NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1177/2011
ze dne 8. listopadu 2011,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1467/97 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 14 druhý pododstavec této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (2),
v souladu se zvláštním legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Koordinace hospodářských politik členských států v rámci Unie, jak stanoví Smlouva o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), by měla vést k dodržování hlavních zásad, jimiž jsou stabilní ceny, zdravé veřejné finance a měnové podmínky a udržitelná platební bilance.
(2)
Pakt o stabilitě a růstu původně sestával z nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (3), nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (4) a usnesení Evropské rady ze dne 17. června 1997 o Paktu o stabilitě a růstu (5). Nařízení (ES) č. 1466/97 bylo změněno nařízením (ES) č. 1055/2005 (6) a nařízení (ES) č. 1467/97 bylo změněno nařízením (ES) č. 1056/2005 (7). Kromě toho byla dne 20. března 2005 přijata zpráva Rady s názvem „Zlepšení provádění Paktu o stabilitě a růstu“ (8).
(3)
Cílem Paktu o stabilitě a růstu jsou zdravé a udržitelné veřejné finance, jakožto prostředek posilující podmínky pro stabilitu cen a silný udržitelný růst podpořený finanční stabilitou, což napomůže k dosažení cílů Unie v oblasti udržitelného růstu a zaměstnanosti.
(4)
Zkušenosti získané a chyby učiněné v průběhu prvního desetiletí hospodářské a měnové unie ukazují, že je třeba v Unii zdokonalit správu ekonomických záležitostí, která by se měla zakládat na větší odpovědnosti členských států za společně dohodnutá pravidla a politiky a na pevnějším rámci pro dohled nad vnitrostátními hospodářskými politikami na úrovni Unie.
(5)
V souladu s vysokým stupněm integrace ekonomik členských států v rámci Unie, a zejména v eurozóně, je třeba posílit společný rámec pro správu ekonomických záležitostí, a to i pokud jde o dokonalejší rozpočtový dohled.
(6)
Zdokonalený rámec pro správu ekonomických záležitostí by měl vycházet z několika vzájemně propojených a soudržných politik pro udržitelný růst a zaměstnanost, především ze strategie Unie pro růst a zaměstnanost, se zvláštním důrazem na rozvoj a posilování vnitřního trhu, podporu mezinárodního obchodu a konkurenceschopnosti, o evropský semestr pro posílenou koordinaci hospodářských a rozpočtových politik a o účinný rámec pro prevenci a nápravu nadměrných schodků veřejných financí (Pakt o stabilitě a růstu), o pevný rámec pro prevenci a nápravu makroekonomické nerovnováhy, minimální požadavky na vnitrostátní rozpočtové rámce a o posílenou regulaci finančního trhu a dohled nad ním, včetně makroobezřetnostního dohledu prováděného Evropskou radou pro systémová rizika.
(7)
Úspěšné vytvoření a zachování dynamického vnitřního trhu by se mělo považovat za prvek správného a bezproblémového fungování hospodářské a měnové unie.
(8)
Pakt o stabilitě a růstu i celý rámec správy ekonomických záležitostí by měly doplňovat a podporovat strategii Unie pro růst a zaměstnanost. Z propojení těchto jednotlivých prvků by však neměly plynout výjimky z ustanovení Paktu o stabilitě a růstu.
(9)
Posílení správy ekonomických záležitostí by mělo zahrnovat i užší a včasnější zapojení Evropského parlamentu a vnitrostátních parlamentů. I když se uznává, že partnery Evropského parlamentu v rámci tohoto dialogu jsou příslušné orgány Unie a jejich zástupci, může příslušný výbor Evropského parlamentu nabídnout členskému státu, jemuž je určeno rozhodnutí Rady podle čl. 126 odst. 6 Smlouvy o fungování EU, doporučení Rady podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU, výzva podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU nebo rozhodnutí podle čl. 126 odst. 11 Smlouvy o fungování EU, možnost účastnit se výměny názorů. Účast členského státu na této výměně názorů je dobrovolná.
(10)
Komise by měla zastávat důraznější úlohu v rámci postupů posíleného dohledu, pokud jde o posuzování jednotlivých členských států, sledování, mise na místě, doporučení a varování.
(11)
Rada a Komise by při uplatňování tohoto nařízení měly náležitě přihlížet ke všem relevantním faktorům a k hospodářské a rozpočtové situaci příslušných členských států.
(12)
Pravidla týkající se rozpočtové kázně by měla být posílena zejména kladením většího důrazu na výši a vývoj zadlužení a celkovou udržitelnost. Je nutné posílit rovněž mechanismy zajišťující soulad s těmito pravidly a prosazování těchto pravidel.
(13)
Provádění stávajícího postupu při nadměrném schodku na základě kritéria schodku i kritéria dluhu vyžaduje doporučenou číselnou hodnotu zohledňující hospodářský cyklus, pomocí níž by bylo možné posoudit, zda poměr veřejného dluhu k hrubému domácímu produktu (HDP) dostatečně klesá a uspokojivým tempem se blíží referenční hodnotě.
Mělo by být zavedeno přechodné období, které by členským státům, vůči nimž bude v době přijetí tohoto nařízení uplatňován postup při nadměrném schodku, umožnilo upravit vlastní politiky tak, aby byla dodržena doporučená číselná hodnota pro snižování dluhu. Stejnou možnost by měly mít také členské státy, na něž se vztahuje ozdravný program Unie nebo Mezinárodního měnového fondu.
(14)
Nedodržení doporučené číselné hodnoty pro snižování dluhu by nemělo být postačující ke konstatování existence nadměrného schodku; při tomto zjišťování by se měly zohlednit všechny rozhodující faktory, jimiž se zabývá zpráva Komise podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU. K vyloučení existence nadměrného schodku na základě kritéria dluhu může zejména postačovat posouzení toho, jaký vliv mají cyklus a struktura vnitřní dynamiky dluhu na vývoj dluhu.
(15)
Při zjišťování existence nadměrného schodku na základě kritéria schodku a postupu tohoto zjišťování je třeba zohlednit všechny rozhodující faktory, jimiž se zabývá zpráva Komise podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU, pokud poměr veřejného dluhu k HDP nepřekračuje referenční hodnotu.
(16)
Při zohledňování systémových důchodových reforem jakožto jednoho z rozhodujících faktorů je třeba zvážit především to, zda tyto reformy posílí dlouhodobou udržitelnost důchodového systému jako celku, aniž by současně zvýšily rizika týkající se střednědobé rozpočtové pozice.
(17)
Ve zprávě Komise podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU by měla být přiměřeně zohledněna kvalita vnitrostátního rozpočtového rámce, neboť právě on hraje rozhodující úlohu při podpoře fiskální konsolidace a udržitelných veřejných financí. V tomto zohlednění by měly být zahrnuty minimální požadavky stanovené ve směrnici Rady 2011/85/EU ze dne 8. listopadu 2011 o požadavcích na rozpočtové rámce členských států (9) a další dohodnuté žádoucí požadavky týkající se fiskální kázně.
(18)
Aby bylo možno sledovat dodržování doporučení a výzev Rady k odstranění nadměrného schodku, je třeba, aby v nich byly uvedeny roční rozpočtové cíle, které jsou v souladu s požadovaným fiskálním zlepšením v cyklicky očištěném vyjádření, bez vlivu jednorázových a dočasných opatření. V tomto kontextu by měla být roční doporučená hodnota 0,5 % HDP chápána jako průměrný roční údaj.
(19)
Účinnost opatření bude možné lépe posoudit, bude-li referenční hodnotou dodržení cílů veřejných výdajů v kombinaci s prováděním plánovaných specifických opatření na straně příjmů.
(20)
Při posuzování toho, zda by měla být prodloužena lhůta pro odstranění nadměrného schodku, je třeba zvláště zohlednit prudký hospodářský propad v eurozóně nebo v Unii jako celku, za předpokladu, že tím nedojde k ohrožení udržitelnosti veřejných financí ve střednědobém horizontu.
(21)
Je vhodné důsledněji uplatňovat finanční sankce stanovené v čl. 126 odst. 11 Smlouvy o fungování EU tak, aby se staly skutečným stimulem pro dodržování výzev podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU.
(22)
Aby byl zajištěn soulad s rámcem fiskálního dohledu Unie pro členské státy, jejichž měnou je euro, měly by být na základě článku 136 Smlouvy o fungování EU stanoveny sankce vycházející z pravidel a zabezpečující spravedlivé, včasné a účinné mechanismy pro zajištění souladu s Paktem o stabilitě a růstu.
(23)
Pokuty uvedené v tomto nařízení představují jiné příjmy ve smyslu článku 311 Smlouvy o fungování EU a měly by být účelově vázány pro potřeby mechanismu stability pro poskytování finanční pomoci, který vytvoří členské státy, jejichž měnou je euro, aby zajistily stabilitu eurozóny jako celku.
(24)
Odkazy použité v nařízení (ES) č. 1467/97 by měly zohlednit nové číslování článků Smlouvy o fungování Evropské unie a nahrazení nařízení Rady (ES) č. 3605/93 (10) nařízením Rady (ES) č. 479/2009 ze dne 25. května 2009 o použití Protokolu o postupu při nadměrném schodku, připojeného ke Smlouvě o založení Evropského společenství (11).
(25)
Nařízení (ES) č. 1467/97 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1467/97 se mění takto:
1)
Článek 1 se nahrazuje tímto:
„Článek 1
1. Toto nařízení obsahuje ustanovení k urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku. Cílem postupu při nadměrném schodku je zabránit vzniku nadměrných schodků veřejných financí, a pokud již k jejich vzniku dojde, napomoci jejich rychlému odstranění, přičemž dodržování rozpočtové kázně je posuzováno na základě kritérií schodku veřejných financí a veřejného dluhu.
2. Pro účely tohoto nařízení se „zúčastněnými členskými státy“ rozumějí ty členské státy, jejichž měnou je euro.“
2)
Článek 2 se mění takto:
a)
v odstavci 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„1. Překročení schodku veřejných financí nad referenční hodnotu se podle čl. 126 odst. 2 písm. a) druhé odrážky Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) považuje za výjimečné tehdy, pokud je způsobeno neobvyklou událostí, kterou dotčený členský stát nemůže nikterak ovlivnit a která má zásadní dopad na finanční situaci vládních institucí, nebo pokud vznikne v důsledku prudkého hospodářského propadu.“;
b)
vkládá se nový odstavec, který zní:
„1a Pokud poměr veřejného dluhu k hrubému domácímu produktu (HDP) překračuje referenční hodnotu, je třeba jej považovat v souladu s čl. 126 odst. 2 písm. b) Smlouvy o fungování EU za dostatečně se snižující a uspokojivým tempem se blížící k referenční hodnotě, jestliže se rozdíl vzhledem k referenční hodnotě snižoval za předchozí tři roky průměrným tempem jedné dvacetiny za rok, což je doporučená hodnota, přičemž se vychází ze změn za poslední tři roky, za něž jsou údaje k dispozici.
Požadavek týkající se kritéria dluhu se rovněž považuje za splněný, pokud rozpočtové předpovědi Komise naznačují, že k požadovanému snížení rozdílu dojde během tříletého období zahrnujícího dva roky následující po posledním roce, za který jsou údaje k dispozici. V případě členského státu, vůči němuž je ke dni 8. listopadu 2011 uplatňován postup při nadměrném schodku, se po dobu tří let od odstranění nadměrného schodku považuje požadavek týkající se kritéria dluhu za splněný, pokud daný členský stát na základě posouzení v rámci stanoviska Rady k jeho programu stability nebo konvergenčnímu programu dosahuje dostatečného pokroku k dodržení tohoto kritéria.
Při uplatňování doporučené hodnoty pro úpravu dluhového poměru by se mělo zohlednit působení cyklu na tempo snižování dluhu.“;
c)
odstavce 3 až 7 se nahrazují tímto:
„3. Při vypracování zprávy podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU přihlédne Komise ke všem rozhodujícím faktorům stanoveným v uvedeném článku, pokud významným způsobem ovlivňují posouzení toho, nakolik dotčený členský stát dodržuje kritéria schodku a dluhu. Zpráva musí náležitě odrážet:
a)
vývoj střednědobé hospodářské situace, zejména potenciální růst, včetně toho, v jaké míře se na něm podílí práce, akumulace kapitálu a celková produktivita faktorů, dále cyklický vývoj a stav čistých úspor soukromého sektoru;
b)
vývoj střednědobé rozpočtové situace, včetně zejména výsledků v přibližování se střednědobému rozpočtovému cíli, výše primárního salda a vývoje běžných i kapitálových primárních výdajů, provádění politik souvisejících s prevencí a nápravou nadměrné makroekonomické nerovnováhy, provádění politik souvisejících se společnou strategií růstu v Unii a celkovým zdravím veřejných financí, zejména účinnosti rozpočtových rámců členských států;
c)
vývoj střednědobé situace veřejného dluhu, jeho dynamiku a udržitelnost, včetně zejména rizikových faktorů včetně struktury splatnosti a měnové denominace dluhu, vnitřní dynamiky dluhu a její struktury, kumulované rezervy a dalších finančních aktiv; záruk, zejména v souvislosti s finančním sektorem; a veškerých implicitních závazků v důsledku stárnutí obyvatelstva a soukromého zadlužení, pokud by to mohlo představovat podmíněný implicitní závazek pro vládu.
Komise dále věnuje patřičnou a jednoznačnou pozornost všem ostatním faktorům, které jsou podle názoru dotčeného členského státu rozhodující pro celkové posouzení souladu s kritérii schodku a dluhu a které členský stát sdělil Radě a Komisi. V tomto ohledu je třeba věnovat zvláštní pozornost: finančním příspěvkům na podporu mezinárodní solidarity a dosažení cílů politik Unie; dluhu vzniklému z důvodu dvoustranné a mnohostranné pomoci mezi členskými státy v souvislosti se zajišťováním finanční stability a dluhu vzniklému v souvislosti s operacemi finanční stabilizace během závažných finančních turbulencí.
4. Rada a Komise provedou vyvážené celkové hodnocení všech rozhodujících faktorů, konkrétně do jaké míry tyto faktory působí při posuzování souladu s kritérii schodku nebo dluhu jako negativní nebo pozitivní. Pokud při hodnocení souladu na základě kritéria schodku překročí poměr veřejného dluhu k HDP referenční hodnotu, budou tyto faktory zohledněny v postupu vedoucím k rozhodnutí o existenci nadměrného schodku podle čl. 126 odst. 4, 5 a 6 Smlouvy o fungování EU pouze v případě, že jsou zcela splněny dvě současně platné zásadní podmínky, a to že předtím, než jsou tyto rozhodující faktory zohledněny, zůstává schodek veřejných financí blízko referenční hodnotě a její překročení je dočasné.
Tyto faktory se však v postupu vedoucím k rozhodnutí o existenci nadměrného schodku zohlední při posuzování souladu na základě kritéria dluhu.
5. Při hodnocení dodržování kritéria schodku a kritéria dluhu a při následných krocích v rámci postupu při nadměrném schodku věnuje Rada a Komise náležitou pozornost provádění reforem důchodových systémů zavádějících vícepilířový systém, který obsahuje povinný plně fondově financovaný pilíř, a čistým nákladům na veřejně spravovaný pilíř. V úvahu je třeba vzít zejména vlastnosti celého důchodového systému z reformy vzešlého, konkrétně to, zda podporuje dlouhodobou udržitelnost, aniž by zároveň zvyšoval rizika pro střednědobou rozpočtovou pozici.
6. Pokud Rada na základě čl. 126 odst. 6 Smlouvy o fungování EU rozhodne, že v členském státě existuje nadměrný schodek, Rada a Komise v následujících fázích postupu podle uvedeného článku Smlouvy o fungování EU vezmou v úvahu rozhodující faktory uvedené v odstavci 3 tohoto článku, pokud mají vliv na situaci dotčeného členského státu, včetně faktorů uvedených v čl. 3 odst. 5 a v čl. 5 odst. 2 tohoto nařízení, zejména při stanovování lhůty pro nápravu nadměrného schodku a při případném prodlužování této lhůty. Tyto rozhodující faktory se však neberou v úvahu pro účely rozhodnutí Rady podle čl. 126 odst. 12 Smlouvy o fungování EU o zrušení některých nebo všech jejích rozhodnutí podle čl. 126 odst. 6 až 9 a 11 Smlouvy o fungování EU.
7. V případě členských států, u nichž je překročení referenční hodnoty schodku výsledkem provádění reformy důchodového systému zavádějící vícepilířový systém zahrnující povinný plně fondově financovaný pilíř, přihlíží Rada a Komise při hodnocení vývoje údajů o schodku v rámci postupu při nadměrném schodku rovněž k nákladům na reformu, pokud schodek výrazně nepřevyšuje úroveň, kterou lze považovat za blízkou referenční hodnotě, a dluhový poměr nepřekračuje referenční hodnotu, za podmínky, že celková udržitelnost veřejných financí zůstává zachována. Čisté náklady se berou v úvahu rovněž pro účely rozhodnutí Rady podle čl. 126 odst. 12 Smlouvy o fungování EU o zrušení některých nebo všech jejích rozhodnutí podle čl. 126 odst. 6 až 9 a 11 Smlouvy o fungování EU, pokud schodek podstatně a nepřetržitě klesal a dostal se na úroveň, která se blíží referenční hodnotě.“
3)
Vkládá se nový oddíl, který zní:
„ODDÍL 1 A
HOSPODÁŘSKÝ DIALOG
Článek 2a
1. V zájmu prohloubení dialogu mezi orgány Unie, zejména mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí, a v zájmu zajištění větší transparentnosti a odpovědnosti může příslušný výbor Evropského parlamentu vyzvat předsedu Rady, Komisi a popřípadě také předsedu Evropské rady nebo předsedu Euroskupiny k vystoupení v tomto výboru za účelem projednání rozhodnutí Rady na základě čl. 126 odst. 6 Smlouvy o fungování EU, doporučení Rady podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU, výzvy Rady podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU a rozhodnutí Rady podle čl. 126 odst. 11 Smlouvy o fungování EU.
Očekává se, že Rada se bude zpravidla řídit doporučeními a návrhy Komise nebo svůj postoj veřejně vysvětlí.
Příslušný výbor Evropského parlamentu může nabídnout členskému státu, jehož se daná rozhodnutí, doporučení nebo výzvy týkají, aby se výměny názorů zúčastnil.
2. Rada a Komise pravidelně informují Evropský parlament o uplatňování tohoto nařízení.“
4)
Článek 3 se mění takto:
a)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Pokud Komise s plným přihlédnutím ke stanovisku uvedenému v odstavci 1 usoudí, že nadměrný schodek existuje, předloží v souladu s čl. 126 odst. 5 a 6 Smlouvy o fungování EU stanovisko a návrh Radě a informuje Evropský parlament o této skutečnosti.“;
b)
v odstavci 3 se odkaz na „čl. 4 odst. 2 a 3 nařízení (ES) č. 3605/93“ nahrazuje odkazem na „čl. 3 odst. 2 a 3 nařízení (ES) č. 479/2009“;
c)
odstavce 4 a 5 se nahrazují tímto:
„4. Doporučení Rady podané v souladu s čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU stanoví nejvýše šestiměsíční lhůtu, během níž má dotčený členský stát přijmout účinná opatření. Pokud to vyžaduje závažnost situace, může být lhůta pro přijetí účinných opatření stanovena na tři měsíce. Doporučení Rady také stanoví lhůtu pro odstranění nadměrného schodku, jež musí být ukončeno v roce následujícím po roce zjištění schodku, pokud nenastanou zvláštní okolnosti. Ve svém doporučení Rada požaduje, aby členský stát dosáhl ročních rozpočtových cílů, které jsou na základě prognózy, z níž doporučení vychází, v souladu s minimálním ročním zlepšením dosahujícím doporučené hodnoty nejméně 0,5 % HDP jeho cyklicky očištěného salda, bez vlivu jednorázových a dočasných opatření, aby se zajistilo odstranění nadměrného schodku ve lhůtě, která je stanovena v doporučení.
4a Ve lhůtě stanovené v odstavci 4 podá dotčený členský stát Radě a Komisi zprávu o opatřeních přijatých v reakci na doporučení Rady podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU. Zpráva obsahuje cíle týkající se veřejných výdajů a příjmů a diskrečních opatření na straně výdajů i příjmů, které jsou v souladu s doporučením Rady, a rovněž informace o přijatých opatřeních a charakteru předpokládaných opatření potřebných k dosažení těchto cílů. Členský stát tuto zprávu zveřejní.
5. Pokud byla v souladu s doporučením podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU přijata účinná opatření a pokud po přijetí uvedeného doporučení nastanou nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance, může Rada na doporučení Komise přijmout revidované doporučení podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU. S ohledem na rozhodující faktory uvedené v čl. 2 odst. 3 tohoto nařízení může být v tomto revidovaném doporučení zejména prodloužena lhůta pro odstranění nadměrného schodku, a to zpravidla o jeden rok. Rada na základě hospodářských prognóz v doporučení posoudí, zda existují nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance. V případě prudkého hospodářského propadu v eurozóně nebo v Unii jako celku může Rada na doporučení Komise rovněž přijmout revidované doporučení podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU, za předpokladu, že tím nedojde k ohrožení udržitelnosti veřejných financí ve střednědobém horizontu.“
5)
V článku 4 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto:
„1. Jestliže se zjistí, že nebyla přijata žádná účinná opatření, učiní Rada své případné rozhodnutí podle 126 odst. 8 Smlouvy o fungování EU zveřejnit přijatá doporučení neprodleně po uplynutí lhůty stanovené v souladu s čl. 3 odst. 4 tohoto nařízení.
2. Rada při zvažování, zda byla v reakci na její doporučení vydaná v souladu s čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU přijata účinná opatření, vychází při svém rozhodování ze zprávy předložené dotčeným členským státem v souladu s čl. 3 odst. 4a tohoto nařízení a z jejího provádění a rovněž z veřejně oznámených rozhodnutí vlády dotčeného členského státu.
Pokud Rada v souladu s čl. 126 odst. 8 Smlouvy o fungování EU zjistí, že dotčený členský stát nepřijal účinná opatření, podá o tom zprávu Evropské radě.“
6)
V článku 5 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto:
„1. Případné rozhodnutí Rady vyzývající dotčený zúčastněný členský stát, aby přijal opatření ke snížení nadměrného schodku podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU, se přijme do dvou měsíců od rozhodnutí Rady podle čl. 126 odst. 8 Smlouvy o fungování EU o tom, že nebyla přijata žádná účinná opatření. Ve výzvě Rada členský stát požádá, aby dosáhl ročních rozpočtových cílů, které jsou na základě prognózy, z níž výzva vychází, v souladu s minimálním ročním zlepšením dosahujícím doporučené hodnoty nejméně 0,5 % HDP jeho cyklicky očištěného salda, bez vlivu jednorázových a dočasných opatření, aby se zajistilo odstranění nadměrného schodku ve lhůtě, která je stanovena ve výzvě. Rada rovněž uvede opatření přispívající k dosažení těchto cílů.
1a Po výzvě Rady podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU podá dotčený členský stát Radě a Komisi zprávu o opatřeních přijatých v reakci na tuto výzvu. Aby mohla Rada v případě potřeby přijmout rozhodnutí podle čl. 6 odst. 2 tohoto nařízení, obsahuje zpráva cíle týkající se veřejných výdajů a příjmů a diskrečních opatření na straně výdajů i příjmů a rovněž informace o opatřeních přijatých v reakci na konkrétní doporučení Rady. Členský stát tuto zprávu zveřejní.
2. Pokud byla v souladu s výzvou podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU přijata účinná opatření a pokud po přijetí výzvy nastanou nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance, může Rada na doporučení Komise přijmout revidovanou výzvu podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU. S ohledem na rozhodující faktory uvedené v čl. 2 odst. 3 tohoto nařízení může být v této revidované výzvě zejména prodloužena lhůta pro odstranění nadměrného schodku, a to zpravidla o jeden rok. Rada na základě hospodářských prognóz ve výzvě posoudí, zda existují nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance. V případě prudkého hospodářského propadu v eurozóně nebo v Unii jako celku může Rada na doporučení Komise rovněž přijmout revidovanou výzvu podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU, za předpokladu, že tím nedojde k ohrožení udržitelnosti veřejných financí ve střednědobém horizontu.“
7)
Články 6 až 8 se nahrazují tímto:
„Článek 6
1. Rada při zvažování, zda byla v reakci na její výzvu vydanou v souladu s čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU přijata účinná opatření, vychází při svém rozhodování ze zprávy předložené dotčeným členským státem v souladu s čl. 5 odst. 1a tohoto nařízení a z jejího provádění a rovněž z veřejně oznámených rozhodnutí vlády dotčeného členského státu. Zohledňuje se výsledek kontrolní mise vykonané Komisí v souladu s článkem 10a tohoto nařízení.
2. Pokud jsou splněny podmínky pro uplatnění čl. 126 odst. 11 Smlouvy o fungování EU, uloží Rada sankce podle uvedeného článku. Takové rozhodnutí se přijme nejpozději do čtyř měsíců od rozhodnutí Rady podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU vyzývajícího dotčený zúčastněný členský stát, aby učinil opatření.
Článek 7
Pokud se zúčastněný členský stát nepodřídí jednotlivým aktům, které Rada postupně přijme v souladu s čl. 126 odst. 7 a 9 Smlouvy o fungování EU, je rozhodnutí Rady podle s čl. 126 odst. 11 Smlouvy o fungování EU o uložení sankcí přijato zpravidla do šestnácti měsíců ode dne oznámení podle čl. 3 odst. 2 a 3 nařízení (ES) č. 479/2009. V případě, že se uplatní čl. 3 odst. 5 nebo čl. 5 odst. 2 tohoto nařízení, šestnáctiměsíční lhůta se odpovídajícím způsobem změní. V případě záměrně plánovaného schodku, o kterém Rada rozhodne, že je nadměrný, se použije zrychlené řízení.
Článek 8
Případné rozhodnutí Rady podle s čl. 126 odst. 11 Smlouvy o fungování EU o zesílení sankcí se přijme nejpozději do dvou měsíců ode dne oznámení podle nařízení (ES) č. 479/2009. Případné rozhodnutí Rady podle s čl. 126 odst. 12 Smlouvy o fungování EU zrušit některá nebo všechna svá rozhodnutí se přijme co nejdříve, v každém případě však nejpozději do dvou měsíců ode dne oznámení podle nařízení (ES) č. 479/2009.“
8)
V čl. 9 odst. 3 se odkaz na „článek 6“ nahrazuje odkazem na „čl. 6 odst. 2“.
9)
Článek 10 se mění takto:
a)
v odstavci 1 se návětí nahrazuje tímto:
„1. Rada a Komise pravidelně sledují provádění opatření:“;
b)
v odstavci 3 se odkaz na „nařízení (ES) č. 3605/93“ nahrazuje odkazem na „nařízení (ES) č. 479/2009“.
10)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 10a
1. Komise zajistí nepřetržitý dialog s orgány členského státu v souladu s cíli tohoto nařízení. Za tímto účelem Komise zejména provádí mise s cílem zhodnotit aktuální hospodářskou situaci v členském státě a zjistit, zda existují rizika či obtíže při naplňování cílů tohoto nařízení.
2. U členských států, kterým byla vydána doporučení a výzvy v návaznosti na rozhodnutí podle čl. 126 odst. 8 a rozhodnutí podle čl. 126 odst. 11 Smlouvy o fungování EU, je možné pro účely sledování na místě provádět posílený dohled. Dotčené členské státy předloží veškeré informace, které jsou nezbytné pro přípravu a provedení mise.
3. Komise může přizvat zástupce Evropské centrální banky k účasti na kontrolních misích v členském státě, jehož měnou je euro nebo který se účastní Dohody ze dne 16. března 2006 mezi Evropskou centrální bankou a národními centrálními bankami členských států mimo eurozónu o provozních postupech mechanismu směnných kurzů ve třetí etapě hospodářské a měnové unie (12) (ERM II).
4. Komise podá o výsledcích mise uvedené v odstavci 2 zprávu Radě a může rozhodnout, že svá zjištění zveřejní.
5. V případě kontrolní mise podle odstavce 2 předá Komise dotčenému členskému státu svá předběžná zjištění, aby se k nim mohl vyjádřit.
11)
Články 11 a 12 se nahrazují tímto:
„Článek 11
Kdykoli Rada podle čl. 126 odst. 11 Smlouvy o fungování EU rozhodne o uložení sankcí vůči zúčastněnému členskému státu, vyžaduje se zpravidla pokuta. Rada může rozhodnout o doplnění této pokuty jinými opatřeními podle čl. 126 odst. 11 Smlouvy o fungování EU.
Článek 12
1. Pokuta se skládá z pevné složky ve výši 0,2 % HDP a z pohyblivé složky. Pohyblivá složka se rovná jedné desetině absolutní hodnoty rozdílu mezi saldem vyjádřeným v procentech HDP za předchozí rok a buď referenční hodnotou pro saldo veřejných financí, nebo v případě, že nedodržení rozpočtové kázně zahrnuje kritérium dluhu, saldem veřejných financí vyjádřeným v procentech HDP, kterého mělo být dosaženo ve stejném roce podle výzvy vydané podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU.
2. Každý rok následující po roce, kdy byla uložena pokuta, dokud není rozhodnutí o existenci nadměrného schodku zrušeno, Rada hodnotí, zda dotčený zúčastněný členský stát přijal účinná opatření v reakci na výzvu Rady podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU. Při tomto každoročním hodnocení rozhodne Rada v souladu s čl. 126 odst. 11 Smlouvy o fungování EU o zesílení sankcí, jestliže se dotčený zúčastněný členský stát nepodřídil výzvě Rady. Pokud Rada rozhodne o uložení další pokuty, vypočítává se stejným způsobem jako pohyblivá složka pokuty uvedená v odstavci 1.
3. Žádná jednotlivá pokuta podle odstavců 1 a 2 nesmí překročit 0,5 % HDP.“
12)
Článek 13 se zrušuje a odkaz na něj se v článku 15 nahrazuje odkazem na „článek 12“.
13)
Článek 16 se nahrazuje tímto:
„Článek 16
Pokuty uvedené v článku 12 představují jiné příjmy ve smyslu článku 311 Smlouvy o fungování EU a jsou účelově vázány pro potřeby Evropského nástroje finanční stability. V okamžiku, kdy zúčastněné členské státy vytvoří jiný mechanismus stability pro poskytování finanční pomoci, aby zajistily stabilitu eurozóny jako celku, budou pokuty účelově vázány pro potřeby tohoto mechanismu.“
14)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 17a
1. Do 14. prosince 2014 a poté každých pět let Komise zveřejní zprávu o uplatňování tohoto nařízení.
V této zprávě mimo jiné posoudí:
a)
účinnost tohoto nařízení;
b)
pokrok dosažený při zajišťování užší koordinace hospodářských politik a trvalé konvergence hospodářské výkonnosti členských států v souladu se Smlouvou o fungování EU.
2. Bude-li to vhodné, přiloží ke zprávě uvedené v odstavci 1návrh změn tohoto nařízení.
3. Zprávu předloží Evropskému parlamentu a Radě.“
15)
V celém nařízení (ES) č. 1467/97 se všechny odkazy na „článek 104 Smlouvy“ nahrazují odkazy na „článek 126 Smlouvy o fungování EU.“
16)
V odstavci 2 přílohy se odkazy na „čl. 4 odst. 2 a 3 nařízení Rady (ES) č. 3605/93“ ve sloupci I nahrazují odkazy na „čl. 3 odst. 2 a 3 nařízení Rady (ES) č. 479/2009“.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 8. listopadu 2011.
32011R1177
L 306/33
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA VIJEĆA (EU) br. 1177/2011
od 8. studenoga 2011.
o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1467/97 o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno članak 126. stavak 14. drugi podstavak,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (1),
uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke (2),
u skladu s posebnim zakonodavnim postupkom,
budući da:
(1)
Kako je predviđeno Ugovorom o funkcioniranju Europske unije (UFEU), usklađenje gospodarskih politika država članica unutar Unije trebalo bi podrazumijevati poštovanje vodećih načela stabilnih cijena, dobrih javnih financija i monetarnih uvjeta, te stabilnu bilancu plaćanja.
(2)
Pakt o stabilnosti i rastu (PSR) u početku se sastojao od Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (3), Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (4) i Rezolucije Europskog vijeća od 17. lipnja 1997. o Paktu o stabilnosti i rastu (5). Uredbe (EZ) br. 1466/97 i (EZ) br. 1467/97 izmijenjene su uredbama (EZ) br. 1055/2005 (6) odnosno (EZ) br. 1056/2005 (7). Također je doneseno i Izvješće Vijeća od 20. ožujka 2005.„Poboljšanje provedbe Pakta o stabilnosti i rastu” (8).
(3)
PSR se temelji na cilju dobrih i održivih državnih financija kao sredstva jačanja uvjeta za stabilnost cijena i za snažan, održiv rast poduprt financijskom stabilnošću, podržavajući tako postizanje ciljeva Unije za održiv rast i zapošljavanje.
(4)
Iskustvo stečeno i greške napravljene tijekom prvog desetljeća ekonomske i monetarne unije ukazuju na potrebu za poboljšanim gospodarskim upravljanjem u Uniji, koje bi trebalo graditi na snažnijem nacionalnom vlasništvu zajednički usuglašenih pravila i politika, te na čvršćem okviru za nadzor nacionalnih gospodarskih politika na razini Unije.
(5)
Potrebno je unaprijediti zajednički okvir za gospodarsko upravljanje, uključujući poboljšani proračunski nadzor, u skladu s visokim stupnjem integracije između gospodarstava država članica unutar Unije, a posebno unutar europodručja.
(6)
Poboljšani bi se okvir gospodarskog upravljanja trebao oslanjati na nekoliko međusobno povezanih i koherentnih politika za održiv rast i radna mjesta, strategiju Unije za rast i radna mjesta, posebno se usredotočujući na razvoj i jačanje unutarnjeg tržišta, promičući međunarodnu trgovinu i konkurentnost, europski semestar za jačanje usklađenja gospodarskih i proračunskih politika, djelotvoran okvir za sprečavanje i ispravljanje prekomjernih državnih deficita (PSR), čvrst okvir za sprečavanje i ispravljanje makroekonomske neravnoteže, minimalne zahtjeve za nacionalne proračunske okvire i poboljšanu regulaciju i nadzor financijskih tržišta, uključujući makrobonitetni nadzor od strane Europskog odbora za sistemske rizike.
(7)
Postizanje i održavanje dinamičnog unutarnjeg tržišta trebalo bi smatrati elementom pravilnog i nesmetanog funkcioniranja ekonomske i monetarne unije.
(8)
PSR i okvir potpunoga gospodarskog upravljanja trebali bi upotpunjivati i podržavati strategiju Unije za rast i radna mjesta. Međusobne veze između različitih sastavnica ne bi trebale predviđati iznimke od odredbi PSR-a.
(9)
Jačanje gospodarskog upravljanja trebalo bi uključivati tješnje i pravovremeno sudjelovanje Europskog parlamenta i nacionalnih parlamenata. Prepoznajući da u okviru ovog dijaloga u odnosu na Europski parlament stoje relevantne institucije Unije i njihovi predstavnici, nadležni odbor Europskog parlamenta može ponuditi mogućnost sudjelovanja u razmjeni stajališta državama članicama kojima je Vijeće uputilo odluku iz članka 126. stavka 6. UFEU-a, preporuku iz članka 126. stavka 7. UFEU-a, poziv iz članka 126. stavka 9. UFEU-a ili odluku iz članka 126. stavka 11. UFEU-a. Sudjelovanje države članice u takvoj razmjeni stajališta dobrovoljno je.
(10)
Komisija bi trebala imati veću ulogu u poboljšanom postupku nadzora što se tiče procjena koje su specifične za svaku državu članicu, praćenja, misija na licu mjesta, preporuka i upozorenja.
(11)
Kod primjene ove Uredbe Vijeće i Komisija trebali bi prema potrebi uzeti u obzir sve relevantne čimbenike i gospodarsko i proračunsko stanje dotičnih država članica.
(12)
Potrebno je ojačati pravila o proračunskoj disciplini, posebno dajući značajniju ulogu razini i razvoju duga, te sveopćoj održivosti. Također bi trebalo ojačati mehanizme koji osiguravaju usklađenost s pravilima i njihovo provođenje.
(13)
Provedba postojećeg postupka u slučaju prekomjernog deficita, kako na temelju kriterija deficita tako i na temelju kriterija duga, zahtijeva brojčani pokazatelj koji uzima u obzir poslovni ciklus, a prema kojemu se procjenjuje da li se omjer državnog duga i bruto domaćeg proizvoda (BDP-a) dovoljno smanjuje i zadovoljavajućim tempom približava referentnoj vrijednosti.
Trebalo bi uvesti prijelazno razdoblje kako bi se državama članicama koje podliježu postupku u vezi s prekomjernim deficitom omogućilo da na datum donošenja ove Uredbe prilagode svoje politike brojčanom pokazatelju za smanjenje duga. Ovo bi se također trebalo primjenjivati i na države članice koje podliježu programu prilagodbe Unije ili Međunarodnog monetarnog fonda.
(14)
Nepoštovanje pokazatelja za smanjenje duga ne bi trebalo biti dostatno za utvrđivanje postojanja prekomjernog deficita, za što bi trebalo uzeti u obzir cijeli niz relevantnih čimbenika koji su pokriveni izvješćem Komisije na temelju članka 126. stavka 3. UFEU-a. Procjena učinka ciklusa i strukture prilagodbe toka i stanja na kretanje duga može biti ponajprije dostatna kako bi se izbjeglo utvrđivanje postojanja prekomjernog deficita na temelju kriterija duga.
(15)
Kod utvrđivanja postojanja prekomjernog deficita na temelju kriterija deficita i koraka koji do toga vode, potrebno je uzeti u obzir cijeli niz relevantnih čimbenika koji su uključeni u izvješće Komisije na temelju članka 126. stavka 3. UFEU-a ako omjer državnog duga i BDP-a ne prelazi referentnu vrijednost.
(16)
Kada se, između ostalih relevantnih čimbenika, u obzir uzimaju sistemske mirovinske reforme, prvenstveno bi trebalo razmotriti poboljšavaju li te reforme dugoročnu održivost cjelokupnog mirovinskog sustava, istodobno ne povećavajući rizike za srednjoročno stanje proračuna.
(17)
Izvješće Komisije na temelju članka 126. stavka 3. UFEU-a trebalo bi primjereno uzeti u obzir kvalitetu nacionalnog proračunskog okvira jer on ima odlučujuću ulogu u podržavanju fiskalne konsolidacije i održivih javnih financija. Takvo razmatranje trebalo bi uključiti minimalne zahtjeve kako su navedeni u Direktivi Vijeća 2011/85/EU od 8. studenoga 2011. o zahtjevima za proračunske okvire država članica (9) i ostale dogovorene poželjne zahtjeve za fiskalnom disciplinom.
(18)
S ciljem podržavanja praćenja poštovanja preporuka Vijeća i poziva za ispravljanje stanja prekomjernog deficita, potrebno je da se u njima navedu godišnji proračunski ciljevi koji su u skladu s potrebnim fiskalnim poboljšanjima u ciklično usklađenim rokovima, bez jednokratnih i privremenih mjera. U tom kontekstu, 0,5 % godišnjeg pokazatelja BDP-a trebalo bi shvatiti kao godišnji prosjek.
(19)
Kod procjene učinkovitosti djelovanja bit će korisno usklađenje s rashodovnim ciljevima države kao referentnom točkom, zajedno s provedbom planiranih specifičnih prihodovnih mjera.
(20)
Procjenjujući slučaj za produljenje roka za ispravak prekomjernog deficita, posebno bi trebalo uzeti u razmatranje ozbiljne gospodarske recesije u europodručju ili u Uniji kao cjelini, pod uvjetom da to ne ugrožava srednjoročnu fiskalnu održivost.
(21)
Primjereno je intenzivirati primjenu financijskih sankcija predviđenih člankom 126. stavkom 11. UFEU-a tako da predstavljaju stvarne poticaje za poštovanje poziva iz članka 126. stavka 9. UFEU-a.
(22)
Kako bi se osiguralo poštovanje okvira fiskalnog nadzora Unije za države članice čija je valuta euro, sankcije temeljene na pravilima trebale bi biti konstruirane na temelju članka 136. UFEU-a, osiguravajući nepristrane, pravovremene i učinkovite mehanizme za poštovanje PSR-a.
(23)
Novčane kazne iz ove Uredbe čine druge prihode iz članka 311. UFEU-a, te bi se trebale dodijeliti mehanizmima stabilnosti kao bi se osigurala financijska pomoć, uspostavljena od strane država članica čija je valuta euro radi zaštite stabilnosti europodručja u cjelini.
(24)
Upućivanja sadržana u Uredbi (EZ) br. 1467/97 trebala bi uzeti u obzir novo numeriranje članaka u Ugovoru o funkcioniranju Europske unije i zamjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 3605/93 (10) Uredbom Vijeća (EZ) br. 479/2009 od 25. svibnja 2009. o primjeni Protokola o postupku u slučaju prekomjernog deficita priloženog Ugovoru o osnivanju Europske zajednice (11).
(25)
Uredbu (EZ) br. 1467/97 trebala bi se stoga na odgovarajući način izmijeniti,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Uredba (EZ) br. 1467/97 mijenja se kako slijedi:
1.
Članak 1. zamjenjuje se sljedećim:
„Članak 1.
1. Ova Uredba utvrđuje odredbe o ubrzanju i pojašnjenju postupka u vezi s prekomjernim proračunskim deficitom. Cilj postupka u vezi s prekomjernim deficitom je spriječiti prekomjerne državne deficite i, ako se pojave, potaknuti njihovo daljnje ispravljanje, gdje se poštovanje proračunske discipline ispituje na temelju državnog deficita i kriterija državnog duga.
2. Za potrebe ove Uredbe ‚države članice sudionice’ znači države članice čija je valuta euro.”
2.
Članak 2. mijenja se kako slijedi:
(a)
u stavku 1., prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
„1. Prekoračenje državnog deficita iznad referentne vrijednosti smatra se iznimnim, u skladu s drugom alinejom točke (a) članka 126. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU-a), ako proizlazi iz neuobičajenog događaja koji je izvan kontrole dotične države članice i ima značajan učinak na financijski položaj opće države, ili kada proizlazi iz ozbiljne gospodarske recesije.”;
(b)
umeće se sljedeći stavak:
„1.a Kada prelazi referentnu vrijednost, smatra se da se omjer između državnog duga i bruto domaćeg proizvoda (BDP) smanjuje u dovoljnoj mjeri i približava referentnoj vrijednosti zadovoljavajućim tempom u skladu s točkom (b) članka 126. stavka 2. UFEU-a ako se razlika u odnosu na referentnu vrijednost smanjila tijekom prethodne tri godine po prosječnoj stopi od jedne dvadesetine godišnje kao pokazatelj, na temelju promjena kroz posljednje tri godine za koje su dostupni podaci.
Zahtjevi na temelju kriterija duga također se smatraju ispunjenim ako proračunske prognoze Komisije pokažu da će se traženo smanjenje u razlici dogoditi tijekom trogodišnjeg razdoblja koje pokriva dvije godine nakon posljednje godine za koju su dostupni podaci. Za državu članicu koja podliježe postupku u vezi s prekomjernim deficitom na dan 8. studenoga 2011. i za razdoblje od tri godine od ispravka prekomjernog deficita, zahtjev na temelju kriterija duga smatra se ispunjenim ako dotična država članica dovoljno napreduje prema usklađenju kako je procijenjeno u mišljenju koje je Vijeće usvojilo o njezinom programu stabilnosti ili konvergencije.
U provedbi pokazatelja prilagodbe omjera duga, vodi se računa o utjecaju ciklusa na tempo smanjenja duga.”;
(c)
stavci 3. do 7. zamjenjuju se sljedećim:
„3. Kada priprema izvješće na temelju članka 126. stavka 3. UFEU-a, Komisija uzima u obzir sve relevantne čimbenike navedene u tom članku, u mjeri u kojoj oni značajno utječu na procjenu usklađenja dotične države članice s kriterijima deficita i duga. Izvješće odražava, prema potrebi:
(a)
kretanja u srednjoročnom gospodarskom stanju, ponajprije potencijalni rast, uključujući razne doprinose koje osiguravaju radna snaga, akumulacija kapitala i ukupna faktorska produktivnost, ciklična kretanja, te stanje neto štednje privatnog sektora;
(b)
kretanja u srednjoročnim stanjima proračuna, posebno uključujući evidenciju o prilagodbi prema srednjoročnom proračunskom cilju, razini primarnog salda i kretanjima u primarnim rashodima, kako tekućim tako i kapitalnim, provedbu politika u kontekstu sprječavanja i ispravljanja prekomjernih makroekonomskih neravnoteža, provedbu politika u kontekstu strategije zajedničkog rasta Unije, te cjelokupnu kvalitetu javnih financija, a posebno učinkovitost nacionalnih proračunskih okvira;
(c)
kretanja u stanju srednjoročnog državnog duga, njegovu dinamiku i održivost, posebno uključujući čimbenike rizika koji uključuju strukturu dospijeća i denominaciju valute duga, prilagodbu toka i stanja i njegov sastav, akumulirane rezerve i ostalu financijsku imovinu, garancije, posebno one povezane s financijskim sektorom, te sve implicitne obveze povezane sa starenjem i privatnim dugom, u mjeri u kojoj to može predstavljati potencijalnu implicitnu obvezu države.
S dužnom i izričitom pažnjom Komisija razmatra sve druge čimbenike, koji su po mišljenju dotične države članice relevantni, kako bi sveobuhvatno procijenila ispunjavanje kriterija deficita i duga, a koje je država članica predložila Vijeću i Komisiji. U tom kontekstu, posebno se razmatraju financijski doprinosi promicanju međunarodne solidarnosti i postizanju ciljeva politike Unije, dug nastao u obliku bilateralne i multilateralne potpore između država članica u okviru zaštite financijske stabilnosti, i dug povezan s aktivnostima financijske stabilizacije tijekom velikih financijskih poremećaja.
4. Vijeće i Komisija izrađuju uravnoteženu cjelovitu procjenu svih relevantnih čimbenika, a posebno u kojoj mjeri oni utječu na procjenu usklađenosti s kriterijima deficita i/ili duga kao otegotni ili olakotni čimbenici. Ako kod procjene usklađenosti na temelju kriterija deficita omjer državnog duga i BDP-a prelazi referentnu vrijednost, ti čimbenici će se uzeti u obzir u koracima prema odluci o postojanju prekomjernog deficita predviđenim u stavcima 4., 5. i 6. članka 126. UFEU-a samo ako je u potpunosti ispunjen dvostruki uvjet sveobuhvatnog načela, to jest, da prije nego li se uzmu u obzir ti relevantni čimbenici, deficit države ostane blizu referentne vrijednosti, te da je prekoračenje referentne vrijednosti privremeno.
Međutim, ti se čimbenici uzimaju u obzir u koracima koji vode prema odluci o postojanju prekomjernog deficita kod procjene usklađenosti na temelju kriterija duga.
5. Pri procjeni usklađenosti s kriterijima deficita i duga, i u naknadnim koracima postupka u vezi s prekomjernim deficitom, Vijeće i Komisija uzimaju u obzir provedbu mirovinskih reformi kojima se uvodi sustav s više stupova uključujući obvezni, u potpunosti financirani stup i neto trošak stupa kojim se javno upravlja. Posebno se uzimaju u obzir značajke cjelokupnog mirovinskog sustava stvorenog takvom reformom, naime, promiče li dugoročnu održivost, istodobno ne povećavajući rizike za srednjoročno stanje proračuna.
6. Ako Vijeće na temelju članka 126. stavka 6. UFEU-a odluči da postoji prekomjerni deficit u državi članici, u naknadnim postupovnim koracima iz tog članka UFEU-a Vijeće i Komisija uzimaju u obzir relevantne čimbenike navedene u stavku 3. tog članka, kako oni utječu na situaciju u dotičnoj državi članici, uključujući i one navedene u članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. ove Uredbe, a posebno kod utvrđivanja krajnjeg roka za ispravak prekomjernog deficita i mogućeg produžavanja tog roka. Međutim, ti se relevantni čimbenici ne uzimaju u obzir za odluku Vijeća na temelju članka 126. stavka 12. UFEU-a o stavljanju nekih ili svih njegovih odluka na temelju stavaka 6. do 9. i stavka 11. članka 126. UFEU-a izvan snage.
7. U slučaju država članica gdje prekomjerni deficit iznad referentne vrijednosti odražava provedbu mirovinske reforme kojom se uvodi sustav s više stupova uključujući obvezni, u potpunosti financirani stup, kada procjenjuju kretanje iznosa deficita u postupcima u vezi s prekomjernim deficitom, Vijeće i Komisija također uzimaju u obzir troškove reforme, sve dok deficit značajno ne prelazi razinu koja se može smatrati bliskom referentnoj vrijednosti, a omjer duga ne prelazi referentnu vrijednost, pod uvjetom da se očuva cjelokupna fiskalna održivost. Neto trošak uzima se u obzir i kod odluke Vijeća na temelju članka 126. stavka 12. UFEU-a o stavljanju nekih ili svih njegovih odluka na temelju stavaka 6. do 9. i stavka 11. članka 126. UFEU-a izvan snage ako deficit značajno padne ili konstantno dostiže razinu blizu referentne vrijednosti.”
3.
Umeće se sljedeći odjeljak:
„ODJELJAK 1.A
GOSPODARSKI DIJALOG
Članak 2.a
1. Radi poboljšanja dijaloga između institucija Unije, osobito Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, te radi osiguranja veće transparentnosti i odgovornosti, nadležni odbor Europskog parlamenta može pozvati predsjednika Vijeća, Komisiju i, gdje je to prikladno, predsjednika Europskog vijeća ili predsjednika Eurogrupe da se pojave pred odborom i rasprave odluke Vijeća na temelju članka 126. stavka 6. UFEU-a, preporuke Vijeća na temelju članka 126. stavka 7. UFEU-a, obavijesti na temelju članka 126. stavka 9. UFEU-a, ili odluke Vijeća na temelju članka 126. stavka 11. UFEU-a.
Od Vijeća se u pravilu očekuje da slijedi preporuke i prijedloge Komisije ili da svoje stajalište javno obrazloži.
Nadležni odbor Europskog parlamenta može ponuditi mogućnost državi članici na koju se odnose takve odluke, preporuke ili pozivi da sudjeluje u razmjeni mišljenja.
2. Vijeće i Komisija redovito obavješćuju Europski parlament o primjeni ove Uredbe.”
4.
Članak 3. mijenja se kako slijedi:
(a)
stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
„2. Uzimajući u cijelosti u obzir mišljenje navedeno u stavku 1., ako smatra da postoji prekomjerni deficit, Komisija upućuje mišljenje i prijedlog Vijeću, u skladu sa stavcima 5. i 6. članka 126. UFEU-a i o tomu obavješćuje Europski parlament.”;
(b)
u stavku 3. upućivanje na „članak 4. stavke 2. i 3. Uredbe (EZ) br. 3605/93” zamjenjuje se upućivanjem na „članak 3. stavke 2. i 3. Uredbe (EZ) br. 479/2009”;
(c)
stavci 4. i 5. zamjenjuju se sljedećim:
„4. Preporuka Vijeća, dana u skladu s člankom 126. stavkom 7. UFEU-a, utvrđuje rok od najviše 6 mjeseci tijekom kojih dotična država članica treba poduzeti učinkovito djelovanje. Kada je to opravdano ozbiljnošću situacije, rok za učinkovito djelovanje može biti tri mjeseca. Preporuka Vijeća također utvrđuje rok za ispravak prekomjernog deficita, koji završava u godini nakon što je otkriven, osim ako postoje posebne okolnosti. Kako bi osiguralo ispravak prekomjernog deficita u roku navedenom u preporuci, Vijeće od države članice zahtijeva da postigne godišnje proračunske ciljeve koji su, na temelju prognoze koja podupire preporuku, usklađeni s minimalnim godišnjim poboljšanjima ciklički prilagođenog salda, bez jednokratnih i privremenih mjera, od najmanje 0,5 % BDP-a kao pokazatelja.
4.a U roku predviđenom u stavku 4. dotična država članica izvješćuje Vijeće i Komisiju o poduzetom djelovanju kao odgovoru na preporuku Vijeća na temelju članka 126. stavka 7. UFEU-a. Izvješće uključuje ciljeve za državne rashode i prihode, te za diskrecijske mjere usklađene s preporukom Vijeća i na rashodovnoj i na prihodovnoj strani, kao i informacije o poduzetim mjerama i prirodi onih predviđenih za postizanje ciljeva. Država članica objavljuje izvješće.
5. Ako je poduzeto učinkovito djelovanje u skladu s preporukom na temelju članka 126. stavka 7. UFEU-a, a došlo je do neočekivanih nepovoljnih gospodarskih događaja sa značajnim nepovoljnim posljedicama po državne financije nakon donošenja te preporuke, Vijeće po preporuci Komisije može odlučiti o donošenju revidirane preporuke na temelju članka 126. stavka 7. UFEU-a. Uzimajući u obzir relevantne čimbenike navedene u članku 2. stavku 3. ove Uredbe, revidirana preporuka može ponajprije produžiti rok za ispravak prekomjernog deficita, u pravilu za jednu godinu. Vijeće procjenjuje postojanje neočekivanih nepovoljnih gospodarskih događaja sa značajnim nepovoljnim posljedicama po državne financije prema gospodarskim prognozama iz svoje preporuke. U slučaju ozbiljne gospodarske recesije u europodručju ili u cijeloj Uniji, prema preporuci Komisije Vijeće može također odlučiti o usvajanju revidirane preporuke na temelju članka 126. stavka 7. UFEU-a pod uvjetom da to ne ugrožava srednjoročnu fiskalnu održivost.”
5.
U članku 4. stavci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:
„1. Bilo koja odluka Vijeća na temelju članka 126. stavka 8. UFEU-a o objavi svojih preporuka gdje se utvrđuje da nije poduzeto učinkovito djelovanje, donosi se odmah po isteku roka određenog u skladu s člankom 3. stavkom 4. ove Uredbe.
2. Kada razmatra je li poduzeto učinkovito djelovanje kao odgovor na njegove preporuke dane u skladu s člankom 126. stavkom 7. UFEU-a, Vijeće temelji svoje odluke na izvješću koje podnosi dotična država članica u skladu s člankom 3. stavkom 4.a ove Uredbe i njegovom provedbom, kao i na bilo kojim drugim javno objavljenim odlukama vlade dotične države članice.
Kad u skladu s člankom 126. stavkom 8. UFEU-a Vijeće utvrdi da dotična država članica nije poduzela učinkovito djelovanje, ono sukladno tome izvješćuje Europsko vijeće.”
6.
U članku 5. stavci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:
„1. Bilo koja odluka Vijeća o pozivu dotičnoj državi članici sudionici da poduzme mjere za smanjenje deficita u skladu s člankom 126. stavkom 9. UFEU-a donosi se u roku od dva mjeseca od odluke Vijeća na temelju članka 126. stavka 8. UFEU-a kojom se utvrđuje da nije poduzeto učinkovito djelovanje. Kako bi osiguralo ispravak prekomjernog deficita u roku navedenom u pozivu, Vijeće od države članice zahtijeva da postigne godišnje proračunske ciljeve koji su, na temelju prognoze koja podupire poziv, usklađeni s minimalnim godišnjim poboljšanjima ciklički prilagođenog salda, bez jednokratnih i privremenih mjera, od najmanje 0,5 % BDP-a kao pokazatelja. Vijeće također navodi mjere koje vode k postizanju tih ciljeva.
1.a Po pozivu Vijeća iz članka 126. stavka 9. UFEU-a, dotična država članica izvješćuje Vijeće i Komisiju o djelovanju poduzetom kao odgovor na poziv. U izvješće uključuje ciljeve za državne rashode i prihode, te za diskrecijske mjere i na rashodovnoj i na prihodovnoj strani, kao i informacije o djelovanjima poduzetim po pitanju konkretnih preporuka Vijeća kako bi Vijeću omogućila da, prema potrebi, donese odluku u skladu s člankom 6. stavkom 2. ove Uredbe. Država članica objavljuje izvješće.
2. Ako je poduzeto učinkovito djelovanje u skladu s pozivom na temelju članka 126. stavka 9. UFEU-a, a došlo je do neočekivanih nepovoljnih gospodarskih događaja sa značajnim nepovoljnim posljedicama po državne financije nakon donošenja tog poziva, Vijeće po preporuci Komisije može odlučiti o donošenju revidiranog poziva na temelju članka 126. stavka 9. UFEU-a. Uzimajući u obzir relevantne čimbenike navedene u članku 2. stavku 3. ove Uredbe, revidirani poziv može ponajprije produžiti rok za ispravak prekomjernog deficita, u pravilu za jednu godinu. Vijeće procjenjuje postojanje neočekivanih nepovoljnih gospodarskih događaja sa značajnim nepovoljnim posljedicama po državne financije prema gospodarskim prognozama iz svog poziva. U slučaju ozbiljne gospodarske recesije u europodručju ili u cijeloj Uniji, prema preporuci Komisije Vijeće može također odlučiti o donošenju revidiranog poziva na temelju članka 126. stavka 9. UFEU-a pod uvjetom da to ne ugrožava srednjoročnu fiskalnu održivost.”
7.
Članci 6. do 8. zamjenjuju se sljedećim:
„Članak 6.
1. Kada razmatra je li poduzeto učinkovito djelovanje kao odgovor na njegov poziv dan u skladu s člankom 126. stavkom 9. UFEU-a, Vijeće temelji svoje odluke na izvješću koje podnosi dotična država članica u skladu s člankom 5. stavkom 1.a ove Uredbe i njegovom provedbom, kao i na bilo kojim drugim javno objavljenim odlukama vlade dotične države članice. Uzima se u obzir rezultat nadzorne misije koju Komisija provodi u skladu s člankom 10.a ove Uredbe.
2. Ako su ispunjeni uvjeti za primjenu članka 126. stavka 11. UFEU-a, Vijeće izriče sankcije u skladu s tim člankom. Svaka takva odluka donosi se najkasnije četiri mjeseca nakon odluke Vijeća na temelju članka 126. stavka 9. UFEU-a o pozivu dotičnoj državi članici sudionici da poduzme mjere.
Članak 7.
Ako država članica sudionica ne djeluje u skladu s uzastopnim aktima Vijeća na temelju članka 126. stavaka 7. i 9. UFEU-a, odluka Vijeća na temelju članka 126. stavka 11. UFEU-a o izricanju sankcije u pravilu se donosi u roku od 16 mjeseci od datuma izvješćivanja utvrđenih u članku 3. stavcima 2. i 3. Uredbe (EZ) br. 479/2009. Kada se primjenjuje članak 3. stavak 5. ili članak 5. stavak 2. ove Uredbe, 16-mjesečni rok prilagođava se na odgovarajući način. Ubrzani postupak se koristi u slučaju namjerno planiranog deficita za koji Vijeće odluči da je prekomjeran.
Članak 8.
Svaka odluka Vijeća na temelju članka 126. stavka 11. UFEU-a o povećavanju sankcija donosi se najkasnije dva mjeseca od datuma izvješćivanja na temelju Uredbe (EZ) br. 479/2009. Svaka odluka Vijeća na temelju članka 126. stavka 12. UFEU-a o ukidanju nekih ili svih njegovih odluka donosi se najkasnije dva mjeseca od datuma izvješćivanja na temelju Uredbe (EZ) br. 479/2009.”
8.
U članku 9. stavku 3. upućivanje na „članak 6.” zamjenjuje se upućivanjem na „članak 6. stavak 2.”
9.
Članak 10. mijenja se kako slijedi:
(a)
uvodne riječi stavka 1. zamjenjuju se sljedećim:
„1. Vijeće i Komisija redovito prate provedbu poduzetih radnji:”;
(b)
u stavku 3. upućivanje na „Uredbu (EZ) br. 3605/93” zamjenjuje se upućivanjem na „Uredbu (EZ) br. 479/2009”.
10.
Umeće se sljedeći članak:
„Članak 10.a
1. Komisija osigurava trajan dijalog s vlastima države članice u skladu s ciljevima ove Uredbe. U tom smislu, Komisija ponajprije izvršava misije u svrhu procjene trenutne gospodarske situacije u državi članici i identifikacije svih rizika ili poteškoća u usklađivanju s ciljevima ove Uredbe.
2. Poboljšani nadzor može se poduzeti za države članice koje su predmet preporuka i poziva izdanih slijedom odluke na temelju članka 126. stavka 8. UFEU-a i odluka na temelju članka 126. stavka 11. UFEU-a u svrhu praćenja na licu mjesta. Dotične države članice osiguravaju sve potrebne informacije za pripremu i izvršavanje misije.
3. Komisija može prema potrebi pozvati predstavnike Europske središnje banke da sudjeluju u nadzornim misijama u državi članici čije je valuta euro ili koja je sudionica Sporazuma od 16. ožujka 2006. između Europske središnje banke i nacionalnih središnjih banaka država članica izvan europodručja o utvrđivanju operativnih postupaka za tečajni mehanizam u trećoj fazi Ekonomske i monetarne unije (*) (ERM II).
4. Komisija Vijeću podnosi izvješće o rezultatu misije iz stavka 2., te može odlučiti svoje nalaze objavi.
5. Prilikom organiziranja nadzornih misija iz stavka 2. Komisija dostavlja svoje privremene nalaze dotičnim državama članicama na komentiranje.
(*) SL C 73, 25.3.2006., str. 21.”" 						
11.
Članci 11. i 12. zamjenjuju se sljedećim:
„Članak 11.
Kada god Vijeće na temelju članka 126. stavka 11. UFEU-a odluči izreći sankcije državi članici sudionici, u pravilu se zahtijeva novčana kazna. Vijeće može odlučiti dopuniti takvu novčanu kaznu ostalim mjerama predviđenim člankom 126. stavkom 11. UFEU-a.
Članak 12.
1. Iznos novčane kazne sastoji se od fiksnog dijela u iznosu od 0,2 % BDP-a i varijabilnog dijela. Varijabilni dio iznosi jednu desetinu apsolutne vrijednosti razlike između bilance kao postotka BDP-a u prethodnoj godini i referentne vrijednosti za bilancu države ili, u slučaju da nepoštovanje proračunske discipline uključuje kriterij duga, bilanca države kao postotak BDP-a koji je trebao biti postignut u toj godini u skladu s pozivom upućenim na temelju članka 126. stavka 9. UFEU-a.
2. U svakoj godini koja slijedi nakon godine u kojoj je izrečena kazna, pa do ukinuća odluke o postojanju prekomjernog deficita, Vijeće procjenjuje je li dotična država članica sudionica poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na poziv Vijeća u skladu s člankom 126. stavkom 9. UFEU-a. Ako dotična država članica sudionica ne postupi u skladu s pozivom Vijeća, na temelju članka 126. stavka 11. UFEU-a Vijeće u svojoj godišnjoj procjeni odlučuje o pojačanju sankcija. Ako Vijeće odluči izreći dodatnu novčanu kaznu, ona se izračunava na isti način kao i varijabilni dio novčane kazne navedene u stavku 1.
3. Nijedna pojedinačna novčana kazna navedena u stavcima 1. i 2. ne smije prelaziti 0,5 % BDP-a.”
12.
Članak 13. briše se i upućivanje na njega u članku 15. zamjenjuje se upućivanjem na „članak 12.”
13.
Ćlanak 16. zamjenjuje se sljedećim:
„Članak 16.
Novčane kazne iz članka 12. čine ostale prihode, kako su navedeni u članku 311. UFEU-a, te su namijenjene Europskom mehanizmu za financijsku stabilnost. Kada dotične države članice stvore drugi mehanizam stabilnosti za pružanje financijske pomoći radi zaštite stabilnosti u cijelom europodručju, iznos tih novčanih kazni namjenjuje se takvom mehanizmu.”
14.
Umeće se sljedeći članak:
„Članak 17.a
1. Komisija objavljuje izvješće o primjeni ove Uredbe do 14. prosinca 2014. i svakih pet godina nakon toga.
To izvješće, među ostalim, ocjenjuje:
(a)
učinkovitost ove Uredbe;
(b)
napredak u osiguravanju tješnje suradnje gospodarskih politika i trajne konvergencije gospodarskih učinaka država članica u skladu s UFEU-om.
2. Prema potrebi, izvješću navedenom u stavku 1. prilaže se prijedlog za izmjene ove Uredbe.
3. Izvješće se prosljeđuje Europskom parlamentu i Vijeću.”
15.
U Uredbi (EZ) br. 1467/97 svako upućivanje na „članak 104. Ugovora” zamjenjuje se upućivanjem na „članak 126. UFEU-a”.
16.
U točki 2. Priloga upućivanje na „članak 4. stavke 2. i 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 3605/93” u stupcu I. zamjenjuje se upućivanjem na „članak 3. stavke 2. i 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 479/2009”.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 8. studenoga 2011.