno provjerenih u odnosi na provjerene podatke koje su dostavili proizvođači izvoznici iz dotičnih zemalja i ukupne prodaje industrije Unije na tržištu Unije.
(57)
S obzirom na mali broj dobavljača i potrebu za zaštitom povjerljivih poslovnih informacija prema članku 19. osnovne Uredbe, indeksiran je razvoj potrošnje tijekom razmatranog razdoblja.
Tablica 1.
Potrošnja na tržištu Unije
Indeks: 2007. = 100
2007.
2008.
2009.
RIP
Ukupna potrošnja
100
124
61
95
(58)
Ukupna potrošnja u Uniji naglo je porasla 2008. za 24 %, dok je sljedeće godine potrošnja pala za 50 % prije ponovnog rasta tijekom RIP-a. Ukupno gledano, potrošnja na tržištu EU-a pala je za 5 % tijekom razmatranog razdoblja.
5. UVOZ IZ DOTIČNIH ZEMALJA
5.1. Kumulativna ocjena učinaka dotičnog uvoza
(59)
Komisija je ispitivala treba li se uvoz oksalne kiseline podrijetlom iz NRK-a i Indije ocjenjivati kumulativno u skladu s člankom 3. stavkom 4. osnovne Uredbe.
(60)
U pogledu učinaka uvoza podrijetlom iz NRK-a i Indije, ispitni postupak je pokazao da su dampinške marže bile iznad praga de minimis kako je definirano u članku 9. stavku 3. osnovne Uredbe, a obujam dampinškog uvoza iz obje dotične zemlje nije bio zanemariv u smislu članka 5. stavka 7. osnovne Uredbe.
(61)
U pogledu uvjeta tržišnog natjecanja između dampinškog uvoza iz NRK-a i Indije, s jedne strane, te između dampinškog uvoza iz NRK-a i Indije i istovjetnog proizvoda, s druge strane, ispitni postupak je pokazao da su bili slični. Točnije, uvezeni proizvodi prodani su putem istih prodajnih kanala sličnim kategorijama kupaca te se su stoga konkurentni međusobno i s oksalnom kiselinom proizvedenom u Uniji.
(62)
U svijetlu gore navedenog, privremeno se smatralo da su svi kriteriji određeni člankom 3. stavkom 4. osnovne Uredbe ispunjeni i da uvoz iz NRK-a i Indije treba ispitivati kumulativno.
5.2. Obujam i tržišni udjel dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja
(63)
Ispitni postupak je pokazao da se uvoz oksalne kiseline iz NRK-a i Indije razvijao kako slijedi:
Tablica 2.
Uvoz iz NRK-a i Indije
Obujam uvoza (u tonama)
2007.
2008.
2009.
RIP
NRK i Indija
7 629
11 763
4 707
7 969
(Indeks 2007. = 100)
100
154
62
104
Tržišni udjel
(Indeks 2007. = 100)
100
125
101
110
Izvor: podaci prikupljeni od podnositelja pritužbe i iz odgovora na upitnik.
(64)
Uvoz iz dotičnih zemalja povećao se za 4 % tijekom razmatranog razdoblja, dok se ukupna potrošnja na tržištu EU-a smanjila za 5 % tijekom istog razdoblja (vidjeti gornju tablicu 1.) Kako je prikazano u donjoj tablici, došlo je do značajnog povećanja tržišnog udjela od 25 % između 2007. i 2008. te 10 % tijekom razmatranog razdoblja.
5.3. Cijena dampinškog uvoza i sniženje cijena
(65)
Prosječne cijene uvoza iz dotičnih zemalja razvijale su se kako slijedi:
Tablica 3.
Cijena uvoza iz NRK-a i Indije
Uvozne cijene (EUR/tona)
2007.
2008.
2009.
RIP
NRK i Indija
470
641
474
545
(Indeks 2007. = 100)
100
136
101
116
(66)
Uvozne cijene povećale su se za 36 % između 2007. i 2008. prije pada 2009. na cijene slične cijenama iz 2007. Cijene su se tijekom RIP-a ponovno povećale za gotovo 15 %. Cijene su se tijekom razmatranog razdoblja povećale za 16 %. Međutim, treba napomenuti da su se uvozne cijene smanjile za 20 % između 2008. i RIP-a, unatoč povećanju cijena glavnih ulaznih materijala (izvori ugljika i energija) u tom razdoblju.
(67)
Za potrebe analize sniženja cijene uspoređene su ponderirane prosječne prodajne cijene industrije Unije nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razini franko tvornica, tj. isključujući vozarinu u Uniji te nakon odbijanja popusta i rabate, s odgovarajućim ponderiranim prosječnim cijenama izvoznika koji surađuju iz NRK-a i Indije prema nezavisnim kupcima na tržištu Unije, tj. bez popusta, prema potrebi, prilagođene prema cijeni CIF na granici Unije s odgovarajućom prilagodbom za troškove carinjenja i troškove nakon uvoza.
(68)
Usporedba je pokazala da je tijekom RIP-a dotični proizvod podrijetlom iz NRK-a i Indije koji se prodavao u Uniji snizio prodajne cijene industrije Unije za 16,9 % na 34,6 %. Ta razina sniženja cijena kombinirana je s negativnim razvojem cijena na tržištu, što je dovelo do znatnog pada cijena.
6. GOSPODARSKO STANJE INDUSTRIJE UNIJE
6.1. Uvodne napomene
(69)
U skladu s člankom 3. stavkom 5. osnovne Uredbe, ispitivanje učinka dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je evaluaciju svih gospodarskih čimbenika i indeksa koji se odnose na stanje industrije Unije od 2007. do kraja RIP-a.
(70)
Makroekonomski pokazatelji (proizvodnja, kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udjel, zaposlenost, produktivnost, plaće i visina dampinških marža) ocijenjeni su na razini industrije Unije, dok su mikroekonomski pokazatelji (zalihe, prodajne cijene, profitabilnost, novčani tok i povrat ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala, troškovi proizvodnje) temeljeni na podacima izvedenima iz valjano provjerenih upitnika koje je dostavio jedini proizvođač iz Unije koji surađuje.
(71)
Uzimajući u obzir činjenicu da su podaci za analizu štete izvedeni uglavnom samo iz jednog izvora, podaci koji se odnose na industriju Unije morali su se indeksirati kako bi se zadržala povjerljivost prema članku 19. osnovne Uredbe.
6.2. Podaci koji se odnose na industriju Unije (makroekonomski pokazatelji)
6.2.1. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
Tablica 4.
Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(Indeks 2007. = 100)
2007.
2008.
2009.
RIP
Ukupna proizvodnja
100
101
89
106
Ukupni proizvodni kapacitet
100
100
77
77
Ukupna iskorištenost kapaciteta
100
101
116
138
(72)
Gornja tablica uključuje podatke o proizvodnji, proizvodnom kapacitete i iskorištenosti kapaciteta industrije Unije, kao i za 2007. i 2009., podatke jednog drugog proizvođača iz Unije koji je prekinuo proizvodnju oksalne kiseline 2008.
(73)
Kako je prikazano u gornjoj tablici, proizvodnja industrije Unije bila je relativno stabilna 2007. i 2008. prije velikog pada 2009. Proizvodnja se povećala tijekom RIP-a. Ukupno se tijekom razmatranog razdoblja proizvodnja povećala za 6 %.
(74)
Zbog zatvaranja proizvodnog pogona jednog drugom proizvođača iz Unije 2008., proizvodni kapacitet industrije Unije naglo je pao 2008. za 23 %.
(75)
Kombinacija ta dva čimbenika, tj. povećanja obujma prodaje i smanjenja proizvodnog kapaciteta zbog zatvaranja proizvodne jedinice trećeg proizvođača iz Unije 2008., dovela je do značajnog povećanja iskorištenosti kapaciteta od 38 % tijekom razmatranog razdoblja.
6.2.2. Obujam prodaje i tržišni udjel
Tablica 5.
Obujam prodaje i tržišni udjel
(Indeks 2007. = 100)
2007.
2008.
2009.
RIP
Ukupna prodaja
100
97
61
86
Tržišni udjel (%)
100
79
99
91
(76)
Obujam prodaje 2007. i 2008. uključuje prodaju proizvođača iz Unije koji je 2008. prekinuo proizvodnju.
(77)
Dok se potrošnja u Uniji smanjila za 5 % tijekom razmatranog razdoblja (vidjeti gornju uvodnu izjavu 58.), obujam prodaje dotičnog proizvoda industrije Unije nezavisnim kupcima na tržištu Unije smanjio se za 14 % tijekom istog razdoblja, što se pokazalo u gubitku tržišnog udjela od 9 %.
(78)
Promatrajući razvoj tijekom razmatranog razdoblja, pad obujma prodaje industrije Unije od 14 % puno se više osjetio od pad potrošnje u Uniji od 5 %. Kao posljedica toga, tržišni udjel industrije Unije, također, se značajno smanjio za 9 postotnih bodova tijekom istog razdoblja.
6.2.3. Zaposlenost, produktivnost i plaće
Tablica 6.
Zaposlenost, produktivnost i plaće
(Indeks 2007. = 100)
2007.
2008.
2009.
RIP
Ukupni broj zaposlenih
100
119
108
96
Ukupna produktivnost (jedinica/zaposlenik)
100
85
83
111
Ukupne godišnje plaće
100
121
110
99
Prosječni troškovi rada po zaposleniku
100
119
118
104
(79)
Broj zaposlenika pao je za 4 % tijekom razmatranog razdoblja. Treba napomenuti da proizvodnja oksalne kiseline nije radno intenzivna.
(80)
Tijekom razmatranog razdoblja ukupna produktivnost po zaposleniku poveća se za 11 %, s obzirom da se povećala proizvodnja, dok je pao broj zaposlenika.
(81)
Tijekom razmatranog razdoblja plaće su pale za 1 %. Nakon početnog povećanja plaća od 21 % između 2007. i 2008., one su stalno padale do RIP-a.
6.2.4. Visina stvarne dampinške marže
(82)
Dampinške su marže navedene gore u odjeljku o dampingu. Sve utvrđene marže značajno su više od razine de minimis. Nadalje, s obzirom na obujam i cijene dampinškog uvoza, učinak stvarnih marža dampinga ne može se smatrati zanemarivim.
6.3. Podaci koji se odnose na proizvođača iz Unije koji surađuje (mikroekonomski pokazatelji)
6.3.1. Opća napomena
(83)
Analiza mikroekonomskih pokazatelja (prodajne cijene i troškovi proizvodnje, zalihe, profitabilnost, novčani tok, povrat ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala i ulaganja) provedena je samo na razini podnositelja pritužbe s obzirom da nisu dobiveni nikakvi podaci od drugog proizvođača iz EU-a, kako je opisano u uvodnoj izjavi 70.
6.3.2. Prosječne jedinične cijene proizvođača iz Unije koji surađuje i troškovi proizvodnje
Tablica 7.
Prodajne cijene
Indeks: 2007.=100
2007.
2008.
2009.
RIP
Prosječna jedinična prodajna cijena
100
143
136
131
Izvor: Odgovor na upitnik.
(84)
Prosječne prodajne cijene industrije Unije na razini franko tvornica prema nepovezanim kupcima na tržištu Unije povećale su se za 31 % tijekom razmatranog razdoblja.
Tablica 8.
Troškovi proizvodnje
Indeks: 2007.=100
2007.
2008.
2009.
RIP
Prosječni TP/tona
100
103
102
98
Izvor: odgovor na upitnik.
(85)
Ispitni postupak je otkrio da su prosječni troškovi proizvodnje proizvođača iz Unije koji surađuje bili relativno stabilni tijekom godina zbog stalnog poboljšanja proizvodnog procesa, što je bilo moguće samo uz velika ulaganja (vidjeti gornje tablice 9. i 11.).
6.3.3. Zalihe
(86)
S obzirom na prirodu dotičnog proizvoda, nije bilo zaliha. Dotični proizvod se brzo suši, a zatim stvrdne te, stoga, proizvođači proizvode samo robu za trenutačno slanje.
6.3.4. Profitabilnost, novčani tok, povrat ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala i ulaganja
Tablica 9.
Profitabilnost
Indeks 2007. = - 100
2007.
2008.
2009.
RIP
Profitabilnost (u EU-u)
- 100
4
-2
3
Izvor: Odgovor na upitnik.
(87)
Profitabilnost istovjetnog proizvoda utvrđena je izražavanjem neto dobiti od prodaje istovjetnog proizvoda prije oporezivanje podnositelja pritužbe kao postotka prometa od te prodaje.
(88)
Nakon velikih gubitaka 2007., podnositelj pritužbe ostvario je malu dobit 2008. prije ponovnih gubitaka 2009. Podnositelj pritužbe ostvario je malu dobit tijekom RIP-a zahvaljujući smanjenju nekih elemenata TP-a, kako je prikazano u gornjoj tablici 8.
Tablica 10.
Novčani tok
Indeks 2007. = - 100
2007.
2008.
2009.
RIP
Novčani tok
- 100
3 054
1 994
868
Izvor: Odgovor na upitnik.
(89)
Trend koji je pokazao novčani tok, odnosno sposobnost industrije da sama financira svoje aktivnosti, u velikoj mjeri odražava razvoj profitabilnosti. Slijedom toga, novčani je tok 2007. bio negativan i, usprkos djelomičnom poboljšanju 2008., smanjio se između 2008. i RIP-a te tako oslabio financijsko stanje proizvođača iz Unije koji surađuje.
Tablica 11.
Ulaganja
Indeks: 2007.=100
2007.
2008.
2009.
RIP
Ukupna ulaganja
100
111
185
277
Izvor: Odgovor na upitnik.
(90)
Gornja tablica pokazuje da je podnositelj pritužbe povećao svoja ulaganja u dotični proizvod, čak i kad se suočio s niskom razinom profitabilnosti. Ulagalo se uglavnom u primjenu novih proizvodnih alata i uvođenje novih proizvodnih procesa kako bi se poboljšala učinkovitost. Povećanje ulaganja pokazuje da se industrija nije suočila s poteškoćama u prikupljanju kapitala te je tako pokazala nastavak održivosti industrije.
(91)
Ulaganja su se tijekom razmatranog razdoblja povećala za 177 %.
(92)
Povećanjem svojih ulaganja radi poboljšanja proizvodnih procesa, industrija, koja je kapitalno intenzivna, još je uvijek mogla prikupiti kapital. Ipak, ta mogućnost ograničena je slabijom prodajom i povećanim poteškoćama u ostvarivanju novčanog toka.
Tablica 12.
Povrat ulaganja (ROI)
Indeks: 2007.=-100
2007.
2008.
2009.
RIP
Povrat ulaganja
- 100
13
-14
-51
Izvor: Odgovor na upitnik.
(93)
Unatoč povećanju ulaganja, povrat ulaganja u pogledu dotičnog proizvoda nije bio na očekivanoj razini. Iako je bilo nekih poboljšanja 2008., povrat ulaganja ostao je negativan tijekom razmatranog razdoblja.
(94)
Stoga je rast industrije ograničen i očito nerazmjeran ulaganjima provedenim tijekom posljednjih godina.
7. ZAKLJUČAK O ŠTETI
(95)
Ispitni postupak je pokazao da neki pokazatelji štete slijede pozitivan trend: obujam proizvodnje povećao se za 6 %, iskorištenost kapacitete povećala se za 38 %, ulaganje se povećalo za 177 %, što je omogućilo trgovačkom društvu da ostvari relativnu dobit (od značajnog gubitka 2007. do male dobiti tijekom RIP-a). Međutim, kako je gore prikazano, brojni pokazatelji koji se odnose na gospodarsko stanje industrije Unije značajno su se pogoršali tijekom razmatranog razdoblja.
(96)
Nakon zatvaranja proizvodnog pogona jednog proizvođača iz Unije, obujam prodaje pao je za 14 %. Zaposlenost se morala smanjiti za 4 %, a kapacitet proizvodnje pao je za 23 %. Dok je potrošnja smanjena samo za 5 %, tržišni udjel pao je za gotovo 9 %. Stoga je profitabilnost bila niska, što je negativno djelovalo na povrat ulaganja i novčani tok, posebno između 2008. i RIP-a. Razina profitabilnosti poboljšala se tijekom razmatranog razdoblja, no ostalo je vrlo niska tijekom RIP-a i nedostatna za zadržavanje proizvodnje u srednjoročnom razdoblju.
(97)
Iako se ukupna proizvodnja povećala, industrije Unije je izgubila značajan tržišni udjel. Istodobno, dampinški uvoz iz dotičnih zemalja zabilježio je značajan rast.
(98)
S obzirom na gore navedeno, privremeno se zaključuje da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu tijekom RIP-a u smislu članka 3. stavka 5. osnovne Uredbe.
8. UZROČNOST
8.1. Uvod
(99)
U skladu s člankom 3. stavcima 6. i 7. osnovne Uredbe, ispitano je je li dampinški uvoz iz dotičnih zemalja uzrokovao materijalnu štetu industriji Unije. Nadalje, poznati čimbenici, osim dampinškog uvoza, koji su mogli uzrokovati štetu industriji Unije ispitani su kako bi se osiguralo da se bilo kakva šteta koju su uzrokovali ti čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu.
8.2. Učinak dampinškog uvoza
(100)
Potrošnja oksalne kiseline u Unije smanjila se za 5 % tijekom razmatranog razdoblja, dok se dampinški uvoz iz dotičnih zemalja povećao za više od 4 % tijekom tog razdoblja. Najveće povećanje dampinškog uvoza dogodilo se između 2007. i 2008., kada se povećao za 54 %. Uvoz iz dotičnih zemalja povećao je svoj tržišni udjel za 25 % između 2007. i 2008., što se odvijalo usporedno s padom tržišnog udjela industrije Unije od 21 % tijekom tog razdoblja.
(101)
Dok su se prosječne uvozne cijene povećale za 16 % tijekom razmatranog razdoblja, uvozne cijene snizile su cijene proizvođača iz Unije koji surađuje za prosječno 21,9 % tijekom RIP-a, što je stvorili pritisak na industriju Unije i spriječilo proizvođača iz Unije koji surađuje da poveća cijena na profitabilnije razine.
(102)
Podsjeća se da se industrija Unije suočila sa značajnim padom obujma prodaje (- 14 %). Međutim, taj pad prodaje puno se više osjetio od pada potražnje i doveo je do gubitka tržišnog udjela od 9 %. Istodobno, tržišni udjel dotičnih zemalja povećao se za 10 %. To pokazuje da je tržišni udjel industrije Unije uvelike preuzeo dampinški uvoz iz dotičnih zemalja.
(103)
Stoga se smatra da stalni pritisak dampinškog uvoza po niskim cijenama iz dotičnih zemalja na tržište Unije nije dopustio Uniji da prilagodi svoje prodajne cijene prema povećanim troškovima sirovina i energije. To je dovelo do gubitka tržišnog udjela i stalno loše profitabilnosti industrije Unije.
(104)
S obzirom na gore navedeno, privremeno se zaključuje da je nagli rast dampinškog uvoza po niskim cijenama iz dotičnih zemalja imao značajan negativan učinak na gospodarsko stanje industrije Unije.
8.3. Učinak ostalih čimbenika
(105)
Ostali čimbenici koji su ispitani u kontekstu uzročnosti su razvoj potražnje na tržištu Unije, cijene sirovina, realizacija izvoza industrije Unije, uvoz dotičnog proizvoda iz ostalih zemalja i ograničeno korištenje oksalne kiseline od strane industrije te gospodarska kriza.
8.3.1. Razvoj potražnje na tržištu Unije
(106)
Kako je navedeno u gornjoj tablici 1., potrošnja oksalne kiseline u Uniji naglo je porasla 2008. za 24 %, dok je sljedeće godine pala za 39 % prije ponovnog rasta tijekom RIP-a. Ukupno gledano, potrošnja na tržištu EU-a pala je za 5 % tijekom razmatranog razdoblja. Tijekom istog razdoblja industrija Unije izgubila je tržišni udjel.
(107)
Iako je ispitnom postupkom otkriveno da je i uvoz iz dotičnih zemalja bio pogođen padom potražnje na tržištu Unije 2009., treba napomenuti da su tijekom razmatranog razdoblja izvoznici iz dotičnih zemalja uspjeli povećati svoj obujam prodaje i tržišni udjel pritiskom dampinškog uvoza na cijene na tržištu.
(108)
U skladu s tim, privremeno se smatra da je pogoršanje gospodarskog stanja industrije Unije uglavnom prouzročio nagli rast dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja i sniženje cijena od strane izvoznika iz dotičnih zemalja, a ne smanjenje potrošnje. Iako je smanjenje potražnje doprinijelo štetu, nije moglo prekinuti uzročno posljedičnu vezu između pretrpljene materijalne štete i povećanja dampinškog uvoza.
8.3.2. Cijene glavne sirovine
(109)
Kako je prikazano u gornjoj tablici 8., prosječni trošak proizvodnje ostao je relativno stabilan unatoč naglom povećanju troška glavne sirovine (šećera). Ispitni je postupak, naime, pokazao da trošak proizvodnje proizvođača iz Unije koji surađuje nije slijedio isti trend kao razvoj cijena jedno od glavnih sirovina u proizvodnji oksalne kiseline. Naglo povećanje prosječnih cijena šećera za 50 % tijekom razmatranog razdoblja ublažen je ulaganjima proizvođača iz Unije koji surađuje radi poboljšanja njegovog proizvodnog procesa. Stoga, ukupno gledano, neto učinak bilo smanjenje troškova proizvodnje od 12 %. Ipak, kako je prikazano u gornjoj tablici 7., jedinična prodajna cijena povećala se za 31 % tijekom razmatranog razdoblja. Utvrđeno je da su izvoznici u dotičnim zemljama podlijegali istim gospodarskim uvjetima u pogledu razvoja cijena sirovina, s obzirom da su jedinične uvozne cijene slijedile isti trend kao jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije koji surađuje, iako na nižim razinama.
(110)
U izostanku štetnog dampinga moglo se očekivati da bi se cijene redovito prilagođavale kako bi odražavale razvoj različitih komponenata troškova proizvodnje. Međutim, to se nije dogodilo. Proizvođač iz Unije koji surađuje nije mogao ostvariti dobru profitnu maržu koja je ovom kapitalno intenzivnom proizvođaču potrebna te se njegov novčani tok smanjio.
(111)
U skladu s tim, privremeno se smatra da je dampinški uvoz iz dotičnih zemalja, koji se snizio cijene proizvođača iz Unije koji surađuje, umanjio cijene na tržištu Unije i spriječio proizvođača iz Unije koji surađuje da poveća svoje prodajne cijene kako bi pokrio troškove ili ostvario razumnu razinu profitabilnosti.
(112)
S obzirom da su cijene sirovina utjecale i na izvoznike u dotičnim zemljama, privremeno je zaključeno da povećanje cijena sirovina nije moglo utjecati na materijalnu štetu koju je industrija Unije pretrpjela tijekom razmatranog razdoblja.
8.3.3. Realizacija izvoza industrije Unije
Tablica 13.
Izvozni obujam i jedinične cijene
Indeks: 2007.=100
2007.
2008.
2009.
RIP
Izvoz u tonama
100
80
140
152
Prosječna izvozna cijena
100
104
103
91
Izvor: Odgovor na upitnik.
(113)
Realizacija izvoza, također, je ispitana kao jedan od poznatih čimbenika, osim dampinškog uvoza, koji su u isto vrijeme mogli uzrokovati štetu industriji Unije kako bi se osiguralo da se moguća šteta koju su uzrokovali ti ostali čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu.
(114)
Analiza je pokazala da je izvozna prodaja nepovezanim strankama, koju je izvršio proizvođač iz Unije koji surađuje, predstavljala važan dio njihove ukupne prodaje (oko 30 %). Tijekom razmatranog razdoblja izvozni obujam proizvođača iz Unije koji surađuje povećao se za 52 %, dok je jedinična cijena izvozne prodaje značajno smanjena, za razliku od prodajne cijene u Uniji proizvođača iz Unije koji surađuje, a koje su se značajno povećale. Ispitni postupak je otkrio da je izvoz igrao važnu ulogu u zadržavanju iskorištenosti kapaciteta na visokoj razini kako bi se pokrili fiksni troškovi i troškovi ulaganja u strojeve. Iako je izvozna prodaja izvršena po cijenama nižim od cijena na tržištu Unije, te niske cijene proizašle su iz tržišnog natjecanja s oksalnom kiselinom po niskim cijenama na izvoznim tržištima izvoznika iz dotičnih zemalja. Ispitni postupak je pokazao da je taj izvoz omogućio proizvođaču iz Unije koji surađuje smanjenje štete pretrpljene na tržištu EU-a te stoga nije mogao prekinuti uzročno-posljedičnu vezu uspostavljenu između dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
8.3.4. Uvoz iz ostalih trećih zemalja
(115)
Zbog izostanka uvoza iz zemalja koje nisu dotične zemlje, ovaj element nije utjecao na tržište EU-a.
8.3.5. Vlastito korištenje
(116)
Kako je navedeno u gornjim uvodnim izjavama 52. do 55., vlastito korištenje ograničeno je na vlastite prijenose unutar jednog od proizvođača iz Unije, kada se oksalna kiselina prerađuje u oksalate unutar trgovačkog društva. Dobit ostvarena prodajom oksalata je znatna i zapravo je omogućila proizvođaču nastavak djelatnosti unatoč gubicima na oksalnoj kiselini. Stoga taj element ne doprinosi materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije.
8.3.6. Gospodarska kriza
(117)
Potrošnja oksalne kiseline u Uniji 2009. prepolovila se u odnosu na 2008. zbog gospodarske krize, što je doprinijelo padu obujma prodaje (- 40 %) i vrijednosti (- 45 %) za industriju Unije. Međutim, smanjenjem cijena u tom razdoblju za oko 5 % industrija je uspjela dobiti tržišni udjel (11 %) i tako negativne učinke krize svesti na najmanju moguću mjeru. Industrija je 2009. bila blizu praga rentabilnosti.
(118)
Iako je gospodarska kriza 2008.-2009. mogla doprinijeti lošim rezultatima industrije Unije, ukupno gledano, nije se moglo smatrati da to ima takav učinak da prekine uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štetnog stanja industrije Unije.
8.4. Zaključak o uzročnosti
(119)
Gornja analiza je pokazala da su se obujam prodaje i tržišni udjel dotičnih zemalja povećali tijekom razmatranog razdoblja. Osim toga, utvrđeno je da taj je taj uvoz izvršen po dampinškim cijenama koje su bile značajno - gotovo 22 % - ispod cijena koje je industrija Unije naplatila na tržištu Unije za dotični proizvod tijekom RIP-a.
(120)
To povećanje obujam i tržišnog udjela dampinškog uvoza po niskim cijenama iz dotičnih zemalja ostvareno je unatoč ukupnom padu potražnje na tržištu Unije tijekom razmatranog razdoblja. Sve veći tržišni udjel uvoza odvijao se usporedno s negativnim razvojem tržišnog udjela industrije Unije tijekom istog razdoblja. Istodobno, zabilježen je negativan razvoj glavnih pokazatelja gospodarskog i financijskog stanja industrije Unije, kako je gore prikazano.
(121)
Pad potrošnje na tržištu Unije 2009. negativno je utjecao na rezultate industrije Unije. Međutim, ukupno gledano, za taj i ostale čimbenike nije se moglo smatrati da mogu prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvozu i štetnog stanja industrije Unije.
(122)
Na temelju gore navedene analize, koja je ispravno prepoznala razliku i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnog utjecaja dampinškog uvoza, privremeno se zaključuje da je dampinški uvoz iz dotičnih zemalja uzrokovao materijalnu štetu industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. osnovne Uredbe.
9. INTERES UNIJE
9.1. Uvodna napomena
(123)
U skladu s člankom 21. osnovne Uredbe, ispitano je postoje li, unatoč privremenom zaključku o štetnom dampingu, utemeljeni razlozi za zaključak da u ovom slučaju donošenje privremenih antidampinških mjera nije u interesu Unije. Analiza interesa Unije temeljila se na uzimanju u obzir svih raznih uključenih interesa, tj. interesa industrije Unije, uvoznika i korisnika dotičnog proizvoda.
9.2. Interes industrije Unije
(124)
Industriju Unije čine dva proizvođača, s tvornicama u različitim zemljama članicama Unije, koja izravno zapošljavaju 30-50 osoba u proizvodnji i prodaji istovjetnog proizvoda.
(125)
Jedan od dva proizvođača Unije nije se protivio pokretanju ispitnog postupka, nego je dostavio daljnje podatke i nije surađivao tijekom ispitnog postupka.
(126)
Industrija Unije pretrpjela je materijalnu štetu koju je prouzročio dampinški uvoz iz dotičnih zemalja. Podsjeća se da su najvažniji pokazatelji štete pokazali negativan trend tijekom razmatranog razdoblja. Posebno su jako bili pogođeni pokazatelji štete koji se odnose na financijske rezultate industrije Unije, kao što su profitabilnost, novčani tok i povrat ulaganja. U slučaju izostanka mjera, smatra se da oporavak u sektoru oksalne kiseline neće biti dostatan za oporavak financijskog stanja industrije Unije te da bi se stanje moglo pogoršati.
(127)
Očekuje se da će uvođenje mjera vratiti učinkovite i poštene uvjete trgovanja na tržištu Unije, što će omogućiti industriji Unije usklađivanje cijena oksalne kiseline kako bi odražavale troškove proizvodnje. Može se očekivati da bi uvođenje mjera omogućilo industriji da vrati barem dio tržišnog udjela izgubljenog tijekom razmatranog razdoblja, s dodatnim pozitivnim učinkom na njezino gospodarsko stanje i profitabilnost.
(128)
Stoga je zaključeno da bi uvođenje privremenih antidampinških mjera na uvoz oksalne kiseline podrijetlom iz NRK-a i Indije bilo u interesu industrije Unije.
9.3. Interes uvoznika
(129)
Odgovori na upitnik primljeni su od osam nepovezanih uvoznikâ. Tri uvoznika uvozili su samo mali obujam dotičnog proizvoda i mogli su prenijeti povećanje cijena na svoje klijente. Neki od njih naveli su da bi mogli razmotriti uklanjanje proizvoda iz svoje ponude proizvoda ako se uvedu antidampinške pristojbe.
(130)
Četvrti uvoznik je tvrdio da njegovi klijenti mogu koristiti program unutarnje proizvodnje za sve svoje krajnje proizvode za koje se u proizvodnom procesu koristi oksalna kiselina i koji se ponovno izvoze u EU. U skladu s tim, učinak uvođenja antidampinških mjera na tog uvoznika ne bi bio značajan.
(131)
Na temelju toga, privremeno se zaključuje da uvođenje mjera, ukupno gledano, ne bi trebalo imati značajan učinak na uvoznike. Općenito, profitne marže na oksalnu kiselinu prilično su visoke za uvoznike te očekuju da će povećanje cijena moći prenijeti na svoje kupce.
9.4. Interes korisnikâ
(132)
Korisnici koji surađuju činili su 22 % potrošnje oksalne kiseline u Unije tijekom RIP-a. Ispitni postupak je pokazao da razlika između korištenja nerafinirane oksalne kiseline i rafinirane oksalne kiseline važna za testiranje interesa EU-a u pogledu korisnika. Industrija Unije koja surađuje proizvode nerafiniranu, dok drugi proizvođač iz EU-a koji ne surađuju proizvodi rafiniranu oksalnu kiselinu koja se uglavnom koristi u farmaceutskom i prehrambenom sektoru te sektoru ekstrakcije sitnog metalnog praha.
(133)
Korisnici nerafinirane oksalne kiseline tvrdili su da bi uvođenje mjera dovelo do povećanja cijene industrije Unije koja surađuje, a koja je jedini dobavljač u EU-u. S druge strane, korisnici su naveli i da ne bi bilo poželjno potpuno ovisiti o stranom uvozu.
(134)
Za korisnike koji proizvode proizvode za čišćenje i izbjeljivanje oksalna kiselina predstavlja samo mali dio njihovih ulaznih materijala te bi vjerojatno mogli prebaciti povećanje cijena proizašlo uz antidampinških pristojba na svoje klijente ili, prema potrebi, promijeniti formule svojih proizvoda kako bi koristili zamjenske proizvode umjesto oksalne kiseline.
(135)
Za korisnike koji proizvode proizvode za poliranje, oksalna kiselina predstavlja veliki udjel u njihovim troškovima ulaznih materijala i ne može se zamijeniti. Korisnici vjerojatno ne bi mogli u potpunosti prenijeti povećanja cijena na svoje klijente zbog konkurencije od proizvođača izvan EU-a. Međutim, izvoze 95 % svojih proizvoda izvan EU-a i mogu tražiti povrat pristojba u okviru sustava unutarnje proizvodnje.
(136)
Za korisnike koji koriste oksalnu kiseline u ostale svrhe, kao što je recikliranje metala od otpada, oksalna kiselina predstavlja važan udjel ukupnih troškova proizvodnje krajnjeg proizvoda za koji se koristi oksalna kiselina. Tržište krajnjeg proizvoda je vrlo promjenjivo. Oksalna kiselina ne može se zamijeniti u proizvodnom procesu. Glavno društvo koje se bavi recikliranjem otpada u Uniji kupuje svu oksalnu kiselinu od proizvođačâ iz Unije. Uvođenjem antidampinških pristojba industrija može odabrati u kojoj će mjeri povećati cijene, ako uopće, kako bi imala koristi od uvođenja pristojba. Stoga je učinak uvođenja mjera na tog korisnika nejasan. Međutim, s obzirom da taj proizvođač trenutačno ima nisku dobit od prodaje gotovog proizvoda, svako povećanje cijena imat će negativan učinak ako trgovačko društvo ne može prenijeti povećanje cijena.
(137)
„Rafinirana” oksalna kiselina koristi se, između ostalog, za proizvodnju praha određenih metala. Oksalna kiselina predstavlja značajan dio ukupnih troškova proizvodnje. Oksalna kiselina ne može se zamijeniti u tom procesu. Međutim, dobit u tom sektoru može biti značajna. S obzirom na to da su godišnji ugovori uobičajeni u tom sektoru, kratkoročno gledano, prenošenje povećanja cijena neće biti jednostavno. Međutim, imajući na umu da je najniža predložena stopa pristojne 14,6 % i da se ostvaruje velika dobit, u kratkoročnom razdoblju bilo bi moguće prihvatiti svako povećanje cijene.
(138)
Jedan korisnik je tvrdio da proizvodnja rafinirane oksalne kiseline nije dostatna za ispunjavanje potražnje. U tom pogledu, utvrđeno je da razlika u Uniji između proizvodnje rafinirane vrste i potrošnje iznosi otprilike 1 000-2 000 tona godišnje. S obzirom da se niz krajnjih proizvoda, za koje se koristi rafinirana oksalna kiselina tijekom proizvodnog procesa, izvozi, korisnici su, u svakom slučaju, mogli, poslovati u okviru sustava unutarnje proizvodnje, ako su tako željeli.
9.5. Zaključak o interesu Unije
(139)
S obzirom na gore navedeno, privremeno je zaključeno da, ukupno gledano, na temelju raspoloživih podataka koji se odnose na interes Unije, nema uvjerljivih razloga protiv uvođenja privremenih mjera na uvoz oksalne kiselina podrijetlom iz NRK-a i Indije.
10. PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE
10.1. Razina uklanjanja štete
(140)
S obzirom na donesene zaključke u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije, potrebno je uvesti privremene antidampinške mjere kako bi se spriječila daljnja šteta koju industriji Unije uzrokuje dampinški uvoz.
(141)
Za potrebe utvrđivanja razine navedenih mjera u obzir su uzete utvrđene dampinške marže i iznos pristojbe koji je potreban za uklanjanje štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(142)
Pri izračunu iznosa pristojbe potrebnog za uklanjanje učinaka štetnog dampinga smatralo se da bi sve mjere trebale omogućiti industriji Unije da pokrije troškove proizvodnje i da ostvari dobit prije oporezivanja koju industrija ove vrste u sektoru može razumno ostvariti u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, odnosno u izostanku dampinškog uvoza, od prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji. Smatra se dobit koja se mogla ostvariti u slučaju izostanka dampinškog uvoza iznosi 8 % prometa i da se ta profitna marža mogla smatrati primjerenim minimumom koji je industrija Unije mogla očekivati kod izostanka štetnog dampinga.
(143)
Na toj je osnovi izračunana neštetna cijena dotičnog proizvoda za industriju Unije. Neštetna cijena utvrđena je dodavanjem gore navedene profitne marže od 8 % trošku proizvodnje.
(144)
Potrebno povećanje cijena zatim je utvrđeno na temelju usporedbe, za svaku vrstu proizvoda, ponderirane prosječne uvozne cijene proizvođačâ izvoznikâ koji surađuju u NRK-u i Indiji, odgovarajuće prilagođene za troškove uvoza i carinske pristojbe s neštetnom cijenom vrsta proizvoda koje je industrija Unije prodavala na tržištu Unije tijekom RIP-a. Sve razlike koje su posljedica navedene usporedbe izražene su kao postotak prosječne uvozne vrijednosti CIF za uspoređene vrste.
10.2. Privremene mjere
(145)
U svjetlu gore navedenog, smatra se da, u skladu s člankom 7. stavkom 2. osnovne Uredbe, treba uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz podrijetlom iz NRK-a i Indije na razini nižoj od marži dampinga i štete, u skladu s pravilom niže pristojbe.
(146)
Stope antidampinških pristojba za pojedina trgovačka društva navedene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih trgovačkih društava. Te stope pristojba (za razliku od pristojbe koja se primjenjuje na području cijele zemlje na „sva ostala trgovačka društva”) primjenjuju se stoga isključivo na uvoz proizvoda podrijetlom iz NRK-a i Indije koje proizvode ta trgovačka društva, odnosno navedene određene pravne osobe. Uvezeni proizvod koje proizvodi neko drugo trgovačko društvo koje se ne spominje posebno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s onima koji se posebno spominju, ne mogu se okoristiti tim stopama i podložni su stopama pristojbe koje se primjenjuju na „sva ostala trgovačka društva”.
(147)
Sve tvrdnje kojima se traži primjena tih stopa antidampinških pristojbi za pojedinačna trgovačka društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se bez odlaganja Komisiji (3) sa svim odgovarajućim podacima, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava za koje vrijede pojedinačne stope pristojba.
(148)
Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinške pristojbe, visina preostale pristojbe ne bi se trebala primjenjivati samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju, nego i na one proizvođače koji tijekom RIP-a uopće nisu izvozili u Uniju.
(149)
Utvrđene su marže dampinga i štete kako slijedi:
Zemlja
Trgovačko društvo
Dampinška marža
(%)
Marža štete
(%)
Indija
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
22,8
40,8
Sva ostala trgovačka društva
43,6
50,7
NRK
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd and Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7
54,5
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
22,1
Sva ostala trgovačka društva
52,2
66,3
11. ZAVRŠNE ODREDBE
(150)
Svaki proizvođač izvoznik oksalne kiseline u NRK-u koji se još nije javio, jer je smatrao da ne ispunjava niti kriterije za MET niti za IT, ali koji smatra da se treba uvesti zasebna stopa pristojbe, pozvan je javiti se Europskoj komisiji u roku od 10 dana od dana nakon objavljivanja ove Uredbe u Službenom listu Europske unije (4).
(151)
Radi dobrog upravljanja, potrebno je odrediti razdoblje unutar kojeg zainteresirane stranke, koje su se javile u roku navedenom u obavijesti o pokretanju postupka, mogu u pisanom obliku izraziti svoje stavove i zatražiti raspravu.
(152)
Nalazi u vezi s uvođenjem antidampinških pristojba za potrebe ove Uredbe su privremeni i mogu se ponovo razmatrati za potrebe konačne pristojbe,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se privremena antidampinška pristojba na uvoz oksalne kiseline, bez obzira na to je li u dihidratnom (broj CUS 1-6153 i broj CAS 56-6-0021238) ili bezvodnom obliku (broj CUS 4-144 i broj CAS 62-7-ex 2917 11 00) i bez obzira na to je li u vodenoj otopini, trenutačno obuhvaćene oznakom KN 2917110091 (oznaka TARIC 2917110091) te podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Indije.
2. Stopa privremene antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto-cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Zemlja
Trgovačko društvo
Privremena pristojba
(%)
Dodatna oznaka TARIC
Indija
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Sva ostala trgovačka društva
43,6
B999
NRK
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
B232
Sva ostala trgovačka društva
52,2
B999
3. Puštanje u slobodan promet u Uniji proizvoda iz stavka 1. podliježe dostavi osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.
4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
1. Ne dovodeći u pitanje članak 20. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, zainteresirane stranke mogu zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je donesena Uredba, iznijeti svoja stajališta u pisanom obliku i zatražiti od Komisije usmenu raspravu u roku od 1 mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.
2. Prema članku 21. stavku 4. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, dotične stranke mogu komentirati primjenu ove Uredbe u roku od 1 mjeseca od datuma njezina stupanja na snagu.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 1. ove Uredbe primjenjuje se u razdoblju od 6 mjeseci.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 19. listopada 2011.