PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 580/2010
ze dne 29. června 2010,
kterým se mění nařízení (ES) č. 452/2007 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu žehlicích prken pocházejících mimo jiné z Ukrajiny
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 452/2007 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu žehlicích prken pocházejících mimo jiné z Ukrajiny. Tato opatření sestávají z valorického cla ve výši 9,9 %.
1.2 Žádost o přezkum
(2)
V srpnu 2008 obdržela Komise žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „prozatímní přezkum“). Žádost byla vyřízena v prosinci 2008. Žádost omezenou na přezkoumání dumpingu podal vyvážející výrobce z Ukrajiny, společnost Eurogold Industries Ltd. (dále jen „žadatel“ nebo „EGI“). Žadatel spolupracoval při šetření, které vedlo ke zjištěním a závěrům stanoveným v původním nařízení (dále jen „původní šetření“). Antidumpingové clo použitelné na žadatele, který je jediným známým vyvážejícím vývozcem daného výrobku z Ukrajiny, je 9,9 %.
(3)
Ve své žádosti žadatel tvrdil, že okolnosti, na jejichž základě byla opatření zavedena, se změnily a že tyto změny mají trvalý charakter. Žadatel poskytl přímé důkazy o tom, že k vyrovnání účinků dumpingu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření.
1.3 Zahájení přezkumu
(4)
Poté, co po konzultaci s poradním výborem Komise stanovila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení prozatímního přezkumu, rozhodla se zahájit v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený pouze na posouzení dumpingu ve vztahu ke společnosti EGI. Oznámení o zahájení přezkumu Komise zveřejnila dne 9. dubna 2009 v Úředním věstníku Evropské unie (3) (dále jen „oznámení o zahájení“) a zahájila šetření.
1.4 Dotčený výrobek a obdobný výrobek
(5)
Výrobek, který je předmětem prozatímního přezkumu, je stejným výrobkem jako ten, který byl předmětem původního šetření, tj. jedná se o žehlicí prkna, opěrná či samostatně stojící, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a/nebo odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základní součásti, tj. podpěru, desku a rampu na žehličku, pocházející z Ukrajiny, v současné době kódů KN ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00.
(6)
Dotčený výrobek vyráběný a prodávaný na Ukrajině a výrobek vyvážený do Unie mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné použití, a proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považují za obdobné.
1.5 Zúčastněné strany
(7)
Komise o zahájení prozatímního přezkumu oficiálně informovala výrobní odvětví Unie, žadatele a orgány vyvážející země. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a účastnit se slyšení.
(8)
Komise zaslala žadateli dotazník a obdržela odpověď ve lhůtě stanovené k tomuto účelu. Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení dumpingu, a u žadatele byla provedena inspekce na místě:
-
ve společnosti Eurogold Industries Ltd., Zhitomir, Ukrajina
-
a ve společnosti ve spojení Eurogold Service Zumbühl & Co., Zug ve Švýcarsku (dále jen „EGS“).
1.6 Období šetření
(9)
Šetření probíhalo od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008 (dále jen „období šetření“).
2. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
2.1 Běžná hodnota
(10)
Za účelem stanovení běžné hodnoty se nejdříve stanovilo, zda celkový objem domácího prodeje společnosti EGI obdobného výrobku nezávislým odběratelům byl ve srovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Unie reprezentativní. Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení se domácí prodej považuje za reprezentativní, pokud celkový objem domácího prodeje dosáhne alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku do Unie. Bylo zjištěno, že celkový prodej společnosti EGI obdobného výrobku na domácím trhu je reprezentativní.
(11)
U každého typu výrobku prodávaného společností EGI na domácím trhu, který byl uznán za přímo srovnatelný s typem prodávaným za účelem vývozu do Unie, bylo stanoveno, zda je jeho prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého typu výrobku na jejím domácím trhu byl uznán za dostatečně reprezentativní, jestliže celkový objem prodeje takového typu nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření představoval nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyváženého do Unie.
(12)
Rovněž bylo zkoumáno, zda lze domácí prodej každého typu výrobku považovat v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení za uskutečněný v běžném obchodním styku. Toho bylo dosaženo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu pro každý vyvážený typ dotčeného výrobku během období šetření.
(13)
V případě těch typů výrobku, u nichž více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu daného typu výrobku bylo prodáno za cenu vyšší než náklady na jednotku a jejichž vážená průměrná výrobní cena daného typu výrobku byla rovna nebo vyšší než výrobní náklady na jednotku, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen na domácím trhu veškerého prodeje daného typu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový či nikoli.
(14)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala výrobních nákladů na jednotku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období šetření.
(15)
Pokud u některého druhu výrobku prodávaného společností EGI nebylo možné pro stanovení běžné hodnoty použít ceny na domácím trhu, byla běžná hodnota určena v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(16)
Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení se částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoví podle úvodní věty čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které společnost EGI skutečně zaznamenala při výrobě a prodeji obdobného výrobku v rámci běžného obchodního styku.
(17)
Po zveřejnění zjištění společnost EGI tvrdila, že procentní sazba pro prodejní, režijní a správní náklady použitá pro určení běžné hodnoty neodpovídá sazbě ve vztahu k domácímu prodeji uskutečněnému v běžném obchodním styku a že v důsledku toho byly některé početně určené běžné hodnoty v tomto ohledu nadhodnocené.
(18)
Tvrzení bylo posouzeno, bylo ale shledáno jako neopodstatněné, neboť použitá procentní sazba pro prodejní, režijní a správní náklady byla právě sazba nahlášená pro domácí prodej a zůstává stejná bez ohledu na to, zda je prodej uskutečněn v běžném obchodním styku či nikoli, neboť je vyjádřen jako procento obratu. Toto tvrzení se proto zamítá.
2.2 Vývozní cena
(19)
Společnost EGI uskutečnila prodej na vývoz do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím spřízněné společnosti EGS se sídlem ve Švýcarsku.
(20)
V případě prodeje na vývoz do Unie uskutečněného přímo nezávislým odběratelům byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.
(21)
V případě, že prodej na vývoz do Unie byl uskutečněn prostřednictvím společnosti ve spojení EGS, jež plnila dovozní funkce spojené se zbožím vstupujícím do volného oběhu v Unii, tj. funkce dovozce ve spojení, vývozní cena byla stanovena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě cen, za které byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu. Pro tento účel byly provedeny úpravy, aby bylo možno přihlédnout k veškerým nákladům vzniklým mezi dovozem a dalším prodejem a k ziskům obvykle dosahovaným a stanovit spolehlivou vývozní cenu. Pro tento účel se vzhledem k absenci nových informací od nezávislých dovozců o obvykle dosahovaných ziscích použil shodný procentní zisk, z něhož se vycházelo v původním šetření.
(22)
Společnost EGI podle čl. 11 odst. 10 základního nařízení tvrdila, že je-li vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení, zaplacené antidumpingové clo by nemělo být odečteno jako náklady, neboť, jak tvrdila, je řádně zohledněno v cenách dalšího prodeje.
(23)
Z tohoto hlediska byly důkazy pro toto tvrzení spočívající v několika výpočtech prodejní ceny přezkoumány. Avšak předložené výpočty se týkaly jen některých z prodávaných modelů během období šetření a dokládaly, že prodejní cena plně nezohlednila antidumpingové clo ve všech případech. Předložené důkazy tudíž nebyly shledány jako nezvratné k určení, zda antidumpingové clo bylo zohledněno v cenách dalšího prodeje. Žádost byla tedy zamítnuta a při stanovení vývozní ceny pro prodej do Unie uskutečněný prostřednictvím společnosti EGS bylo podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení antidumpingové clo odečteno jako náklad.
(24)
Po zveřejnění zjištění společnost EGI zopakovala své tvrzení. Nebyl však předložen žádný nový důkaz ani argument ve prospěch uvedeného tvrzení. Toto tvrzení se proto zamítá.
2.3 Srovnání
(25)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny v oprávněných případech náležité úpravy přepravních nákladů, balného, nákladů na úvěr a poplatků.
(26)
Po zveřejnění zjištění vyšla najevo početní chyba týkající se nesprávného přepočtu měn některých úprav balného. Chyba byla opravena a výpočet dumpingového rozpětí byl příslušným způsobem upraven.
(27)
Po zveřejnění zjištění společnost EGI dále tvrdila, že k úpravám nahlášeným ve vztahu k domácímu prodeji neuskutečněném v běžném obchodním styku by se pro určení běžné hodnoty nemělo přihlížet a při neexistenci jiného prodeje dotčeného typu výrobku by se měly použít průměrné úpravy pro prodej jiných typů výrobku uskutečněný v běžném obchodním styku, protože jen tak by se zohlednily náklady, které byly zahrnuty v prodejních, režijních a správních nákladech použitých pro určení běžné hodnoty.
(28)
Toto tvrzení bylo posouzeno, avšak nebylo přijato, neboť úpravy se používají pouze pro účely srovnání a za normálních okolností zohledňují skutečné náklady, které jsou specifické pro každou transakci, jsou objektivním prvkem, a nezávisí tudíž na tom, zda byl prodej nakonec uskutečněn v běžném obchodním styku či nikoli.
(29)
Při posuzování uvedeného tvrzení bylo dále zjištěno, že pro určení běžných hodnot byly použity nesprávné úpravy v případě těch typů výrobku, jež nebyly na domácím trhu prodávány. K opravě chyby se použily celkové průměrné úpravy veškerého domácího prodeje a výpočet byl příslušným způsobem upraven. Společnost EGI tvrdila, že úpravy nákladů na úvěr by měly být přiznány těmto typům výrobku, neboť náklady na úvěr byly zahrnuty v prodejních, režijních a správních nákladech použitých pro určení běžné hodnoty. Toto tvrzení bylo odmítnuto, protože dotčené typy výrobku nebyly na domácím trhu nikdy skutečně prodávány, a neexistuje tudíž důkaz, že by platba za ně byla opožděna. V této souvislosti je třeba poukázat na to, že úprava nákladů na úvěr se nezakládá na skutečných platebních podmínkách a nákladech, nýbrž na nákladech příležitosti, které se zakládají na platebních podmínkách smluvených v době prodeje.
2.4 Dumpingové rozpětí
(30)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné hodnoty podle typu výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto srovnání ukázalo existenci dumpingu.
(31)
Bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí pro společnost EGI vyjádřené jako procentní podíl čisté ceny s dodáním na hranici Unie před proclením činí 7,0 %.
(32)
Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také posuzovalo, zda lze zjištění považovat za zjištění trvalé povahy.
(33)
Organizační restrukturalizace prodejních kanálů žadatele a jeho společnosti ve spojení je nyní dobře zavedena pro většinu prodeje a může být považována za trvalou. Okolnosti, kvůli nimž byl tento prozatímní přezkum zahájen, se tedy pravděpodobně v dohledné době nezmění způsobem, který by měl vliv na zjištění prozatímního přezkumu. V průběhu šetření navíc nevyšla najevo žádná skutečnost, která by nasvědčovala tomu, že nové okolnosti nemají trvalou povahu. V důsledku toho se dospívá k závěru, že změna okolností má trvalou povahu.
3. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(34)
V původním šetření se zjistilo, že společnost EGI je jediný ukrajinský vyvážející výrobce žehlicích prken. Postup použitý k určení dumpingového rozpětí pro společnost EGI byl proto použit ke stanovení dumpingového rozpětí pro jakékoli další ukrajinské vyvážející výrobce dotčeného výrobku.
(35)
Vzhledem k výsledkům tohoto přezkumného šetření se proto považuje za vhodné změnit antidumpingové clo platné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ukrajiny na 7,0 %.
(36)
Zúčastněné strany byly informovány o zásadních skutečnostech a důvodech, na kterých se zakládá záměr změnit nařízení (ES) č. 452/2007 o uložení antidumpingového cla na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího mimo jiné z Ukrajiny, a dostaly možnost se vyjádřit. Jejich připomínky byly náležitým způsobem vzaty v úvahu a jsou řádně zohledněny v tomto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V tabulce v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 452/2007 se údaje týkající se všech společností na Ukrajině nahrazují tímto:
„Ukrajina
Všechny společnosti
7,0
-“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 29. června 2010.
32010R0580
L 168/12
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 580/2010
od 29. lipnja 2010.
o izmjeni Uredbe (EZ) br. 452/2007 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz dasaka za glačanje podrijetlom, između ostalog, iz Ukrajine
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) (Osnovna uredba), a posebno njezin članak 11. stavak 3,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. Mjere na snazi
(1)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 452/2007 (2) (izvorna Uredba) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz dasaka za glačanje podrijetlom, između ostalog, iz Ukrajine. Mjere se sastoje od pristojbe ad valorem u visini 9,9 %.
1.2. Zahtjev za reviziju
(2)
Komisija je u kolovozu 2008. primila zahtjev za parcijalnu privremenu reviziju prema članku 11. stavku 3. Osnovne uredbe (privremena revizija). Zahtjev je dopunjen u prosincu 2008.Zahtjev, ograničen na ispitivanje dampinga, uložio je proizvođač izvoznik iz Ukrajine, Eurogold Industries Ltd („podnositelj zahtjeva” ili „EGI”). Podnositelj zahtjeva surađivao je u ispitnom postupku koji je doveo do nalaza i zaključaka utvrđenih u izvornoj Uredbi (početni ispitni postupak). Antidampinška pristojba koja se primjenjuje na podnositelja zahtjeva, jedinog poznatog proizvođača izvoznika dotičnog proizvoda u Ukrajini, iznosi 9,9 %.
(3)
U svom je zahtjevu podnositelj zahtjeva tvrdio da su se okolnosti koje su dovele do uvođenja mjera promijenile i da su te promjene trajne prirode. Podnositelj zahtjeva dostavio je dokaze prima facie da daljnja primjena mjere na njezinoj trenutačnoj razini više nije potrebna kako bi se uklonio učinak dampinga.
1.3. Pokretanje revizije
(4)
Nakon što je, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, utvrđeno da postoje dostatni dokazi za pokretanje privremene revizije, Komisija je odlučila pokrenuti parcijalnu privremenu reviziju u skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe, po opsegu ograničenu na ispitivanje dampinga u pogledu društva EGI. Komisija je 9. travnja 2009. objavila obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije (3) (obavijest o pokretanju postupka) te započela ispitni postupak.
1.4. Dotični proizvod i istovjetni proizvod
(5)
Dotični proizvod obuhvaćen privremenom revizijom isti je kao proizvod obuhvaćen početnim ispitnim postupkom, odnosno daske za glačanje, samostojeće ili ne, s ili bez generatora pare i/ili sustava za zagrijavanje i/ili ventilaciju, uključujući daske za rukave i njihove osnovne dijelove, tj. podnožje, navlaku i odjeljak za spremanje glačala podrijetlom iz Ukrajine, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 i ex 8516 90 00.
(6)
Proizvod koji se proizvodi i prodaje U Ukrajini i proizvod koji se izvozi u Uniju imaju ista osnovna fizička i tehnička svojstva i svrhu te se, stoga, smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
1.5. Dotične stranke
(7)
Komisija je o pokretanju privremene revizije službeno obavijestila industriju Unije, podnositelja zahtjeva i vlasti zemlje izvoznice. Zainteresirane stranke imale su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu.
(8)
Komisija je podnositelju zahtjeva poslala upitnik i dobila odgovor u roku određenom u tu svrhu. Komisija je tražila i provjerila sve podatke koje smatrala potrebnima za utvrđivanje dampinga te je obavila posjet radi provjere u poslovnim prostorijama podnositelja zahtjeva:
-
Eurogold Industries Ltd, Zhitomir, Ukrajina,
-
i njegovo povezano trgovačko društvo Eurogold Service Zumbühl & Co., Zug u Švicarskoj (EGS).
1.6. Razdoblje ispitnog postupka
(9)
Razdoblje ispitnog postupka obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2008. do 31. prosinca 2008. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”).
2. REZULTATI ISPITNOG POSTUPKA
2.1. Uobičajena vrijednost
(10)
Prilikom utvrđivanja uobičajene vrijednosti prvo je utvrđeno je li ukupni obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda trgovačkog društva EGI nezavisnim kupcima reprezentativan u usporedbi s njegovim ukupnim obujmom izvozne prodaje u Uniju. U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe, domaća se prodaja smatra reprezentativnom kada je ukupni obujam domaće prodaje najmanje 5 % ukupnog obujma prodaje Uniji. Utvrđeno je da ukupna prodaja istovjetnog proizvoda trgovačkog društva EGI na domaćem tržištu bila reprezentativna.
(11)
Za svaku vrstu proizvoda koju je prodavalo trgovačko društvo EGI na svom domaćem tržištu i za koju je utvrđeno da je izravno usporediva s vrstom koja se prodavala za izvoz u Uniju, utvrđeno je je li domaća prodaja bila dovoljno reprezentativna za potrebe članka 2. stavka 2. Osnovne uredbe. Domaća prodaja konkretne vrste proizvoda smatrala se dostatno reprezentativnom kada je ukupni obujam te vrste proizvoda prodan na domaćem tržištu nezavisnim kupcima tijekom RIP-a predstavljao najmanje 5 % ukupnog obujma prodaje usporedive vrste proizvoda izvezene u Uniju.
(12)
Također se ispitivalo može li za domaću prodaju svake vrste proizvoda smatrati da je ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine, sukladno članku 2. stavku 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udio profitabilne domaće prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu za svaku izvezenu vrstu dotičnog proizvoda tijekom RIP-a.
(13)
Za one vrste proizvoda kod kojih po obujmu više od 80 % prodaje na domaćem tržištu vrste proizvoda bilo iznad troška i kod kojih je prosječna prodajna cijena navedene vrste proizvoda bila jednaka ili veća od prosječnog troška proizvodnje za dotičnu vrstu proizvoda, izračunana je uobičajena vrijednost po vrsti proizvoda kao ponderirani prosjek stvarnih domaćih cijena sve prodaje dotične vrste proizvoda, bez obzira na to je li navedena prodaja bila profitabilna ili ne.
(14)
Kada je obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda iznosio 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje navedene vrste ili kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila niža od jediničnog troška proizvodnje, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni koja je izračunana kao ponderirana prosječna cijena samo profitabilne domaće prodaje navedene vrste tijekom RIP-a.
(15)
Kad god se nisu mogle koristiti domaće cijene konkretnog proizvoda koji prodaje trgovačko društvo EGI radi utvrđivanja uobičajene vrijednosti, uobičajena vrijednost određena je u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe.
(16)
Prilikom određivanja uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe, iznosi prodajnih, općih i administrativnih troškova i dobiti temeljili su se u skladu s člankom 2. stavkom 6. prvom rečenicom Osnovne uredbe, na stvarnim podacima koji se odnose na proizvodnju i prodaju društva EGI istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine.
(17)
Nakon objave nalaza, trgovačko društvo EGI tvrdilo je da postotak za prodajne, opće i administrativne troškove, koji se koristio prilikom izračuna uobičajene vrijednosti, nije odgovarao postotku za domaću prodaju ostvarenu u uobičajenom tijeku trgovine te da su, u skladu s time, određene izračunane uobičajene vrijednosti u tom pogledu precijenjene.
(18)
Tvrdnje je ispitana, ali je utvrđeno da nije utemeljena budući da se koristio postotak za prodajne, opće i administrativne troškove koji je isti kao postotak za domaću prodaju, bez obzira na to je li prodaja ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine ili ne budući da je izražen kao postotak od prometa. Tvrdnja se stoga odbacuje.
2.2. Izvozna cijena
(19)
Društvo EGI ostvarivalo je izvoznu prodaju u Uniju izravno nezavisnim kupcima ili putem svojeg povezanog trgovačkog društva EGS s poslovnim nastanom u Švicarskoj.
(20)
Kada je izvozna prodaja u Uniju izvršena izravno nezavisnim kupcima u Uniji, izvozne su cijene utvrđene na temelju stvarno plaćenih cijena ili cijena koje treba platiti za dotični proizvod u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe.
(21)
Kada se izvozna prodaja u Uniju vršila putem povezanog trgovačkog društva, EGS, koje je izvršilo sve uvozne radnje u vezi robe koja ulazi u slobodan promet u Uniju, odnosno radnje povezanog uvoznike, izvozna cijena utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe na temelju cijena po kojima su uvezeni proizvodi prvo preprodani nezavisnom kupcu. U tu su svrhu izvršene prilagodbe kako bi se uzeli u obzir svi troškovi nastali između uvoza i ponovne prodaje te nastala dobit kako bi se mogla utvrditi pouzdana izvozna cijena.U tu svrhu, u izostanku novih informacija od nezavisnih uvoznika u vezi nastale dobiti, koristio se isti postotak dobiti kao u početnom ispitnom postupku.
(22)
Društvo EGI tvrdilo je da, na temelju članka 11. stavka 10. Osnovne uredbe, ako je izvozna cijena utvrđena u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe, plaćena antidampinška pristojba plaćena ne bi trebala biti oduzeta kao trošak budući da, tvrdilo je, je pravilno sadržana u preprodajnoj cijeni.
(23)
U vezi s tim ispitani su dokazi koji podupiru navedenu tvrdnju, koji su se sastojali od brojnih izračuna prodajne cijene. Međutim, dostavljeni izračuni odnosili su se samo na neke prodane modele tijekom RIP-a te su pokazali da prodajna cijena ne sadržava u potpunosti antidampinšku pristojbu u svim slučajevima.
Stoga utvrđeno je da se iz dostavljenih dokaza ne može zaključiti o tome je li antidampinška pristojba sadržana u preprodajnim cijenama. Tvrdnja je stoga odbačena te je, prilikom utvrđivanja izvozne cijene prodaje u Uniju koja je ostvarena preko društva EGS u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe, antidampinška pristojba oduzeta kao trošak.
(24)
Nakon objave nalaza, društvo EGI ponovilo je svoju tvrdnju. Međutim, nisu dostavljeni nikakvi novi dokazi ili argumenti koji bi poduprli navedenu tvrdnju. Tvrdnja se stoga odbacuje.
2.3. Usporedba
(25)
Uobičajena vrijednost i izvozna cijena uspoređene su s na razini cijene franko tvornica. Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, učinjene su odgovarajuće prilagodbe za troškove transporta, pakiranja, kredita i provizija, kada je to bilo primjereno i opravdano, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe.
(26)
Nakon objave nalaza pokazala se greška pri izračunu konverzije valute određenih prilagodba za troškove pakiranja. Greška je ispravljena i izračun dampinške marže revidiran je u skladu s tim.
(27)
Također, nakon objave nalaza, društvo EGI tvrdilo je da prilikom izračuna uobičajene vrijednosti treba zanemariti prijavljene prilagodbe domaće prodaje koja nije ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine te, u izostanku ostale prodaje dotične vrste proizvoda, treba koristiti prosječne prilagodbe za prodaju ostalih vrsta proizvoda ostvarenu u uobičajenom tijeku trgovine zato što samo potonja odražava troškove obuhvaćene prodajnim, općim i administrativnim troškovima korištenima za izračun uobičajene vrijednosti.
(28)
Navedena je tvrdnja ispitana, ali nije prihvaćena zato što, budući da se prilagodbe koriste samo za usporedbu i obično odražavaju stvarne troškove svakog posla, one su objektivan element te ne ovise o tome jeli prodaja konačno ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine.
(29)
Štoviše, prilikom ispitivanja ove tvrdnje utvrđeno je da su se prilikom utvrđivanja uobičajene vrijednosti koristile netočne prilagodbe u slučaju onih vrsta proizvoda za koje nije bilo domaće prodaje. To se ispravilo korištenjem ukupnih prosječnih prilagodbi za svu domaću prodaju te je izračun revidiran u skladu s tim. Društvo EGI tvrdilo je da treba priznati prilagodbe za troškove kredita za navedene vrste proizvoda budući da su troškovi kredita uključeni u prodajne, opće i administrativne troškove korištene za izračun uobičajene vrijednosti. Navedena je tvrdnja odbačena zato što dotične vrste proizvoda nisu se nikada stvarno prodavale na domaćem tržištu te, stoga, nije bilo dokaza bi njihovo plaćanje bilo odgođeno. U tom pogledu napominje se da se prilagodba troška kredita ne temelji na stvarnim uvjetima plaćanja i troškovima, nego na oportunitetnom trošku na temelju dogovorenih uvjeta plaćanja u trenutku prodaje.
2.4. Dampinška marža
(30)
Kao što je predviđeno člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, ponderirana prosječna uobičajena vrijednost prema vrsti uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste dotičnog proizvoda. Ova usporedba pokazala je postojanje dampinga.
(31)
Dampinška marža za društvo EGI, izražena kao postotak neto cijene franko granica Unije, neocarinjeno, iznosi 7 %.
(32)
U skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe, također je ispitano može li se objektivno smatrati da su nalazi trajne prirode.
(33)
Strukturna reorganizacija prodajnih kanala podnositelja zahtjeva i njegovog povezanog trgovačkog društva uspješno je utvrđena za većinu njegove prodaje te se može smatrati dugotrajnom. Stoga, okolnosti koje su dovele do pokretanja ove privremene revizije u doglednoj budućnosti vjerojatno se neće promijeniti tako da utječu na nalaze privremene revizije. Štoviše, tijekom ispitnog postupka nije se pojavio ni jedan element koji bi ukazivao na to da nove okolnosti nisu trajne. Stoga se zaključuje da su promijenjene okolnosti trajne prirode.
3. ANTIDAMPINŠKE MJERE
(34)
U početnom je ispitnom postupku utvrđeno da je društvo EGI jedini ukrajinski proizvođač izvoznik dasaka za glačanje. Metodologija koja se koristila za utvrđivanje dampinške marže za društvo EGI stoga se koristila za utvrđivanje dampinške marže za sve ostale ukrajinske proizvođače izvoznike dotičnog proizvoda.
(35)
Stoga se, u svjetlu rezultata ispitnog postupka, smatra se primjerenim izmijeniti antidampinšku pristojbu koja se primjenjuje na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz Ukrajine na 7 %.
(36)
Zainteresirane stranke obaviještene su o osnovnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih je bi se predložila izmjena Uredbe Vijeća (EZ) br. 452/2007 o uvođenju antidampinške pristojbe na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz, između ostalog, Ukrajine te su dobile priliku komentirati. Njihovi su komentari uzeti u obzir kada je to bilo primjereno te su valjano uključeni u ovoj Uredbi,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Podatak iz tablice u članku 1. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 452/2007 koji se odnosi na sva ostala trgovačka društva zamjenjuje se sljedećim:
„Ukrajina
Sva trgovačka društva
7,0
-”
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Luxembourgu 29. lipnja 2010.