PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 456/2012
ze dne 30. května 2012,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1266/2007 o prováděcích předpisech ke směrnici Rady 2000/75/ES, co se týče tlumení, sledování, dozoru a omezení přesunů některých zvířat vnímavých druhů ve vztahu ke katarální horečce ovcí
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 2000/75/ES ze dne 20. listopadu 2000, kterou se stanoví zvláštní ustanovení týkající se tlumení a eradikace katarální horečky ovcí (1), a zejména na čl. 9 odst. 1 písm. c), články 11 a 12 a čl. 19 třetí pododstavec uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 1266/2007 (2) stanoví pravidla pro tlumení, sledování, dozor a omezení přesunů zvířat uvnitř uzavřených pásem a mimo ně v souvislosti s katarální horečkou ovcí. Stanoví rovněž podmínky pro výjimky ze zákazu přesunů vnímavých zvířat a jejich spermatu, vajíček a embryí stanoveného směrnicí 2000/75/ES, včetně pravidel o používání očkovacích látek proti katarální horečce ovcí.
(2)
Na základě stávajících pravidel stanovených ve směrnici 2000/75/ES není použití očkovacích látek proti katarální horečce ovcí povoleno mimo ochranná pásma. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/5/EU ze dne 14. března 2012, kterou se mění směrnice Rady 2000/75/ES, pokud jde o očkování proti katarální horečce ovcí (3), činí pravidla týkající se očkování stanovená ve směrnici 2000/75/ES pružnějšími, aby se umožnilo očkování inaktivovanýmí očkovacími látkami proti katarální horečce ovcí i mimo oblasti, na které se vztahují omezení přesunů zvířat. Proto by nařízení (ES) č. 1266/2007 mělo být změněno. Kromě toho jsou změny nezbytné proto, aby se zjednodušily postupy sledování a dozoru a aby se upravily postupy stanovené nařízením (ES) č. 1266/2007 na základě posledních vědeckých stanovisek.
(3)
Pro účely shromažďování a analýzy epizootologických informací o katarální horečce ovcí stanoví nařízení (ES) č. 1266/2007, že členské státy musí poskytovat aplikaci BlueTongue NETwork (sytém BT-Net) informace o katarální horečce ovcí shromážděné v průběhu uplatňování programů pro sledování katarální horečky ovcí a dozor nad katarální horečkou ovcí.
(4)
Zkušenosti však ukazují, že je k dispozici dostatek informací v rámci jiných již existujících povinností týkajících se oznamování a hlášení nákaz v Unii. Povinnost spočívající ve výměně informací prostřednictvím systému BT-Net již tedy není nutná.
(5)
Nařízením (ES) č. 1266/2007 ve znění nařízení Komise (ES) č. 123/2009 (4) byla pro členské státy zavedena možnost vymezit za určitých podmínek „oblasti s nižším rizikem“, aby se usnadnilo preventivní očkování v těch částech jejich území, kde se virus nevyskytuje. V důsledku vstupu směrnice 2012/5/EU v platnost může být očkování proti katarální horečce ovcí prováděno i mimo uzavřená pásma, a proto již nejsou ustanovení o vymezení „oblastí s nižším rizikem“ nezbytná.
(6)
V souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č. 1266/2007 se členský stát může rozhodnout odstranit epizootologicky relevantní zeměpisnou oblast z uzavřeného pásma, a tím ji prohlásit za prostou nákazy, po dvou letech nepřítomnosti viru, která byla prokázána sledováním.
(7)
U těch částí uzavřeného pásma, kde sledování a dozor prokázaly nepřítomnost specifického sérotypu (sérotypů) viru katarální horečky ovcí alespoň po dobu jednoho roku (včetně období plné aktivity vektorů), však hrozí riziko opětovného zavlečení nákazy vstupem nakažených zvířat z jiných částí téhož uzavřeného pásma, kde se virus katarální horečky ovcí stále vyskytuje. Aby se zajistil bezpečný přechod ke statusu prostému nákazy za příznivých epizootologických podmínek, členským státům by mělo být v těchto situacích povoleno vymezit „přechodně prostou oblast“ pod podmínkou, že se provede sledování a dozor, které potvrdí nepřítomnost viru.
(8)
Podle vědeckého stanoviska komise pro zdraví a dobré životní podmínky zvířat Evropského úřadu pro bezpečnost potravin o riziku přenosu katarální horečky ovcí při tranzitu zvířat, přijatého dne 11. září 2008 (5), existuje teoreticky možnost, že spolu se zvířaty se přesouvají i infekční pakomárci. Uvedené riziko lze omezit tím, že se vozidlo vyčistí a ošetří insekticidy nebo repelenty před nakládkou zvířat nebo že se zvířata přesouvají známými oblastmi s nízkým rizikem nebo že se přesouvají v době, kdy je riziko podle zkušeností nízké. Aby se omezily nežádoucí účinky uvedených látek pro životní prostředí a aby se zabránilo možným problémům, pokud jde o čekací doby a možná rezidua ve zvířatech, nemělo by se již požadovat ošetření zvířat schválenými insekticidy nebo repelenty, jelikož toto ošetření poskytuje jen omezenou dodatečnou bezpečnost.
(9)
Nařízení (ES) č. 1266/2007 ve znění prováděcího nařízení (EU) č. 648/2011 (6) umožňuje členským státům určení, v jejichž případě by vstup neimunních zvířat mohl za určitých okolností představovat riziko pro zdraví zvířat, požadovat během přechodného období, aby přesuny těchto zvířat podléhaly určitým dodatečným podmínkám. Jelikož toto nařízení stanoví pravidla pro kritéria týkající se zařízení chráněných před vektory, uvedené přechodné ustanovení již není zapotřebí.
(10)
Vzhledem k různým úrovním výskytu viru, podmínkám okolního prostředí a různým strategiím očkování v členských státech se může epizootologická situace, pokud jde o katarální horečku ovcí, v různých oblastech Unie výrazně lišit. Zkušenosti ukázaly, že za účelem dosažení požadovaných cílů lze úspěšně provádět různé strategie dozoru. Proto by minimální harmonizované požadavky na sledování a dozor stanovené v příloze I nařízení (ES) č. 1266/2007 měly být zjednodušeny, aby členským státům umožňovaly větší flexibilitu při tvorbě jejich vnitrostátních programů sledování a dozoru, s přihlédnutím k vědeckému stanovisku komise pro zdraví a dobré životní podmínky zvířat Evropského úřadu pro bezpečnost potravin o sledování katarální horečky ovcí a dozoru nad katarální horečkou ovcí (7).
(11)
Na základě výše uvedeného vědeckého stanoviska by měla být minimální velikost vzorku pro odhalení prevalence 5 % se spolehlivostí 95 % v populaci vnímavých druhů dostatečná pro dozor za účelem prokázání nepřítomnosti viru v epizootologicky relevantní zeměpisné oblasti v průběhu dvou let.
(12)
Držet zvířata vnímavá ke katarální horečce ovcí po určitou dobu v zařízení zabezpečeném před vektory je důležitý požadavek pro určité podmínky pro výjimky ze zákazu přesunů stanovené v příloze III nařízení (ES) č. 1266/2007. Zkušenosti ukazují, že pro členské státy je obtížné stanovit vhodná kritéria pro určení zařízení zabezpečeného před vektory při pravidelných přesunech za účelem obchodu se zvířaty vnímavých druhů, jako je skot, ovce a kozy.
(13)
Za účelem zlepšení účinnosti zařízení zabezpečených před vektory a za účelem pomoci členským státům při provádění uvedeného opatření pro tlumení by měla být stanovena některá kritéria. Tato kritéria by měla být založena na zkušenostech členských států a na Kodexu zdraví suchozemských živočichů Světové organizace pro zdraví zvířat (OIE). Za účelem sladění terminologie s terminologií OIE by se pojem „zařízení zabezpečené před vektory“, který se v současnosti používá v nařízení (ES) č. 1266/2007, měl nahradit pojmem „zařízení chráněné před vektory“.
(14)
V reakci na nové vědecké informace, které naznačují možnost transplacentárního přenosu viru katarální horečky ovcí, zejména v případě sérotypu 8 tohoto viru, byla v nařízení (ES) č. 1266/2007 ve znění nařízení (ES) č. 384/2008 (8) zavedena předběžná opatření, aby se zamezilo možnému rozšíření katarální horečky ovcí prostřednictvím březích zvířat nebo některých nově narozených zvířat.
(15)
Podle vědeckého stanoviska komise pro zdraví a dobré životní podmínky zvířat Evropského úřadu pro bezpečnost potravin o sérotypu 8 viru katarální horečky ovcí (9) existují důkazy o transplacentárním přenosu sérotypu 8 viru katarální horečky ovcí, který byl do Unie zavlečen v roce 2006. Nebyl však prokázán transplacentární přenos jiných sérotypů viru katarální horečky ovcí v postižených oblastech, kde se nepoužívaly žádné modifikované živé očkovací látky. Vzhledem k závěrům uvedeného stanoviska by se mělo předběžné opatření, pokud jde o přesuny březích zvířat, použít pouze pro pásma uzavřená pro sérotyp 8 viru katarální horečky ovcí.
(16)
Nařízení (ES) č. 1266/2007 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(17)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1266/2007 se mění takto:
1)
Článek 4 se nahrazuje tímto:
„Článek 4
Programy pro sledování katarální horečky ovcí a pro dozor nad katarální horečkou ovcí
Členské státy uplatňují v souladu s minimálními požadavky stanovenými v příloze I programy pro sledování katarální horečky ovcí a pro dozor nad katarální horečkou ovcí.“
2)
Článek 5 se zrušuje.
3)
V článku 6 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Před jakýmkoli rozhodnutím o odstranění epizootologicky relevantní zeměpisné oblasti z uzavřeného pásma poskytnou členské státy Komisi odůvodněné informace, které prokazují nepřítomnost viru katarální horečky ovcí v uvedené oblasti v období dvou let, včetně dvou období plné aktivity vektorů, po zahájení uplatňování programu pro sledování katarální horečky ovcí a pro dozor nad katarální horečkou ovcí v souladu s přílohou I bodem 3.“
4)
V článku 7 se odstavec 2a nahrazuje tímto:
„2a. Členské státy mohou vymezit epizootologicky relevantní zeměpisnou oblast v uzavřeném pásmu jako „přechodně prostou oblast“ pod podmínkou, že sledování a dozor v souladu s přílohou I bodem 3 prokázaly nepřítomnost viru katarální horečky ovcí po dobu jednoho roku, včetně jednoho období plné aktivity vektorů, v uvedené části uzavřeného pásma, pokud jde o konkrétní sérotyp nebo kombinaci sérotypů katarální horečky ovcí.
Členský stát, který má v úmyslu vymezit uzavřené pásmo nebo část uzavřeného pásma jako „přechodně prostou oblast“, oznámí svůj úmysl Komisi. Toto oznámení musí být doplněno o informace uvedené v příloze I bodě 3.
Komise poskytne členským státům prostřednictvím Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat informace o seznamu „přechodně prostých oblastí“.
Přesuny zvířat uvnitř téhož uzavřeného pásma z oblasti s výskytem téhož sérotypu (týchž sérotypů) viru katarální horečky ovcí do části téhož uzavřeného pásma vymezené jako „přechodně prostá oblast“ mohou být povoleny pouze tehdy, pokud:
a)
zvířata splňují podmínky stanovené v příloze III, nebo
b)
zvířata splňují jakékoli jiné vhodné veterinární záruky založené na pozitivním výsledku posouzení rizika týkajícího se opatření proti šíření viru katarální horečky ovcí a ochrany proti napadením vektory, které si vyžádá příslušný orgán v místě původu a které schválí příslušný orgán v místě určení před přesunem těchto zvířat, nebo
c)
zvířata jsou určena pro okamžitou porážku.“
5)
V čl. 8 odst. 5 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:
„Informace o stanovených jatkách jsou zpřístupněny ostatním členským státům a veřejnosti.“
6)
Článek 9 se nahrazuje tímto:
„Článek 9
Další podmínky pro tranzit zvířat
1. Tranzit zvířat povolí příslušný orgán, pokud:
a)
dopravní prostředky, v nichž jsou zvířata přepravována, byla po řádném vyčištění a dezinfekci v místě nakládky ošetřena schválenými insekticidy a/nebo repelenty. Toto ošetření musí být v každém případě provedeno před opuštěním uzavřeného pásma nebo před vstupem do něj;
b)
jestliže je při přesunu uzavřeným pásmem naplánována přestávka na kontrolním stanovišti delší než jeden den, jsou zvířata chráněna před jakýmkoli napadením vektory v zařízení chráněném před vektory v souladu s kritérii stanovenými v příloze II.
2. Odstavec 1 se nepoužije, pokud k tranzitu dochází:
a)
výhradně z epizootologicky relevantních zeměpisných oblastí uzavřeného pásma nebo přes tyto oblasti během období sezónně prostého vektorů katarální horečky ovcí vymezeného v souladu s přílohou V, nebo
b)
z částí uzavřeného pásma vymezených jako „přechodně prosté oblasti“ podle čl. 7 odst. 2a nebo přes tyto části uzavřeného pásma.
3. V případě zvířat uvedených v odstavci 1 tohoto článku jsou příslušná veterinární osvědčení, která stanoví směrnice 64/432/EHS, 91/68/EHS a 92/65/EHS nebo která jsou uvedena v rozhodnutí 93/444/EHS, opatřena touto doplňující poznámkou: „Ošetření insekticidem/repelentem … (uveďte název výrobku) dne … (uveďte datum) v souladu s článkem 9 nařízení (ES) č. 1266/2007.“ “
7)
Článek 9a se zrušuje.
8)
Přílohy I, II, III a V se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost pátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. května 2012.
32012R0456
L 141/7
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 456/2012
od 30. svibnja 2012.
o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1266/2007 o pravilima provedbe Direktive Vijeća 2000/75/EZ s obzirom na kontrolu, praćenje, nadziranje i ograničenje premještanja određenih životinja prijemljivih vrsta u odnosu na bolest plavog jezika
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/75/EZ od 20. studenoga 2000. o utvrđivanju posebnih odredaba za kontrolu i iskorjenjivanje bolesti plavog jezika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 1. točku (c), članke 11. i 12. i članak 19. treći stavak,
budući da:
(1)
Uredbom Komisije (EZ) br. 1266/2007 (2) utvrđuju se pravila kontrole, praćenja, nadziranja i ograničenja premještanja životinja prijemljivih na bolest plavog jezika u područje pod ograničenjima i iz njih. Njome se također utvrđuju uvjeti prema kojima se mogu odobriti izuzeća od zabrane izlaska koja se primjenjuje na premještanje prijemljivih životinja, njihovog sjemena, jajnih stanica i zametaka, kako je predviđeno u Direktivi 2000/75/EZ, kao i pravila korištenja cjepiva protiv bolesti plavog jezika.
(2)
Prema sadašnjim pravilima koja su utvrđena u Direktivi 2000/75/EZ, izvan zaraženog područja nije dopušteno korištenje cjepiva protiv bolesti plavog jezika. Direktivom 2012/5/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2012. o izmjeni Direktive Vijeća 2000/75/EZ u dijelu koji se odnosi na cijepljenje protiv bolesti plavog jezika (3) učinjena su pravila o cijepljenju utvrđena u Direktivi 2000/75/EZ fleksibilnijima tako da je cijepljenje inaktiviranim cjepivom protiv bolesti plavog jezika dopušteno i izvan područja za koja su na snazi ograničenja premještanja životinja. Uredbu (EZ) br. 1266/2007 bi stoga trebalo izmijeniti. Nadalje, izmjene su potrebne i radi pojednostavljenja postupka praćenja i nadziranja te radi prilagodbe postupaka utvrđenih Uredbom (EZ) br. 1266/2007 najnovijim znanstvenim mišljenjima.
(3)
U svrhu prikupljanja i analize epidemioloških podataka o bolesti plavog jezika, Uredbom (EZ) br. 1266/2007 utvrđeno je da države članice moraju podatke o bolesti plavog jezika sakupljene tijekom provedbe programa praćenja i nadziranja bolesti plavog jezika prenijeti u aplikaciju BlueTongue NETwork (sustav BT-NET).
(4)
Međutim, iskustvo pokazuje da je na raspolaganju dovoljno podataka u okviru drugih obveza prijavljivanja bolesti i izvješćivanja o njima koje postoje u Uniji. Stoga više nije nužna obveza razmjene informacija preko sustava BT-NET.
(5)
Uredbom (EZ) br. 1266/2007, kako je izmijenjena Uredbom Komisije (EZ) br. 123/2009 (4), uvedena je mogućnost da države članice pod određenim uvjetima razgraniče „područja nižeg rizika” kako bi olakšale preventivno cijepljenje u dijelovima svog državnog područja u kojima ne cirkulira virus. Kao rezultat stupanja na snagu Direktive 2012/5/EU prema kojoj se cijepljenje protiv bolesti plavog jezika može provoditi i izvan područja pod ograničenjima, odredbe o razgraničenju „područja nižeg rizika” nisu više potrebne.
(6)
U skladu s člankom 6. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1266/2007, država članica može odlučiti da epidemiološki relevantno zemljopisno područje izuzme iz područja pod ograničenjima te ga proglasi slobodnim od bolesti nakon što se praćenjem dokaže da u njemu tijekom dvije godine nije bilo cirkulacije virusa.
(7)
Međutim, oni dijelovi područja pod ograničenjima u kojima tijekom najmanje godinu dana, uključujući cijelu sezonu aktivnosti vektora, prema podacima dobivenim praćenjem i nadziranjem nije cirkulirao jedan ili više serotipova virusa bolesti plavog jezika, u opasnosti su od ponovnog unošenja bolesti zbog uvođenja zaraženih životinja iz ostalih dijelova istog područja pod ograničenjima u kojima virus bolesti plavog jezika još uvijek cirkulira. U takvim slučajevima, kako bi se osigurao siguran prijelaz na status područja slobodnog od bolesti pod povoljnim epidemiološkim uvjetima, državama članicama bi trebalo dopustiti razgraničenje „područja privremeno slobodnog od bolesti” pod uvjetom da se provodi praćenje i nadziranje kako bi se utvrdilo da nema cirkulacije virusa.
(8)
Prema znanstvenom mišljenju Odbora za zdravlje i dobrobit životinja agencije EFSA o opasnosti od prijenosa bolesti plavog jezika pri provozu životinja, donesenom 11. rujna 2008. (5), teoretski je moguće da se zajedno sa životinjama prevoze i zaražene mušice. Protiv te opasnosti se može boriti tako da se vozilo očisti i tretira insekticidima ili repelentima prije utovara životinja ili da se životinje prevoze kroz područja poznata kao područja niskog rizika ili u vrijeme kada je poznato da je ta opasnost mala. Kako bi se ograničili neželjeni učinci tih tvari na okoliš te izbjegli mogući problemi povezani s karencijama i mogući ostaci tih tvari u životinjama, ne bi se više trebalo zahtijevati tretiranje životinja odobrenim insekticidima ili repelentima jer ono pruža tek ograničenu dodatnu sigurnost.
(9)
Uredbom (EZ) br. 1266/2007, kako je izmijenjena Provedbenom uredbom (EU) br. 648/2011 (6), se dopušta odredišnim državama članicama u kojima bi uvođenje neimunih životinja u određenim okolnostima moglo predstavljati opasnost za zdravlje životinja da u prijelaznom razdoblju zahtijevaju da premještanje takvih životinja bude u skladu s određenim dodatnim uvjetima. Budući da se u ovoj Uredbi utvrđuju pravila o kriterijima za objekte otporne na vektore, to prijelazno razdoblje nije više potrebno.
(10)
Zbog različitih stupnjeva cirkulacije virusa, okolišnih uvjeta i različitih strategija cijepljenja u državama članicama, epidemiološke situacije u pogledu bolesti plavog jezika mogu se značajno razlikovati u različitim područjima Unije. Iskustvo je pokazalo da se za postizanje željenih ciljeva mogu uspješno provoditi različite strategije nadziranja. Stoga minimalne usklađene zahtjeve u pogledu praćenja i nadziranja koji su utvrđeni u Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 1266/2007 treba pojednostavniti kako bi se državama članicama omogućila veća fleksibilnost u osmišljavanju nacionalnih programa praćenja i nadziranja, uzimajući u obzir znanstveno mišljenje Odbora za zdravlje i dobrobit životinja agencije EFSA o praćenju i nadziranju bolesti plavog jezika (7).
(11)
Na temelju gore navedenog znanstvenog mišljenja, minimalna veličina uzorka koja omogućuje otkrivanje 5 %-tne prevalencije s pouzdanošću od 95 % u populaciji prijemljivih vrsta trebala bi biti dovoljna za nadziranje u svrhu dokazivanja odsutnosti cirkulacije virusa u epidemiološki relevantnom zemljopisnom području tijekom razdoblja od dvije godine.
(12)
Držanje životinja prijemljivih na bolest plavog jezika u objektu otpornom na vektore tijekom određenog razdoblja važan je zahtjev koji treba ispuniti kako bi se udovoljilo određenim uvjetima za oslobađanje od zabrane izlaska koji su utvrđeni u Prilogu III. Uredbi (EZ) br. 1266/2007. Iskustvo pokazuje da je u slučajevima kada se životinje prijemljivih vrsta kao što su goveda, ovce i koze redovito premještaju u svrhu trgovine državama članicama teško utvrditi odgovarajuće kriterije za provedbu mjere držanja životinja u objektu otpornom na vektore.
(13)
Kako bi se poboljšala učinkovitost objekata otpornih na vektore i pomoglo državama članicama u provedbi te mjere kontrole, treba utvrditi određeni broj kriterija. Ti se kriteriji trebaju temeljiti na iskustvima država članica i na Kodeksu o zdravlju kopnenih životinja Svjetske organizacije za zdravlje životinja (OIE). Radi usklađenja terminologije s OIE-om, izraz „objekt otporan na vektore” koji se sada koristi u Uredbi (EZ) br. 1266/2007 treba zamijeniti izrazom „objekt zaštićen od vektora”.
(14)
Uvažavajući nove znanstvene informacije koje ukazuju na mogućnost transplacentarnog prijenosa virusa bolesti plavog jezika, posebno virusa serotipa 8, u Uredbi (EZ) br. 1266/2007, kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 384/2008 (8), uvedene su mjere predostrožnosti radi sprečavanja mogućeg širenja bolesti plavog jezika preko gravidnih životinja ili određenih novorođenih životinja.
(15)
Prema znanstvenom mišljenju Odbora za zdravlje i dobrobit životinja agencije EFSA o serotipu 8 virusa bolesti plavog jezika (9), postoje znanstveni dokazi o transplacentarnom prijenosu serotipa 8 virusa bolesti plavog jezika, koji je unesen u Uniju 2006. Međutim, u zaraženim područjima u kojima nisu korištena modificirana živa cjepiva nije utvrđen transplacentarni prijenos drugih serotipova virusa bolesti plavog jezika. U svjetlu zaključaka iznesenih u tom mišljenju, mjeru predostrožnosti u pogledu premještanja gravidnih životinja trebalo bi primjenjivati jedino u područjima koja su pod ograničenjima zbog serotipa 8 virusa bolesti plavog jezika.
(16)
Uredbu (EZ) br. 1266/2007 treba, stoga, na odgovarajući način izmijeniti.
(17)
Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Uredba (EZ) br. 1266/2007 mijenja se kako slijedi:
1.
Članak 4. zamjenjuje se sljedećim:
„Članak 4.
Programi praćenja i nadziranja bolesti plavog jezika
Države članice provode programe praćenja i nadziranja bolesti plavog jezika u skladu s minimalnim zahtjevima koji su utvrđeni u Prilogu I.”
2.
Članak 5. briše se.
3.
U članku 6., stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
„2. Prije donošenja bilo kakve odluke o izuzimanju epidemiološki relevantnog zemljopisnog područja iz područja pod ograničenjima, države članice dostavljaju Komisiji potkrijepljene podatke koji dokazuju odsutnost cirkulacije virusa bolesti plavog jezika na tom području u razdoblju od dvije godine, uključujući dvije cijele sezone aktivnosti vektora, nakon provedbe programa praćenja i nadziranja bolesti plavog jezika u skladu s točkom 3. Priloga I.”
4.
U članku 7., stavak 2.a zamjenjuje se sljedećim:
„2.a Države članice mogu razgraničiti epidemiološki relevantno zemljopisno područje u području pod ograničenjima kao ‚područje privremeno slobodno od bolesti’ pod uvjetom da je u razdoblju od godinu dana, koje mora uključivati jednu cijelu sezonu aktivnosti vektora, praćenjem i nadziranjem u skladu s Prilogom I. točkom 3. dokazano da u tom dijelu područja pod ograničenjima nije bilo cirkulacije navedenog serotipa ili kombinacije serotipova virusa bolesti plavog jezika.
Država članica koja namjerava razgraničiti područje pod ograničenjima ili dio područja pod ograničenjima kao ‚područje privremeno slobodno od bolesti’ mora o svojoj namjeri obavijestiti Komisiju. Toj se obavijesti prilažu podaci iz Priloga I. točke 3.
Komisija obavješćuje države članice o popisu ‚područja privremeno slobodnih od bolesti’ u okviru Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja.
Premještanje životinja unutar istog područja pod ograničenjima, i to iz dijela područja u kojem cirkulira isti serotip ili serotipovi virusa bolesti plavog jezika u dio istog područja pod ograničenjima koje je razgraničeno kao ‚područje privremeno slobodno od bolesti’, može se dopustiti jedino:
(a)
ako životinje udovoljavaju uvjetima određenim u Prilogu III.; ili
(b)
ako životinje udovoljavaju bilo kojim drugim primjerenim jamstvima u pogledu zdravlja životinja temeljenim na pozitivnom ishodu procjene rizika mjera protiv širenja virusa bolesti plavog jezika i zaštite od napada vektora, što ih zahtijeva nadležno tijelo mjesta podrijetla i odobrava nadležno tijelo odredišta, prije premještanja takvih životinja; ili
(c)
ako su životinje namijenjene neodgodivom klanju.”
5.
U članku 8. stavku 5., treći podstavak zamjenjuje se sljedećim:
„Podaci o određenim klaonicama moraju se staviti na raspolaganje ostalim državama članicama i javnosti.”
6.
Članak 9. zamjenjuje se sljedećim:
„Članak 9.
Dodatni uvjeti za provoz životinja
1. Nadležno tijelo dopušta provoz životinja pod uvjetom:
(a)
da su nakon primjernog čišćenja i dezinficiranja na mjestu utovara vozila u kojima se prevoze životinje tretirana odobrenim insekticidima i/ili repelentima. Ovo se tretiranje u svakom slučaju mora obaviti prije ulaska u područje pod ograničenjima ili izlaska iz njega;
(b)
da su u slučaju kad se tijekom kretanja kroz područje pod ograničenjima predviđa odmor na kontrolnoj postaju dulji od jednog dana životinje zaštićene od napada vektora u objektima zaštićenim od vektora u skladu s kriterijima utvrđenima u Prilogu II.
2. Stavak 1. ne primjenjuje se ako se provoz obavlja:
(a)
isključivo iz epidemiološki relevantnog zemljopisnog područja, područja pod ograničenjima ili preko takvog područja tijekom razdoblja sezonski slobodnog od vektora bolesti plavog jezika, kako je definiran u skladu s Prilogom V.; ili
(b)
iz dijelova ili preko dijelova područja pod ograničenjima koja su razgraničena kao ‚područja povremeno slobodna od bolesti’ u skladu s člankom 7. stavkom 2.a.
3. Za životinje iz stavka 1. ovog članka, u odgovarajuće zdravstvene certifikate utvrđene u direktivama 64/432/EEZ, 91/68/EEZ i 92/65/EEZ ili predviđene Odlukom 93/444/EEZ dodaje se sljedeći tekst: ‚Tretman insekticidom/repelentom … (upisati naziv proizvoda) na dan … (upisati datum) u skladu s člankom 7 Uredbe (EZ) br. 1266/2007.’ ”
7.
Članak 9.a briše se.
8.
Prilozi I., II., III. i V. mijenjaju se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu petog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 30. svibnja 2012.