ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 20. prosince 2010
o prodloužení přechodného období pro nabývání zemědělské půdy v Maďarsku
(Text s významem pro EHP)
(2010/792/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na smlouvu o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska,
s ohledem na akt o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska, a zejména na bod 2 kapitoly 3 přílohy X uvedeného aktu,
s ohledem na žádost podanou Maďarskem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle aktu o přistoupení z roku 2003 může Maďarsko za podmínek stanovených v uvedeném aktu po dobu sedmi let ode dne přistoupení, která skončí dne 30. dubna 2011, ponechat v platnosti zákazy týkající se nabývání zemědělské půdy fyzickými osobami, které nemají bydliště v Maďarsku ani nejsou maďarskými státními příslušníky, a právnickými osobami. Jde o dočasnou výjimku z volného pohybu kapitálu, jenž je zaručen články 63 až 66 Smlouvy o fungování Evropské unie. Toto přechodné období může být prodlouženo pouze o další tři roky.
(2)
Dne 10. září 2010 zažádalo Maďarsko o prodloužení přechodného období pro nabývání zemědělské půdy o tři roky.
(3)
Hlavním důvodem pro zavedení přechodného období byla potřeba zachovat socioekonomické podmínky zemědělských činností po zřízení jednotného trhu a přechodu ke společné zemědělské politice v Maďarsku. Cílem bylo především zohlednit obavy vzniklé v souvislosti s možným dopadem liberalizace nabývání zemědělské půdy na odvětví zemědělství v důsledku počátečních velkých rozdílů cen půdy a příjmů v porovnání s Rakouskem, Belgií, Dánskem, Finskem, Francií, Německem, Řeckem, Irskem, Itálií, Lucemburskem, Nizozemskem, Portugalskem, Španělskem, Švédskem a Spojeným královstvím (dále jen EU-15). Přechodné období mělo rovněž usnadnit proces privatizace a restituce zemědělské půdy zemědělcům a Komise již ve své zprávě ze dne 16. července 2008 o přezkumu přechodných opatření pro nabývání zemědělských nemovitostí, která byla stanovena smlouvou o přistoupení z roku 2003 (dále jen přezkum v polovině období) zdůraznila význam dokončení tohoto politického opatření do konce plánovaného přechodného období (1).
(4)
Ceny zemědělské půdy v Maďarsku sice od přistoupení Maďarska k Evropské unii vykazují rostoucí konvergenci s cenami v EU-15, podle informací předložených Maďarskem však nadále existují tří až dvacetinásobné rozdíly v průměrných cenách zemědělské půdy. Ačkoli se úplná konvergence cen zemědělské půdy neočekávala, ani nebyla pokládána za nezbytnou podmínku ukončení přechodného období, jsou rozdíly mezi cenami v Maďarsku a EU-15 natolik významné, že by mohly bránit plynulé další konvergenci cen. Podobně se sice zmenšily rozdíly mezi příjmy zemědělských pracovníků a zemědělců v Maďarsku a příjmy v EU-15, nadále však přetrvávají. Odvětví zemědělství v Maďarsku bylo navíc podle údajů Eurostatu poměrně silně postiženo nedávnou celosvětovou finanční a hospodářskou krizí, v jejímž rámci zde reálné příjmy v zemědělství na pracovníka v roce 2009 zaznamenaly největší pokles v celé Unii (o přibližně 30 % v porovnání s průměrem Unie ve výši přibližně 12 %). Nižší příjmy byly spojeny s méně příznivými úvěrovými podmínkami ve srovnání s většinou zemí EU-15, a to jak v souvislosti s nominálními úrokovými sazbami, tak i s objemem úvěrových prostředků dostupných zemědělcům. Očekávanou zvýšenou aktivitu nových finančních institucí z EU-15 v Maďarsku po přistoupení zabrzdila finanční a hospodářská krize.
(5)
Ačkoli proces restituce během přechodného období pokročil, musel zejména od roku 2008 čelit problémům, a proto dosud není ukončen. Podobný vývoj byl zaznamenán také v oblasti privatizace zemědělské půdy. Nedostatek jistoty ve vlastnických právech, jakož i nedostatečné možnosti získání úvěrů a pojištění pro zemědělce ještě více oslabují maďarský trh se zemědělskou půdou a nadále brání jeho řádnému fungování.
(6)
S ohledem na tyto souvislosti lze spolu s maďarskými orgány předpokládat, že by zrušení omezení ode dne 1. května 2011 vyvolalo tlak na ceny zemědělské půdy v Maďarsku. Vzhledem k vysokému počtu účastníků, silně roztříštěné vlastnické struktuře na trhu se zemědělskou půdou, jež se po přistoupení nijak výrazně nezměnila, a převažující praxi nájmu půdy by se tento dopad pravděpodobně promítl do celého odvětví. Po skončení přechodného období proto existuje nebezpečí vážného narušení trhu se zemědělskou půdou v Maďarsku.
(7)
Z tohoto důvodu by se mělo prodloužení přechodného období uvedeného v bodě 2 kapitoly 3 přílohy X aktu o přistoupení o tři roky povolit.
(8)
Aby se trh v plném rozsahu připravil na liberalizaci, je i za nepříznivých hospodářských podmínek nadále nanejvýš důležité podporovat zlepšování faktorů, mezi něž patří možnosti získání úvěrů a pojištění pro zemědělce, jakož i restituce a privatizace zemědělské půdy během přechodného období, jak již bylo zdůrazněno v přezkumu v polovině období.
(9)
Zvýšený příliv zahraničního kapitálu na trh se zemědělskou půdou by mohl být pro tento trh v Maďarsku rovněž přínosem. Jak bylo zdůrazněno v přezkumu v polovině období, mohly by zahraniční investice do odvětví zemědělství rovněž mít dlouhodobý příznivý vliv na poskytování kapitálu a know-how, jakož i na fungování trhů s půdou a zemědělskou produktivitu. Postupné uvolnění omezení zahraničního vlastnictví během přechodného období by též přispělo k přípravě trhu na úplnou liberalizaci,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Přechodné období pro nabývání zemědělské půdy v Maďarsku uvedené v bodě 2 kapitoly 3 přílohy X aktu o přistoupení z roku 2003 se prodlužuje do dne 30. dubna 2014.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 20. prosince 2010.
32010D0792
L 336/60
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
ODLUKA KOMISIJE
od 20. prosinca 2010.
o produljenju prijelaznog razdoblja za stjecanje poljoprivrednog zemljišta u Mađarskoj
(Tekst značajan za EGP)
(2010/792/EU)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o pristupanju Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Mađarske, Malte, Poljske, Slovenije i Slovačke,
uzimajući u obzir Akt o pristupanju Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Mađarske, Malte, Poljske, Slovenije i Slovačke, a posebno točku 2. poglavlja 3. Priloga X. tom Aktu,
uzimajući u obzir zahtjev koji je podnijela Mađarska,
budući da:
(1)
Aktom o pristupanju iz 2003. predviđeno je da Mađarska, u skladu s uvjetima propisanima tim Aktom, može tijekom sedmogodišnjeg razdoblja po pristupanju, koje istječe 30. travnja 2011., zadržati na snazi zabrane na temelju kojih fizičke osobe, koje nisu rezidenti ili državljani Mađarske, i pravne osobe nemaju pravo stjecanja poljoprivrednog zemljišta u Mađarskoj. Riječ je o privremenoj iznimci slobodnog kretanja kapitala, koje je zajamčeno člancima 63. do 66. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Ovo prijelazno razdoblje može se produljiti samo za daljnje tri godine.
(2)
Mađarska je 10. rujna 2010. podnijela zahtjev da se prijelazno razdoblje za stjecanje poljoprivrednog zemljišta u Mađarskoj produlji za daljnje tri godine.
(3)
Osnovni razlog uvođenja prijelaznog razdoblja bila je potreba zaštite društveno-ekonomskih uvjeta poljoprivredne djelatnosti nakon uvođenja jedinstvenog tržišta i prelaska na zajedničku poljoprivrednu politiku u Mađarskoj. Cilj prijelaznog razdoblja je posebno bio uvažavanje zabrinutosti u pogledu mogućeg utjecaja liberalizacije stjecanja poljoprivrednog zemljišta na poljoprivredni sektor zbog početnih znatnih razlika u cijenama zemljišta i dohodcima u odnosu na Austriju, Belgiju, Dansku, Finsku, Francusku, Njemačku, Grčku, Irsku, Italiju, Luksemburg, Nizozemsku, Portugal, Španjolsku, Švedsku i Ujedinjenu Kraljevinu (dalje u tekstu „EU-15”). Prijelazno je razdoblje također bilo namijenjeno i olakšavanju procesa privatizacije i povrata poljoprivrednog zemljišta poljoprivrednicima, a Komisija je u svom Izvješću od 16. srpnja 2008. o reviziji prijelaznih mjera za stjecanje poljoprivrednog zemljišta utvrđenih Ugovorom o pristupanju iz 2003. (dalje u tekstu „srednjoročna revizija”) već naglasila važnost okončanja te mjere do kraja predviđenog prijelaznog razdoblja (1).
(4)
Unatoč sve većem približavanju cijena zemljišta u Mađarskoj cijenama koje prevladavaju u državama EU-15, po pristupanju Mađarske Europskoj uniji, prema informacijama koje je dostavila Mađarska i dalje postoji trostruka do dvadeseterostruka razlika u prosječnim cijenama zemljišta. Premda se potpuno usklađivanje cijena zemljišta nije ni očekivalo, niti se smatra potrebnim preduvjetom za okončanje prijelaznog razdoblja, primjetne razlike u cijenama između Mađarske i država EU-15 su takve da bi još uvijek mogle predstavljati prepreku nesmetanom napretku prema usklađivanju cijena. I jaz između dohodaka poljoprivrednih radnika i poljoprivrednika u Mađarskoj i dohodaka u državama EU-15 se također smanjio, međutim još uvijek postoji. Osim toga je, prema podacima Eurostata, nedavna svjetska financijska i gospodarska kriza prilično snažno pogodila poljoprivredni sektor Mađarske te je realni poljoprivredni dohodak po radniku u 2009. doživio najznačajniju stopu pada u Uniji (od oko 30 posto u usporedbi s prosjekom Unije od otprilike 12 posto). Niži dohodak popratili su i lošiji uvjeti kreditiranja u odnosu na one u većini država EU-15, i u pogledu nominalnih kamatnih stopa i u pogledu opsega kredita dostupnih poljoprivrednicima. Financijska i gospodarska kriza također je ograničila očekivanu povećanu prisutnost novih financijskih institucija iz država EU-15 u Mađarskoj.
(5)
Premda je proces povrata doživio napredak tijekom prijelaznog razdoblja, taj proces još uvijek nije okončan zbog poteškoća koje su nastupile posebno nakon 2008. Sličan trend je primjetan i u pogledu privatizacije poljoprivrednog zemljišta. Nedostatak sigurnosti u pogledu vlasničkih prava kao i nedovoljno razvijene mogućnosti kreditiranja i osiguranja za poljoprivrednike dodatno oslabljuju mađarsko tržište poljoprivrednog zemljišta i sprečavaju njegovo nesmetano funkcioniranje.
(6)
U tom kontekstu može se očekivati - kao što predviđaju mađarske vlasti - da bi ukidanje ograničenja 1. svibnja 2011. stvorilo pritisak na cijene zemljišta u Mađarskoj. Povrh toga, uzimajući u obzir veliki broj uključenih, izrazito rascjepkanu vlasničku strukturu na tržištu poljoprivrednog zemljišta, koja se od pristupanja nije značajnije promijenila, te prevladavanje zakupa zemljišta, utjecaj bi se vjerojatno osjetio u čitavom sektoru. Stoga istekom prijelaznog razdoblja prijeti mogućnost ozbiljnih poremećaja tržišta poljoprivrednog zemljišta u Mađarskoj.
(7)
Stoga je potrebno odobriti produljenje prijelaznog razdoblja iz točke 2. poglavlja 3. Priloga X. Aktu o pristupanju za tri godine.
(8)
Radi potpune pripreme tržišta za liberalizaciju, i dalje je od presudne važnosti da se čak i u teškim gospodarskim okolnostima potiče poboljšanje čimbenika kao što su mogućnosti kreditiranja i osiguranja za poljoprivrednike, te povrat i privatizacija poljoprivrednog zemljišta tijekom prijelaznog razdoblja, kako je već naglašeno u okviru srednjoročne revizije.
(9)
Povećani priljev stranog kapitala na tržište poljoprivrednog zemljišta također znači i potencijalne koristi za to tržište u Mađarskoj. Kao što je već naglašeno u okviru srednjoročne revizije, strana ulaganja u poljoprivredni sektor također imaju značajne dugoročne učinke na dostupnost kapitala te stručnog znanja i iskustava, na funkcioniranje tržišta zemljišta te na poljoprivrednu produktivnost. Postupno smanjenje ograničenja u pogledu stranog vlasništva tijekom prijelaznog razdoblja također bi pridonijelo pripremi tržišta za potpunu liberalizaciju,
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Prijelazno razdoblje za stjecanje poljoprivrednog zemljišta u Mađarskoj iz točke 2. poglavlja 3. Priloga X. Aktu o pristupanju iz 2003. produljuje se do 30. travnja 2014.
Članak 2.
Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Sastavljeno u Bruxellesu 20. prosinca 2010.