NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 513/2011
ze dne 11. května 2011,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1060/2009 o ratingových agenturách
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1),
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Skupina odborníků na vysoké úrovni vedená Jacquem de Larosièrem a pověřená Komisí došla ve své závěrečné zprávě zveřejněné dne 25. února 2009 k závěru, že rámec dohledu nad finančním odvětvím v Evropské unii má být posílen, aby se snížilo riziko a závažnost budoucích finančních krizí. Doporučila proto dalekosáhlé reformy struktury dohledu. Tato skupina odborníků dále dospěla k závěru, že by měl být vytvořen Evropský systém orgánů dohledu nad finančním trhem (dále jen „ESFS“), který by se skládal ze tří evropských orgánů dohledu, jednoho pro bankovnictví, jednoho pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění a jednoho pro cenné papíry a trhy, a doporučila zřídit Evropskou radu pro systémová rizika.
(2)
Komise ve svém sdělení ze dne 4. března 2009 nazvaném „Urychlit oživení evropské ekonomiky“ navrhla předložení legislativních návrhů týkajících se zřízení ESFS a ve sdělení ze dne 27. května 2009 nazvaném „Evropský dohled nad finančním trhem“ uvedla podrobnější informace o případné architektuře tohoto nového rámce dohledu, přičemž zdůraznila specifičnost dohledu nad ratingovými agenturami.
(3)
Evropská rada v závěrech ze dne 19. června 2009 doporučila, aby byl zřízen ESFS, který by se měl skládat ze sítě vnitrostátních orgánů finančního dohledu fungujících souběžně se třemi novými evropskými orgány dohledu. ESFS by se měl zaměřit na zvýšení kvality a jednotnosti vnitrostátního dohledu, posílení kontroly nad skupinami působícími přeshraničně zřízením kolegií orgánů dohledu a vytvoření jednotného evropského souboru pravidel, která by se vztahovala na všechny účastníky finančního trhu na vnitřním trhu. Evropská rada zdůraznila, že Evropský orgán pro cenné papíry a trhy by měl mít pravomoc dohledu nad ratingovými agenturami. Komise by si dále měla ponechat svou pravomoc prosazovat Smlouvy, a zejména hlavu VII kapitolu 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o společná pravidla hospodářské soutěže, v souladu s předpisy přijatými pro provádění těchto pravidel.
(4)
Nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (4) byl zřízen Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro cenné papíry a trhy).
(5)
Je třeba jasně definovat oblast působnosti Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy, aby účastníci finančního trhu mohli určit orgán příslušný v oblasti činnosti ratingových agentur. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy by měl mít obecnou pravomoc v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1060/2009 (5) v záležitostech týkajících se registrace ratingových agentur a průběžného dohledu nad registrovanými ratingovými agenturami.
(6)
Evropský orgán pro cenné papíry a trhy by měl být výlučně odpovědný za registraci ratingových agentur v Unii a dohled nad nimi. I v případě, že Evropský orgán pro cenné papíry a trhy přenese konkrétní úkoly na příslušné orgány, měl by i nadále nést právní odpovědnost. Vedoucí představitelé a další zaměstnanci příslušných orgánů by se měli účastnit rozhodování v rámci Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy v souladu s nařízením (EU) č. 1095/2010 a měli by jednat jako členové orgánů Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy, jako jsou jeho rada orgánů dohledu nebo odborné skupiny. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy by měl mít výlučnou pravomoc uzavírat dohody o spolupráci týkající se výměny informací s orgány dohledu třetích zemí. Jestliže se příslušné orgány účastní rozhodování v rámci Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy nebo jestliže plní úkoly jeho jménem, měly by se na ně tyto dohody o spolupráci vztahovat.
(7)
Transparentnost informací poskytovaných emitentem finančního nástroje ohodnoceného ratingem jmenované ratingové agentuře by mohla být velkým přínosem pro fungování trhu a ochranu investorů. Je proto třeba posoudit, jak nejlépe zvýšit transparentnost informací, na jejichž základě se provádí rating všech finančních nástrojů. Za prvé, poskytování těchto informací dalším registrovaným nebo certifikovaným ratingovým agenturám pravděpodobně povede k větší konkurenci mezi ratingovými agenturami, a to zejména proto, že by mohlo vést ke zvýšení počtu nevyžádaných ratingů. Vydávání takových nevyžádaných ratingů by mělo podpořit využívání více než jednoho ratingu pro každý finanční nástroj. Také by se tím pravděpodobně pomohlo zabránit případným střetům zájmů, zejména v rámci obchodního modelu ratingu placeného emitentem, čímž by se měla zvýšit kvalita ratingů. Za druhé, poskytování uvedených informací celému trhu by rovněž mělo zlepšit možnosti investorů vypracovávat si vlastní analýzy rizik, neboť budou moci založit na uvedených dodatečných informacích vlastní hloubkové analýzy. Poskytování těchto informací by rovněž mělo vést k menšímu spoléhání se na ratingy vydané ratingovými agenturami. V zájmu dosažení těchto základních cílů je třeba, aby Komise provedla hlubší posouzení těchto otázek a náležitě posoudila vhodný rozsah této informační povinnosti a zohlednila přitom dopad na místní trhy se sekuritizačními nástroji, vedla dialog se zúčastněnými subjekty, sledovala trh a vývoj regulace a vyhodnotila zkušenosti získané v rámci jiných soudních systémů. Na základě tohoto posouzení by Komise měla předložit vhodné legislativní návrhy. Posouzení Komise a návrhy by měly umožnit definovat nové povinnosti týkající se transparentnosti, a to způsobem, který by byl nejvhodnější z hlediska veřejného zájmu a co možná nejvíce by chránil investory.
(8)
Jelikož se ratingy používají v celé Unii, tradiční rozlišování mezi příslušným orgánem domovského členského státu a ostatními příslušnými orgány a používání koordinace dohledu ze strany kolegií není pro dohled nad ratingovými agenturami vhodnou strukturou. Po zřízení Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy již není nezbytné takovou strukturu nadále udržovat. Postup registrace je tudíž nutno zefektivnit a lhůty odpovídajícím způsobem zkrátit.
(9)
Evropský orgán pro cenné papíry a trhy by měl odpovídat za registraci a průběžný dohled nad ratingovými agenturami, ale nikoli za dozor nad uživateli ratingů. Za dohled nad používáním ratingů úvěrovými institucemi, investičními podniky, pojišťovnami, životními pojišťovnami, zajišťovnami, subjekty kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP), institucemi zaměstnaneckého penzijního pojištění a alternativními investičními fondy, které podléhají dohledu na vnitrostátní úrovni v rámci a pro účely uplatňování jiných směrnic o finančních službách, a nad používáním ratingů v prospektech by tudíž měly zůstat zodpovědné vnitrostátní příslušné orgány určené podle příslušných odvětvových právních předpisů upravujících dohled nad těmito finančními institucemi a subjekty.
(10)
Je zapotřebí účinného nástroje pro vypracování harmonizovaných regulačních technických norem s cílem usnadnit používání nařízení (ES) č. 1060/2009 v každodenní praxi a zajistit rovné podmínky a náležitou ochranu investorů a spotřebitelů v celé Unii. Jelikož se jedná o orgán s vysoce specializovanými odbornými znalostmi, je účelné a vhodné pověřit vypracováním návrhů regulačních technických norem Evropský orgán pro cenné papíry a trhy.
(11)
V oblasti ratingových agentur je třeba, aby Evropský orgán pro cenné papíry a trhy předložil Komisi návrhy regulačních technických norem týkajících se informací, jež má ratingová agentura poskytnout k žádosti o registraci, informací, jež ratingová agentura musí poskytnout k žádosti o certifikaci a k posouzení jejího systémového významu pro finanční stabilitu a řádné fungování finančních trhů, uvádění informací, a to včetně struktury, formátu, způsobu a periodicity jejich uvádění, které ratingové agentury uveřejňují v souvislosti s posuzováním souladu metodik pro vydávání ratingů s požadavky stanovenými v nařízení (ES) č. 1060/2009, a obsahu a formátu pravidelného předkládání ratingových údajů, jež mají být od ratingových agentur požadovány pro účely průběžného dohledu ze strany Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy. Tyto návrhy regulačních technických norem by měla přijímat Komise, aby měly právní závaznost, v souladu s nařízením (EU) č. 1095/2010. Při vypracovávání svých návrhů regulačních technických norem by měl Evropský orgán pro cenné papíry a trhy posoudit, a pokud je to vhodné a nezbytné i aktualizovat pokyny, které v souvislosti s nařízením (ES) č. 1060/2009 již vydal Evropský výbor regulátorů trhů s cennými papíry.
(12)
V oblastech, na něž se regulační technické normy nevztahují, by měl mít Evropský orgán pro cenné papíry a trhy pravomoc vydávat a aktualizovat nezávazné obecné pokyny k otázkám týkajícím se uplatňování nařízení (ES) č. 1060/2009.
(13)
Aby mohl Evropský orgán pro cenné papíry a trhy účinně plnit své povinnosti, měl by mít možnost si prostou žádostí nebo rozhodnutím vyžádat všechny nezbytné informace od ratingových agentur, osob podílejících se na ratingové činnosti hodnocených osob nebo spřízněných třetích stran, třetích stran, které ratingové agentury využívají v rámci outsourcingu provozních funkcí, a osob s jinou úzkou a podstatnou vazbou na ratingové agentury nebo ratingovou činnost. Do posledně jmenované skupiny by měli patřit například zaměstnanci ratingové agentury, kteří se na ratingové činnosti přímo nepodílejí, ale vzhledem ke svým úkolům v ratingové agentuře mohou mít důležité informace týkající se konkrétního případu. Do této skupiny osob mohou patřit rovněž podniky, které ratingové agentuře poskytují služby. Neměly by do ní však patřit podniky, které tyto ratingy používají. Žádá-li Evropský orgán pro cenné papíry a trhy o tyto informace na základě prosté žádosti, nemá příjemce žádosti povinnost informace poskytnout, avšak učiní-li tak dobrovolně, neměly by být poskytnuté informace nepravdivé nebo zavádějící. Tyto informace by měly být poskytnuty neprodleně.
(14)
Aby Evropský orgán pro cenné papíry a trhy mohl účinně vykonávat své pravomoci dohledu, měl by mít možnost provádět šetření a kontroly na místě.
(15)
Příslušné orgány by měly Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy sdělovat veškeré informace požadované podle nařízení (ES) č. 1060/2009, být mu nápomocny a spolupracovat s ním. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy a příslušné orgány by měly úzce spolupracovat také s odvětvovými příslušnými orgány odpovědnými za dohled nad podniky uvedenými v čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1060/2009. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy by měl mít možnost přenést určité úkoly v oblasti dohledu na příslušný orgán členského státu, např. když úkol v oblasti dohledu vyžaduje znalosti a zkušenosti s ohledem na místní podmínky, jež jsou snadněji dostupné na vnitrostátní úrovni. Mezi úkoly, které by mělo být možné přenést, patří provádění konkrétních vyšetřovacích úkolů a kontrol na místě. Před přenesením úkolů by měl Evropský orgán pro cenné papíry a trhy konzultovat s dotyčným příslušným orgánem o podrobných podmínkách tohoto přenesení, včetně rozsahu úkolu, jenž má být přenesen, harmonogramu pro jeho splnění a předávání potřebných informací mezi příslušným orgánem a Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy by měl za vykonání přeneseného úkolu poskytnout příslušným orgánům odměnu v souladu s nařízením o poplatcích, které přijme Komise prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy by neměl mít možnost přenést pravomoc rozhodovat o registraci.
(16)
Je nutno zajistit, aby příslušné orgány mohly požádat Evropský orgán pro cenné papíry a trhy, aby přezkoumal, zda jsou splněny podmínky pro zrušení registrace ratingové agentury, a aby mohly požádat Evropský orgán pro cenné papíry a trhy, aby pozastavil používání ratingů, pokud se má za to, že ratingová agentura závažným způsobem a trvale porušuje nařízení (ES) č. 1060/2009. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy by měl tyto žádosti posoudit a přijmout veškerá nezbytná opatření.
(17)
Evropský orgán pro cenné papíry a trhy by měl mít možnost ukládat penále, s cílem dosáhnout toho, aby ratingové agentury ukončily porušování povinnosti, aby předložily úplné informace, které si Evropský orgán pro cenné papíry a trhy vyžádal, nebo aby se podrobily šetření nebo kontrole na místě.
(18)
Evropský orgán pro cenné papíry a trhy by měl mít rovněž možnost ukládat ratingovým agenturám pokuty, zjistí-li, že úmyslně nebo z nedbalosti porušily nařízení (ES) č. 1060/2009. Pokuty by se měly ukládat podle míry závažnosti porušení povinností. Druhy porušení povinnosti by se měly rozdělit do skupin, pro něž by byla stanovena konkrétní pokuta. Při stanovení pokuty odpovídající konkrétnímu porušení povinnosti by měl Evropský orgán pro cenné papíry a trhy postupovat ve dvou krocích: stanovit základní výši pokuty a případně upravit tuto základní částku použitím určitých koeficientů. Základní částka by se měla stanovit s přihlédnutím k ročnímu obratu dotyčné ratingové agentury a tato částka by se měla zvýšit nebo snížit použitím odpovídajících koeficientů v souladu s tímto nařízením.
(19)
Aby měl Evropský orgán pro cenné papíry a trhy k dispozici nezbytné nástroje k rozhodnutí o pokutě přiměřené závažnosti porušení povinnosti, kterého se ratingová agentura dopustila, a mohl zohlednit okolnosti, za nichž došlo k tomuto porušení, stanoví toto nařízení koeficienty spojené s přitěžujícími nebo polehčujícími okolnostmi.
(20)
Před rozhodnutím o uložení pokuty nebo penále by měl Evropský orgán pro cenné papíry a trhy poskytnout osobám, které jsou účastníky řízení, příležitost se k záležitosti vyjádřit, aby bylo respektováno jejich právo na obhajobu.
(21)
Členské státy by měly i nadále zůstat příslušné pro stanovení a provádění pravidel pro ukládání sankcí za porušení povinnosti finančním institucím a dalších subjektů používat k regulatorním účelům pouze ratingy vydané ratingovými agenturami registrovanými v souladu s nařízením (ES) č. 1060/2009.
(22)
Tímto nařízením by neměl být založen precedens pro ukládání finančních či nefinančních sankcí ze strany evropských orgánů dohledu účastníkům finančního trhu nebo jiným podnikům ve vztahu k jiným druhům činnosti.
(23)
Evropský orgán pro cenné papíry a trhy by neměl ukládat pokuty nebo penále v případech, kdy stejné skutečnosti nebo skutečnosti, jež jsou v podstatě totožné, vedly v rámci trestního řízení podle vnitrostátního práva k osvobozujícímu nebo odsuzujícímu rozhodnutí, které již nabylo právní moci.
(24)
Rozhodnutí Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy o uložení pokuty nebo penále by měla být vykonatelná, přičemž jejich výkon by se měl řídit předpisy občanského procesního práva státu, na jehož území se provádí. Předpisy občanského procesního práva by neměly zahrnovat trestní procesní předpisy, mohly by však zahrnovat správní procesní předpisy.
(25)
Jestliže se ratingová agentura dopustí porušení povinnosti, měl by být Evropský orgán pro cenné papíry a trhy oprávněn přijmout řadu opatření v oblasti dohledu, která zahrnují, ale neomezují se na vyzvání ratingové agentury, aby porušování povinnosti ukončila, pozastavení používání ratingů pro regulatorní účely, dočasný zákaz vydávání ratingů danou ratingovou agenturou a jako krajní opatření zrušení registrace, pokud ratingová agentura závažným způsobem nebo opakovaně porušuje nařízení (ES) č. 1060/2009. Opatření v oblasti dohledu by měla být Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy uplatňována s přihlédnutím k povaze a závažnosti porušení povinnosti a měla by ctít zásadu proporcionality. Před přijetím rozhodnutí o opatřeních v oblasti dohledu by měl Evropský orgán pro cenné papíry a trhy poskytnout účastníkům řízení příležitost se k záležitosti vyjádřit, aby bylo respektováno jejich právo na obhajobu.
(26)
Toto nařízení ctí základní práva a zachovává zásady uznávané zejména v Listině základních práv Evropské unie a v ústavních tradicích členských států. Proto je třeba toto nařízení vykládat a uplatňovat v souladu s těmito právy a zásadami, včetně práv a zásad týkajících se svobody tisku a svobody projevu ve sdělovacích prostředcích, a na právo na tlumočení a překlad pro osoby, jež nemluví jazykem řízení nebo tomuto jazyku nerozumějí, jež je součástí obecného práva na spravedlivý proces.
(27)
Z důvodů právní jistoty je vhodné stanovit jasná přechodná opatření pro předání spisů a pracovních dokumentů příslušnými orgány Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy.
(28)
Registrace ratingové agentury schválená příslušným orgánem by měla zůstat v platnosti na celém území Unie i po přenesení pravomocí dohledu z příslušných orgánů na Evropský orgán pro cenné papíry a trhy.
(29)
Komise by měla být zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o upřesnění a změny kritérií pro posouzení rovnocennosti regulatorního a dohledového rámce třetí země s cílem zohlednit vývoj na finančních trzích, přijetí nařízení o poplatcích a podrobných pravidel pro pokuty a penále a změny příloh nařízení (ES) č. 1060/2009. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravných prací vedla příslušné konzultace i s odborníky.
(30)
Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit včasné a soustavné předávání informací a příslušných dokumentů Evropskému parlamentu a Radě.
(31)
Evropský parlament a Rada by měly mít možnost vyslovit proti aktu v přenesené pravomoci námitky do tří měsíců ode dne oznámení. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady by tuto lhůtu mělo být možno prodloužit o tři měsíce v případě, že se jedná o oblasti důležitého zájmu. Evropský parlament a Rada by rovněž měly mít možnost ostatní orgány informovat o svém záměru námitky nevyslovit. Včasné schválení aktů v přenesené pravomoci je obzvláště vhodné, jestliže je třeba dodržet lhůty, například v případě harmonogramů stanovených v základním aktu, podle nichž má Komise přijímat akty v přenesené pravomoci.
(32)
V prohlášení k článku 290 Smlouvy o fungování Evropské unie připojeném k závěrečnému aktu mezivládní konference, která přijala Lisabonskou smlouvu, vzala tato konference na vědomí, že Komise hodlá při vypracovávání návrhů aktů v přenesené pravomoci v oblasti finančních služeb i nadále konzultovat s odborníky jmenovanými členskými státy, a to v souladu se svými zavedenými postupy.
(33)
Na zpracování osobních údajů pro účely nařízení (ES) č. 1060/2009 se používá směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (6).
(34)
Na zpracování osobních údajů pro účely nařízení (ES) č. 1060/2009 je v plném rozsahu použitelné nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (7).
(35)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž vytvoření účinného a účelného rámce dohledu nad ratingovými agenturami pověřením jediného orgánu dohledu dohledem nad ratingovou činností v Unii, vytvoření jediného kontaktního místa pro ratingové agentury a zajištění jednotného uplatňování pravidel pro ratingové agentury, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, ale může jich být z důvodu celounijní struktury a dopadu ratingové činnosti, která má být předmětem dohledu, lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku toto nařízení nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedených cílů.
(36)
Nařízení (ES) č. 1060/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny
Nařízení (ES) č. 1060/2009 se mění takto:
1)
V čl. 3 odst. 1 se doplňují nová písmena, která znějí:
„p)
„příslušnými orgány“ orgány, které určí každý členský stát v souladu s článkem 22;
q)
„odvětvovými právními předpisy“ právní akty Unie uvedené v čl. 4 odst. 1 prvním pododstavci;
r)
„odvětvovými příslušnými orgány“ vnitrostátní příslušné orgány, které byly podle příslušných odvětvových právních předpisů určeny pro účely dohledu nad úvěrovými institucemi, investičními podniky, pojišťovnami, životními pojišťovnami, zajišťovnami, subjekty kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP), institucemi zaměstnaneckého penzijního pojištění a alternativními investičními fondy.“
2)
Článek 4 se mění takto:
a)
v odstavci 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„1. Úvěrové instituce ve smyslu směrnice 2006/48/ES, investiční podniky ve smyslu směrnice 2004/39/ES, pojišťovny v oblasti působnosti první směrnice Rady 73/239/EHS ze dne 24. července 1973 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se přístupu k činnosti v přímém pojištění jiném než životním a jejího výkonu (8), pojišťovny ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/83/ES ze dne 5. listopadu 2002 o životním pojištění (9), zajišťovny ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/68/ES ze dne 16. listopadu 2005 o zajištění (10), SKIPCP ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) (11), instituce zaměstnaneckého penzijního pojištění ve smyslu směrnice 2003/41/ES a alternativní investiční fondy mohou používat k regulatorním účelům pouze ratingy vydané ratingovými agenturami usazenými v Unii a registrovanými v souladu s tímto nařízením.
b)
odstavec 3 se mění takto:
i)
písmena b), c) a d) se nahrazují tímto:
„b)
ratingová agentura ověřila a může Evropskému orgánu dohledu (Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy) zřízenému nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (12) (dále jen „Evropský orgán pro cenné papíry a trhy“) průběžně dokládat, že ratingová činnost vedoucí k vydání ratingu, který má být přejat, vykonávala ratingová agentura ze třetí země způsobem, jenž splňuje požadavky alespoň stejně přísné, jako jsou požadavky stanovené v článcích 6 až 12;
c)
není omezena schopnost Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy posuzovat a sledovat, zda ratingová agentura usazená ve třetí zemi plní požadavky stanovené v písmenu b);
d)
ratingová agentura poskytne na žádost Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy všechny informace nezbytné k tomu, aby tento orgán mohl průběžně dohlížet na plnění požadavků stanovených v tomto nařízení;
ii)
písmeno h) se nahrazuje tímto:
„h)
existují odpovídající ujednání o spolupráci mezi Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy a příslušným orgánem dohledu ratingové agentury se sídlem ve třetí zemi. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy zajistí, aby tato ujednání o spolupráci obsahovala alespoň:
i)
způsob výměny informací mezi Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy a příslušným orgánem dohledu ratingové agentury se sídlem ve třetí zemi a
ii)
postupy týkající se koordinace činnosti v oblasti dohledu s cílem umožnit Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy průběžně sledovat ratingovou činnost vedoucí k vydání přejatého ratingu.“
3)
Článek 5 se mění takto:
a)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Ratingová agentura uvedená v odstavci 1 může požádat o certifikaci. Tuto žádost předloží Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy v souladu s příslušnými ustanoveními článku 15.“;
b)
v odstavci 3 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„3. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy žádost o certifikaci posoudí a rozhodne o ní postupem podle článku 16. Rozhodnutí o certifikaci vychází z kritérií stanovených v odst. 1 písm. a) až d) tohoto článku.“;
c)
odstavec 4 se nahrazuje tímto:
„4. Ratingová agentura uvedená v odstavci 1 může také požádat:
a)
v konkrétních případech o udělení výjimky z povinnosti plnit některé nebo všechny požadavky stanovené v oddílu A přílohy I a čl. 7 odst. 4, pokud je ratingová agentura schopna prokázat, že vzhledem k povaze, rozsahu a složitosti své činnosti a vzhledem k povaze a rozsahu ratingů, které vydává, nejsou tyto požadavky přiměřené;
b)
o udělení výjimky z požadavku na fyzickou přítomnost v Unii, pokud by byl takový požadavek příliš zatěžující a nepřiměřený vzhledem k povaze, rozsahu a složitosti její činnosti a vzhledem k povaze a rozsahu ratingů, které vydává.
Žádost o udělení výjimky podle prvního pododstavce písm. a) nebo b) podává ratingová agentura společně s žádostí o certifikaci. Při posuzování této žádosti zohlední Evropský orgán pro cenné papíry a trhy velikost ratingové agentury uvedené v odstavci 1, která žádost podala, vzhledem k povaze, rozsahu a složitosti její činnosti a vzhledem k povaze a rozsahu ratingů, které vydává, a dopad ratingů vydaných touto ratingovou agenturou na finanční stabilitu a řádné fungování finančních trhů jednoho nebo více členských států. Na základě tohoto posouzení může Evropský orgán pro cenné papíry a trhy tuto výjimku ratingové agentuře uvedené v odstavci 1 udělit.“;
d)
odstavec 5 se zrušuje;
e)
v odstavci 6 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:
„S cílem zohlednit vývoj na finančních trzích přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci podle článku 38a a za podmínek stanovených v článcích 38b a 38c opatření k dalšímu upřesnění nebo úpravě kritérií stanovených v tomto odstavci druhém pododstavci písm. a), b) a c).“;
f)
odstavce 7 a 8 se nahrazují tímto:
„7. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy vypracuje ujednání o spolupráci s příslušnými orgány dohledu třetích zemí, jejichž právní a dohledový rámec byl shledán rovnocenným s tímto nařízením v souladu s odstavcem 6. V těchto ujednáních se stanoví alespoň:
a)
způsob výměny informací mezi Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy a příslušnými orgány dohledu dotčených třetích zemí a
b)
postupy koordinace dohledu.
8. Na certifikované ratingové agentury a na jimi vydávané ratingy se použijí obdobně články 20 a 24.“
4)
V článku 6 se odstavec 3 mění takto:
a)
v prvním pododstavci se úvodní část nahrazuje tímto:
„3. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy může ratingové agentuře na její žádost udělit výjimku z povinnosti plnit požadavky stanovené v oddíle A bodech 2, 5 a 6 přílohy I a v čl. 7 odst. 4, pokud tato ratingová agentura prokáže, že vzhledem k povaze, rozsahu a složitosti její činnosti i vzhledem k povaze a rozsahu vydávaných ratingů nejsou tyto požadavky přiměřené, a pokud:“;
b)
druhý pododstavec se nahrazuje tímto:
„V případě skupiny ratingových agentur Evropský orgán pro cenné papíry a trhy zajistí, aby alespoň jedné ratingové agentuře ve skupině nebyla udělena výjimka z plnění požadavků stanovených v oddíle A bodech 2, 5 a 6 přílohy I a v čl. 7 odst. 4.“
5)
Článek 9 se nahrazuje tímto:
„Článek 9
Outsourcing
Outsourcing důležitých provozních funkcí nesmí být vykonáván způsobem, který by významně snížil kvalitu vnitřní kontroly ratingové agentury a schopnost Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy vykonávat dohled nad plněním povinností uložených ratingové agentuře tímto nařízením.“
6)
V článku 10 se odstavec 6 nahrazuje tímto:
„6. Ratingová agentura nesmí použít název Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy ani žádného příslušného orgánu způsobem, který by naznačoval nebo vzbuzoval dojem, že Evropský orgán pro cenné papíry a trhy nebo příslušný orgán přejímá či schvaluje její ratingy nebo schvaluje její ratingovou činnost.“
7)
V článku 11 se odstavce 2 a 3 nahrazují tímto:
„2. Ratingová agentura poskytne do archivu zřízeného Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy informace o své historické výkonnosti, včetně četnosti přenosu ratingů, a informace o ratingových hodnoceních vydaných v minulosti a jejich změnách. Ratingová agentura poskytuje informace do tohoto archivu na standardním formuláři stanoveným Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy zpřístupní tyto informace veřejnosti a každoročně zveřejní souhrnné informace o hlavních aspektech vývoje.
3. Ratingová agentura každoročně do 31. března poskytuje Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy informace stanovené v příloze I oddílu E části II bodu 2.“
8)
Článek 14 se mění takto:
a)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Registrace je účinná na celém území Unie, jakmile nabylo účinku rozhodnutí o registraci ratingové agentury přijaté Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy podle čl. 16 odst. 3 nebo čl. 17 odst. 3.“;
b)
v odstavci 3 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
„Ratingová agentura informuje bez zbytečného odkladu Evropský orgán pro cenné papíry a trhy o veškerých zásadních změnách podmínek pro počáteční registraci, včetně zahájení nebo ukončení provozu pobočky na území Unie.“;
c)
odstavce 4 a 5 se nahrazují tímto:
„4. Aniž jsou dotčeny články 16 nebo 17, provede Evropský orgán pro cenné papíry a trhy registraci ratingové agentury, pokud na základě posouzení žádosti dojde se zřetelem k článkům 4 a 6 k závěru, že ratingová agentura splňuje podmínky pro vydávání ratingů stanovené v tomto nařízení.
5. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy nesmí registraci podmínit požadavky, které nejsou stanoveny v tomto nařízení.“
9)
Články 15 až 21 se nahrazují tímto:
„Článek 15
Žádost o registraci
1. Ratingová agentura podá žádost o registraci Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy. Žádost obsahuje informace stanovené v příloze II.
2. Pokud o registraci žádá skupina ratingových agentur, členové skupiny pověří jednoho z jejích členů, aby podal Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy všechny žádosti jménem skupiny. Pověřená ratingová agentura poskytne informace stanovené v příloze II za každého člena skupiny.
3. Ratingová agentura podává svou žádost v kterémkoli z úředních jazyků orgánů Unie. Na veškerou další komunikaci mezi Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy a ratingovými agenturami a jejich zaměstnanci se obdobně použije ustanovení nařízení č. 1 ze dne 15. dubna 1958 o užívání jazyků v Evropském hospodářském společenství (13).
4. Do 20 pracovních dní od obdržení žádosti Evropský orgán pro cenné papíry a trhy posoudí, zda je žádost úplná. Není-li žádost úplná, stanoví Evropský orgán pro cenné papíry a trhy lhůtu, v níž ratingová agentura musí poskytnout doplňující informace.
Posoudí-li Evropský orgán pro cenné papíry a trhy žádost jako úplnou, oznámí to ratingové agentuře.
Článek 16
Posouzení žádosti o registraci ratingové agentury Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy
1. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy posoudí do 45 pracovních dní od oznámení podle čl. 15 odst. 4 druhého pododstavce žádost o registraci ratingové agentury v závislosti na tom, zda ratingová agentura splňuje podmínky stanovené v tomto nařízení.
2. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy může lhůtu pro posouzení prodloužit o 15 pracovních dní, zejména pokud ratingová agentura:
a)
zamýšlí přejímat ratingy, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 3;
b)
zamýšlí využívat outsourcingu; nebo
c)
žádá o výjimku z povinnosti plnit požadavky podle čl. 6 odst. 3.
3. Do 45 pracovních dní od oznámení podle čl. 15 odst. 4 druhého pododstavce, respektive do 60 pracovních dní od tohoto oznámení v případech, na které se vztahuje odstavec 2 tohoto článku, Evropský orgán pro cenné papíry a trhy přijme řádně odůvodněné rozhodnutí o registraci nebo o zamítnutí žádosti o registraci.
4. Rozhodnutí, které Evropský orgán pro cenné papíry a trhy přijme podle odstavce 3, nabývá účinnosti pátým pracovním dnem po jeho přijetí.
Článek 17
Posouzení žádosti o registraci skupiny ratingových agentur Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy
1. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy posoudí do 55 pracovních dní od oznámení podle čl. 15 odst. 4 druhého pododstavce žádosti o registraci skupiny ratingových agentur v závislosti na tom, zda ratingové agentury splňují podmínky stanovené v tomto nařízení.
2. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy může lhůtu pro posouzení prodloužit o 15 pracovních dní, zejména pokud některá z ratingových agentur ve skupině:
a)
zamýšlí přejímat ratingy, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 3;
b)
zamýšlí využívat outsourcing; nebo
c)
žádá o výjimku z povinnosti plnit požadavky podle čl. 6 odst. 3.
3. Do 55 pracovních dní od oznámení podle čl. 15 odst. 4 druhého pododstavce, respektive do 70 pracovních dní od tohoto oznámení v případech, na které se vztahuje odstavec 2 tohoto článku, Evropský orgán pro cenné papíry a trhy přijme pro každou z ratingových agentur ve skupině jednotlivé řádně odůvodněné rozhodnutí o registraci nebo o zamítnutí žádosti o registraci.
4. Rozhodnutí přijaté Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy podle odstavce 3 nabývá účinnosti pátým pracovním dnem po přijetí.
Článek 18
Oznámení rozhodnutí o registraci, o zamítnutí žádosti o registraci nebo o zrušení registrace a zveřejnění seznamu registrovaných ratingových agentur
1. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy oznámí do pěti pracovních dní od přijetí rozhodnutí podle článků 16, 17 nebo 20 toto rozhodnutí dotyčné ratingové agentuře. Pokud Evropský orgán pro cenné papíry a trhy odmítne ratingovou agenturu zaregistrovat nebo zruší její registraci, své rozhodnutí řádně odůvodní.
2. Jakékoli rozhodnutí podle článku 16, 17 nebo 20 Evropský orgán pro cenné papíry a trhy oznámí Komisi, Evropskému orgánu dohledu (Evropskému orgánu pro bankovnictví), zřízenému nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (14), Evropskému orgánu dohledu (Evropskému orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění), zřízenému nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1094/2010 (15), příslušným orgánům a odvětvovým příslušným orgánům.
3. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy zveřejní na svých internetových stránkách seznam ratingových agentur registrovaných v souladu s tímto nařízením. Tento seznam se aktualizuje do pěti pracovních dní od přijetí rozhodnutí podle článků 16, 17 nebo 20. Komise zveřejní tento aktualizovaný seznam do 30 dní od aktualizace v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 19
Poplatky za registraci a dohled
1. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy účtuje ratingovým agenturám poplatky v souladu s tímto nařízením a nařízením o poplatcích uvedeným v odstavci 2. Tyto poplatky plně pokrývají výdaje Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy nezbytné pro registraci ratingových agentur a dohled nad nimi a pro náhradu veškerých nákladů, jež mohou příslušným orgánům vzniknout na základě tohoto nařízení, zejména v důsledku přenesení úkolů podle článku 30.
2. Komise přijme nařízení o poplatcích. Uvedené nařízení stanoví zejména typ poplatků a záležitosti, za něž se poplatky vybírají, výši poplatků, způsob jejich úhrady a způsob, jakým Evropský orgán pro cenné papíry a trhy poskytne příslušným orgánům náhradu nákladů, jež jim mohou vzniknout na základě tohoto nařízení, zejména v důsledku přenesení úkolů podle článku 30.
Výše poplatku účtovaného ratingové agentuře pokrývá veškeré správní náklady a je přiměřená obratu dotyčné ratingové agentury.
Nařízení o poplatcích uvedené v prvním pododstavci přijme Komise prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci podle článku 38a a za podmínek stanovených v článcích 38b a 38c.
Článek 20
Zrušení registrace
1. Aniž je dotčen článek 24, Evropský orgán pro cenné papíry a trhy zruší registraci ratingové agentury, jestliže ratingová agentura:
a)
se výslovně vzdá registrace nebo nevydala za předchozích šest měsíců žádný rating;
b)
získala registraci na základě nepravdivých informací nebo jakýchkoli jiných neregulérních prostředků; nebo
c)
již nesplňuje podmínky, za nichž byla zaregistrována.
2. Příslušný orgán členského státu, v němž se používají ratingy vydané dotyčnou ratingovou agenturou a který se domnívá, že byla splněna některá z podmínek uvedených v odstavci 1, může požádat Evropský orgán pro cenné papíry a trhy, aby posoudil, zda jsou splněny podmínky pro zrušení registrace dotyčné ratingové agentury. Pokud Evropský orgán pro cenné papíry a trhy rozhodne, že registraci dotyčné ratingové agentury nezruší, své rozhodnutí řádně odůvodní.
3. Rozhodnutí o zrušení registrace nabývá účinnosti okamžitě v celé Unii s výhradou přechodných období pro používání ratingů podle čl. 24 odst. 4.
KAPITOLA II
DOHLED ZAJIŠŤOVANÝ EVROPSKÝM ORGÁNEM PRO CENNÉ PAPÍRY A TRHY
Článek 21
Evropský orgán pro cenné papíry a trhy
1. Aniž je dotčen článek 25a, zajišťuje uplatňování tohoto nařízení Evropský orgán pro cenné papíry a trhy.
2. V souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1095/2010 Evropský orgán pro cenné papíry a trhy vydává a aktualizuje obecné pokyny pro spolupráci mezi Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy, příslušnými orgány a odvětvovými příslušnými orgány pro účely tohoto nařízení a pro účely příslušných odvětvových právních předpisů, včetně postupů a podrobných podmínek souvisejících s přenášením úkolů.
3. V souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1095/2010 Evropský orgán pro cenné papíry a trhy ve spolupráci s Evropským orgánem pro bankovnictví a Evropským orgánem pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění vydá a aktualizuje obecné pokyny pro přejímání ratingů podle čl. 4 odst. 3 tohoto nařízení do 7. června 2011.
4. Do 2. ledna 2012 předloží Evropský orgán pro cenné papíry a trhy návrhy regulačních technických norem ke schválení Komisí v souladu s článkem 10 nařízení (EU) č. 1095/2010 ohledně:
a)
informací, které má ratingová agentura uvést ve své žádosti o registraci, jak je uvedeno v příloze II;
b)
informací, které ratingová agentura musí předložit společně se žádostí o certifikaci a se žádostí o posouzení jejího systémového významu pro finanční stabilitu a řádné fungování finančních trhů podle článku 5;
c)
uvádění informací, které ratingové agentury uveřejňují v souladu s čl. 11 odst. 2 a oddílem E částí II bodem 1 přílohy I, a to včetně struktury, formátu, způsobu a doby předkládání zpráv;
d)
posuzování toho, zda jsou metodiky pro vydávání ratingů v souladu s požadavky stanovenými v čl. 8 odst. 3;
e)
obsahu a formátu pravidelného předkládání ratingových údajů, jež má Evropský orgán pro cenné papíry a trhy od ratingových agentur požadovat pro účely průběžného dohledu.
5. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy zveřejní každoročně a poprvé do 1. ledna 2012 zprávu o uplatňování tohoto nařízení. Tato zpráva obsahuje zejména posouzení toho, jak ratingové agentury registrované podle tohoto nařízení provádějí přílohu I.
6. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy každoročně předkládá Evropskému parlamentu, Radě a Komisi zprávu o opatřeních v oblasti dohledu a sankcích uložených orgánem pro cenné papíry podle tohoto nařízení, včetně pokut a penále.
7. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy spolupracuje při plnění svých úkolů s Evropským orgánem pro bankovnictví a Evropským orgánem pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění a konzultuje tyto orgány před vydáním a aktualizací obecných pokynů a předložením návrhů regulačních technických norem uvedených v odstavcích 2, 3 a 4.
10)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 22a
Posouzení plnění povinnosti zpětného testování
1. Při provádění průběžného dohledu nad ratingovými agenturami registrovanými podle tohoto nařízení Evropský orgán pro cenné papíry a trhy pravidelně posuzuje dodržování čl. 8 odst. 3.
2. Aniž je dotčen článek 23, Evropský orgán pro cenné papíry a trhy v rámci posuzování uvedeného v odstavci 1 rovněž:
a)
ověřuje, že ratingové agentury provádějí zpětné testování;
b)
analyzuje výsledky tohoto zpětného testování a
c)
ověřuje, že ratingové agentury zavedly postupy, jimiž promítnou výsledky zpětného testování do svých metodik pro vydávání ratingů.“
11)
Články 23 až 27 se nahrazují tímto:
„Článek 23
Nezasahování do obsahu ratingů nebo metodik
Při výkonu svých povinností podle tohoto nařízení Evropský orgán pro cenné papíry a trhy, Komise ani žádné orgány veřejné správy členských států nezasahují do obsahu ratingů či metodik.
Článek 23a
Výkon pravomocí uvedených v článcích 23b až 23d
Pravomoci svěřené podle článků 23b až 23d Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy či kterémukoli z jeho úředníků nebo dalším osobám pověřeným Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy nesmějí být užity k tomu, aby se vyžadovalo zpřístupnění informací nebo dokumentů, na něž se vztahuje právní výsada.
Článek 23b
Žádosti o informace
1. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy si může prostou žádostí nebo rozhodnutím vyžádat od ratingových agentur, osob podílejících se na ratingové činnosti, hodnocených osob a spřízněných třetích osob, třetích osob, které ratingové agentury využívají v rámci outsourcingu provozních funkcí nebo činnosti, a osob s jinou úzkou podstatnou vazbou na ratingové agentury nebo ratingovou činnost, poskytnutí veškerých informací, které jsou nezbytné pro provádění jeho povinností podle tohoto nařízení.
2. V případě prosté žádosti o informace podle odstavce 1 Evropský orgán pro cenné papíry a trhy:
a)
odkáže na tento článek jako na právní základ žádosti;
b)
uvede účel žádosti;
c)
upřesní, jaké informace jsou požadovány;
d)
stanoví lhůtu, ve které mají být informace poskytnuty;
e)
upozorní osobu, od níž informace žádá, že nemá povinnost informace poskytnout, avšak rozhodne-li se dobrovolně žádosti vyhovět, nesmějí být poskytnuté informace nepravdivé nebo zavádějící;
f)
upozorní na pokutu stanovenou v článku 36a ve spojení s přílohou III oddílem II bodem 7, jestliže jsou odpovědi na položené otázky nepravdivé nebo zavádějící.
3. V případě žádosti o poskytnutí informací podle odstavce 1 na základě rozhodnutí Evropský orgán pro cenné papíry a trhy:
a)
odkáže na tento článek jako na právní základ žádosti;
b)
uvede účel žádosti;
c)
upřesní, jaké informace jsou požadovány;
d)
stanoví lhůtu, ve které mají být informace poskytnuty;
e)
upozorní na penále stanovená v článku 36b, jestliže jsou poskytnuté informace neúplné;
f)
upozorní na pokutu stanovenou v článku 36a ve spojení s přílohou III oddílem II bodem 7, jestliže jsou odpovědi na položené otázky nepravdivé nebo zavádějící, a
g)
upozorní na možnost podat odvolání proti rozhodnutí k odvolacímu senátu a nechat rozhodnutí přezkoumat Soudním dvorem Evropské unie v souladu s články 60 a 61 nařízení (EU) č. 1095/2010.
4. Požadované informace poskytují osoby uvedené v odstavci 1 nebo jejich zástupci a v případě právnických osob nebo sdružení bez právní subjektivity osoby zmocněné je zastupovat podle zákona nebo podle stanov. Za své klienty mohou sdělit informace řádně zmocnění právní zástupci. Ti však nesou i nadále plnou odpovědnost, jsou-li poskytnuté informace neúplné, nepravdivé či zavádějící.
5. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy zašle neprodleně kopii prosté žádosti nebo svého rozhodnutí příslušnému orgánu členského státu, na jehož území mají bydliště nebo sídlo osoby uvedené v odstavci 1, jichž se žádost o informace týká.
Článek 23c
Obecná šetření
1. V zájmu plnění povinností podle tohoto nařízení může Evropský orgán pro cenné papíry a trhy provádět veškerá nezbytná šetření osob uvedených v čl. 23b odst. 1. Za tímto účelem jsou úředníci Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy a další osoby tímto orgánem pověřené zmocněni:
a)
zkoumat jakékoli záznamy, údaje, postupy a jakékoli jiné materiály, které mají význam pro plnění jeho úkolů, a to bez ohledu na nosič, na němž jsou uchovávány;
b)
pořizovat nebo získávat ověřené kopie takových záznamů, údajů, postupů a jiných materiálů nebo výpisy z nich;
c)
předvolat jakoukoli osobu uvedenou v čl. 23b odst. 1 nebo její zástupce či zaměstnance a požádat je o ústní nebo písemné vysvětlení skutečností nebo dokumentů, které se týkají předmětu a účelu kontroly, a odpovědi zaznamenat;
d)
vyslechnout jakoukoli jinou fyzickou či právnickou osobu, která s tím souhlasí, za účelem získání informací souvisejících s předmětem šetření;
e)
požadovat výpisy telefonních hovorů a datových přenosů.
2. Úředníci Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy a další osoby tímto orgánem pověřené pro účely šetření podle odstavce 1 vykonávají své pravomoci po předložení písemného pověření, v němž je uveden předmět a účel šetření. V tomto pověření jsou také uvedena penále stanovená v článku 36b, jestliže požadované záznamy, údaje, postupy nebo jakékoli jiné materiály či odpovědi osob uvedených v čl. 23b odst. 1 na položené otázky nejsou poskytnuty nebo jsou poskytnuty neúplné, a pokuty stanovené v článku 36a ve spojení s přílohou III oddílem II bodem 8, jestliže jsou odpovědi osob uvedených v čl. 23b odst. 1 na položené otázky nepravdivé nebo zavádějící.
3. Osoby uvedené v čl. 23b odst. 1 se podrobí šetřením zahájeným na základě rozhodnutí Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy. V rozhodnutí jsou uvedeny předmět a účel šetření, penále stanovená v článku 36b, opravné prostředky, které jsou k dispozici podle nařízení (EU) č. 1095/2010 a právo na přezkum rozhodnutí Soudním dvorem Evropské unie.
4. S dostatečným předstihem před šetřením Evropský orgán pro cenné papíry a trhy o šetření a o totožnosti pověřených osob informuje příslušný orgán členského státu, na jehož území má šetření probíhat. Úředníci příslušného orgánu dotyčného členského státu poskytují na žádost Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy těmto pověřeným osobám součinnost při plnění jejich povinností. Úředníci příslušného orgánu dotyčného členského státu se mohou na požádání šetření také účastnit.
5. Jestliže požadavek poskytnout výpisy telefonních hovorů a datových přenosů podle odst. 1 písm. e) vyžaduje podle vnitrostátních právních předpisů povolení justičního orgánu, musí být o takové povolení požádáno. O toto povolení lze také žádat jako o předběžné opatření.
6. Pokud je podána žádost o povolení podle odstavce 5, vnitrostátní justiční orgán přezkoumá, zda je rozhodnutí Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy pravé a zda navrhovaná donucovací opatření nejsou vzhledem k předmětu šetření svévolná ani nepřiměřená. Při přezkoumávání přiměřenosti těchto donucovacích opatření může vnitrostátní justiční orgán požádat Evropský orgán pro cenné papíry a trhy o podrobné vysvětlení, zejména pokud jde o důvody, na jejichž základě má Evropský orgán pro cenné papíry a trhy podezření, že došlo k porušení tohoto nařízení, jakož i závažnosti tohoto údajného porušení a povahy účasti osoby, jíž se donucovací opatření týkají. Vnitrostátní justiční orgán však nesmí přezkoumávat nezbytnost kontroly ani požadovat, aby mu byly poskytnuty informace ze spisu Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy. Zákonnost rozhodnutí Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy přezkoumává pouze Soudní dvůr Evropské unie v souladu postupem stanoveným nařízením (EU) č. 1095/2010.
Článek 23d
Kontroly na místě
1. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy může za účelem plnění svých povinností podle tohoto nařízení provádět veškeré nezbytné kontroly na místě v provozních prostorách právnických osob uvedených v čl. 23b odst. 1. Vyžaduje-li to řádné provedení a účinnost kontroly, může Evropský orgán pro cenné papíry a trhy provést kontrolu na místě bez předchozího ohlášení.
2. Úředníci Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy a další osoby tímto orgánem pověřené k provádění kontrol na místě smějí vstupovat do všech provozních prostor a na pozemky právnických osob, kterých se rozhodnutí Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy týká, a mají veškeré pravomoci stanovené v čl. 23c odst. 1. Zároveň jsou oprávněni zapečetit jakékoli provozní prostory a účetní knihy nebo záznamy na dobu a v rozsahu, které jsou pro kontrolu nezbytné.
3. Úředníci Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy a další osoby tímto orgánem pověřené k provádění kontrol na místě vykonávají své pravomoci po předložení písemného pověření, v němž je uveden předmět a účel kontroly a také penále stanovená v článku 36b pro případ, že se dotyčné osoby kontrole nepodrobí. S dostatečným předstihem před kontrolou informuje Evropský orgán pro cenné papíry a trhy o kontrole příslušný orgán členského státu, na jehož území má probíhat.
4. Osoby uvedené v čl. 23b odst. 1 se podrobí kontrolám na místě nařízeným na základě rozhodnutí Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy. V rozhodnutí musí být uvedeny předmět a účel kontroly, datum, kdy má být kontrola zahájena, penále stanovená v článku 36b, opravné prostředky, které jsou k dispozici podle nařízení (EU) č. 1095/2010 a dále právo na přezkum rozhodnutí Soudním dvorem Evropské unie. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy přijímá taková rozhodnutí po konzultaci příslušného orgánu členského státu, na jehož území má kontrola probíhat.
5. Úředníci příslušného orgánu členského státu, na jehož území má kontrola probíhat, jakož i osoby tímto orgánem pověřené nebo jmenované poskytují na žádost Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy aktivní součinnost úředníkům Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy a dalším osobám tímto orgánem pověřeným. Za tímto účelem mají pravomoci stanovené v odstavci 2. Úředníci příslušného orgánu dotyčného členského státu se mohou na požádání kontrol na místě také účastnit.
6. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy také může požádat, aby příslušné orgány provedly určité vyšetřovací úkoly a kontroly na místě jeho jménem, jak je stanoveno v tomto článku a v čl. 23c odst. 1. Za tímto účelem mají příslušné orgány stejné pravomoci jako Evropský orgán pro cenné papíry a trhy, jak je uvedeno v tomto článku a v čl. 23c odst. 1.
7. Pokud úředníci Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy a další doprovázející osoby tímto orgánem pověřené zjistí, že určitá osoba odmítá kontrolu nařízenou podle tohoto článku, příslušný orgán dotyčného členského státu jim poskytne nezbytnou pomoc a podle potřeby požádá o pomoc policii nebo rovnocenný donucovací orgán, který jim provedení kontroly na místě umožní.
8. Pokud kontrola na místě stanovená v odstavci 1 nebo pomoc stanovená v odstavci 7 vyžaduje podle vnitrostátních právních předpisů povolení justičního orgánu, musí být o takové povolení požádáno. O toto povolení lze žádat jako o předběžné opatření.
9. Pokud je podána žádost o povolení podle odstavce 8, vnitrostátní justiční orgán přezkoumá, zda je rozhodnutí Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy pravé a zda navrhovaná donucovací opatření nejsou vzhledem k předmětu kontroly svévolná ani nepřiměřená. Při přezkoumávání přiměřenosti těchto donucovacích opatření může vnitrostátní justiční orgán požádat Evropský orgán pro cenné papíry a trhy o podrobné vysvětlení, zejména důvodů, na jejichž základě má Evropský orgán pro cenné papíry a trhy podezření, že došlo k porušení tohoto nařízení, a závažnosti tohoto údajného porušení a povahy účasti osoby, jíž se donucovací opatření týkají. Vnitrostátní justiční orgán však nesmí přezkoumávat nezbytnost kontroly ani požadovat, aby mu byly poskytnuty informace ze spisu Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy. Zákonnost rozhodnutí Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy přezkoumává pouze Soudní dvůr Evropské unie postupem stanoveným v nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 23e
Procesní pravidla pro přijímání opatření v oblasti dohledu a ukládání pokut
1. Zjistí-li Evropský orgán pro cenné papíry a trhy při plnění svých povinností podle tohoto nařízení závažné známky toho, že by mohly existovat skutečnosti, jež mohou představovat jeden či více případů porušení povinností uvedených v příloze III, určí Evropský orgán pro cenné papíry a trhy ve svém rámci nezávislého vyšetřujícího úředníka, aby věc vyšetřil. Určený úředník se nesmí účastnit ani se neúčastnil přímého nebo nepřímého dohledu nad dotyčnou ratingovou agenturou ani postupu registrace této ratingové agentury a své funkce plní nezávisle na radě orgánů dohledu Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy.
2. Vyšetřující úředník vyšetří údajná porušení povinnosti, přičemž vezme v úvahu veškeré připomínky vyšetřovaných osob a kompletní spis se svým nálezem předá radě orgánů dohledu Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy.
Za účelem plnění svých úkolů může vyšetřující úředník využívat svou pravomoc požádat o informace podle článku 23b a provádět šetření a kontroly na místě podle článků 23c a 23d. Při uplatňování těchto pravomocí dodržuje vyšetřující úředník článek 23a.
Při plnění svých úkolů má vyšetřující úředník přístup ke všem dokumentům a informacím, které Evropský orgán pro cenné papíry a trhy shromáždil v rámci své činnosti v oblasti dohledu.
3. Jakmile vyšetřující úředník vyšetřování dokončí a předtím, než spis se svým nálezem předá radě orgánů dohledu Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy, poskytne vyšetřovaným osobám příležitost se k vyšetřovaným záležitostem vyjádřit. Svůj nález zakládá pouze na skutečnostech, ke kterým měly vyšetřované osoby příležitost se vyjádřit.
V průběhu vyšetřování jsou plně respektována práva dotčených osob na obhajobu podle tohoto článku.
4. Předává-li vyšetřující úředník spis s nálezem radě orgánů dohledu Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy, uvědomí o tom vyšetřované osoby. Ty mají právo do spisu nahlížet s výhradou oprávněného zájmu jiných osob na ochraně svých obchodních tajemství. Právo nahlížet do spisu se nevztahuje na důvěrné informace, jež mají vliv na třetí osoby.
5. Na základě spisu obsahujícího nález vyšetřujícího úředníka, a pokud o to dotyčné osoby požádají, rozhodne rada orgánů dohledu Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy po vyslechnutí vyšetřovaných osob v souladu s články 25 a 36c, zda se vyšetřované osoby dopustily případu jednoho či více porušení povinností uvedených v příloze III, a pokud je tomu tak, přijme opatření v oblasti dohledu podle článku 24 a uloží pokutu podle článku 36a.
6. Vyšetřující úředník se jednání rady orgánů dohledu Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy neúčastní ani do jejího rozhodování jinak nezasahuje.
7. Komise přijme další procesní pravidla pro výkon pravomoci ukládat pokuty a penále, včetně ustanovení o právu na obhajobu, ustanovení o lhůtách a o výběru pokut a penále, a přijme podrobná pravidla o promlčecích lhůtách týkajících se ukládání a výkonu sankcí.
Pravidla uvedená v prvním pododstavci se přijímají prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci podle článku 38a a za podmínek stanovených v článcích 38b a 38c.
8. Zjistí-li Evropský orgán pro cenné papíry a trhy při plnění svých povinností podle tohoto nařízení závažné známky možné existence skutečností, jež mohou představovat trestný čin, postoupí věc příslušným vnitrostátním orgánům činným v trestním řízení. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy dále neuloží pokuty nebo penále v případech, kdy stejné skutečnosti nebo skutečnosti, jež jsou v podstatě totožné, vedly v rámci trestního řízení podle vnitrostátního práva k osvobozujícímu nebo odsuzujícímu rozhodnutí, které nabylo právní moci.
Článek 24
Opatření v oblasti dohledu přijímaná Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy
1. Pokud v souladu s čl. 23e odst. 5 rada orgánů dohledu Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy zjistí, že se ratingová agentura dopustila některého z porušení povinností uvedených v příloze III, přijme jedno nebo více z těchto rozhodnutí:
a)
zrušit registraci této ratingové agentury;
b)
dočasně zakázat této ratingové agentuře vydávání ratingů s účinkem v celé Unii, dokud není porušování povinnosti ukončeno;
c)
pozastavit používání ratingů vydaných touto ratingovou agenturou pro regulatorní účely s účinkem v celé Unii, dokud není porušování povinnosti ukončeno;
d)
požadovat, aby ratingová agentura porušování povinnosti ukončila;
e)
vydat veřejná oznámení.
2. Při přijímání rozhodnutí uvedených v odstavci 1 rada orgánů dohledu Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy zohlední povahu a závažnost porušení povinnosti, přičemž vezme v úvahu tato kritéria:
a)
trvání a četnost případů porušení povinnosti;
b)
zda porušení povinnosti odhalilo závažné nebo systémové nedostatky v postupech podniku nebo v jeho systémech řízení či vnitřních kontrolách;
c)
zda porušení povinnosti usnadnilo či umožnilo spáchání finančního trestného činu nebo zda lze takový trestný čin danému porušení jakýmkoliv jiným způsobem přičíst;
d)
zda k porušení povinnosti došlo úmyslně nebo z nedbalosti.
3. Před přijetím rozhodnutí podle odst. 1 písm. a), b) a c) o tom rada orgánů dohledu Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy uvědomí Evropský orgán pro bankovnictví a Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění.
4. Byla-li přijata rozhodnutí podle odst. 1 písm. a) a c), lze ratingy používat pro regulatorní účely i nadále, a to po dobu nepřesahující:
a)
deset pracovních dní ode dne zveřejnění rozhodnutí Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy podle odstavce 5, pokud pro dotyčný finanční nástroj nebo subjekt existují ratingy vydané jinými ratingovými agenturami registrovanými podle tohoto nařízení, nebo
b)
tři měsíce ode dne zveřejnění rozhodnutí Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy podle odstavce 5, pokud pro dotyčný finanční nástroj nebo subjekt neexistují ratingy vydané jinými ratingovými agenturami registrovanými podle tohoto nařízení.
Za mimořádných okolností souvisejících s případným narušením trhu nebo finanční nestabilitou může rada orgánů dohledu Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy lhůtu uvedenou v prvním pododstavci písm. b) mimo jiné i na žádost Evropského orgánu pro bankovnictví a Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění prodloužit o další tři měsíce.
5. Rada orgánů dohledu Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy oznámí veškerá rozhodnutí přijatá podle odstavce 1 bez zbytečného odkladu dotyčné ratingové agentuře a sdělí tato rozhodnutí příslušným orgánům a odvětvovým příslušným orgánům, Komisi, Evropskému orgánu pro bankovnictví a Evropskému orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění. Veškerá tato rozhodnutí zveřejní na svých internetových stránkách do 10 pracovních dní ode dne jejich přijetí.
Při zveřejňování svých rozhodnutí ve smyslu prvního pododstavce zveřejní rada orgánů dohledu Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy rovněž informace o tom, že dotyčná ratingová agentura má právo proti rozhodnutí podat odvolání, případně i o tom, že odvolání bylo podáno, a uvede, že toto odvolání nemá odkladný účinek, a zveřejní dále informace o možnosti odvolacího senátu pozastavit uplatňování napadeného rozhodnutí podle čl. 60 odst. 3 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 25
Vyjádření dotyčných osob
1. Před přijetím jakéhokoli rozhodnutí podle čl. 24 odst. 1 poskytne rada orgánů dohledu Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy účastníkům řízení příležitost vyjádřit se ke zjištění Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy. Rada orgánů dohledu Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy založí svá rozhodnutí pouze na zjištěních, ke kterým měli účastníci řízení příležitost se vyjádřit.
První pododstavec se nevztahuje na situace, kdy je třeba přijmout naléhavá opatření s cílem zabránit významnému a bezprostřednímu poškození finančního systému. V takovém případě může rada orgánů dohledu Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy přijmout prozatímní rozhodnutí s tím, že co nejdříve po přijetí svého rozhodnutí musí dát dotyčným osobám příležitost k vyjádření.
2. V průběhu řízení musí být plně respektována práva na obhajobu účastníků řízení. Mají právo nahlížet do spisu Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy s výhradou oprávněného zájmu jiných osob na ochraně jejich obchodních tajemství. Právo nahlížet do spisu se nevztahuje na důvěrné informace.
Článek 25a
Odvětvové příslušné orgány zodpovědné za dohled nad čl. 4 odst. 1 (používání ratingů) a za jeho prosazování
Odvětvové příslušné orgány zodpovídají za dohled nad čl. 4 odst. 1 a za jeho prosazování v souladu s příslušnými odvětvovými právními předpisy.
KAPITOLA III
SPOLUPRÁCE MEZI EVROPSKÝM ORGÁNEM PRO CENNÉ PAPÍRY A TRHY, PŘÍSLUŠNÝMI ORGÁNY A ODVĚTVOVÝMI PŘÍSLUŠNÝMI ORGÁNY
Článek 26
Povinnost spolupracovat
Evropský orgán pro cenné papíry a trhy, Evropský orgán pro bankovnictví a Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění, příslušné orgány a odvětvové příslušné orgány spolupracují, pokud je to nutné pro účely tohoto nařízení a pro účely příslušných odvětvových právních předpisů.
Článek 27
Výměna informací
1. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy, příslušné orgány a odvětvové příslušné orgány si bez zbytečného odkladu poskytují navzájem informace požadované pro účely výkonu svých povinností podle tohoto nařízení a podle příslušných odvětvových právních předpisů.
2. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy může centrálním bankám, Evropskému systému centrálních bank a Evropské centrální bance jakožto měnovým orgánům, Evropské radě pro systémová rizika a případně dalším orgánům veřejné správy odpovědným za dohled nad platebními systémy a systémy vypořádání předávat důvěrné informace určené k plnění jejich úkolů. Obdobně těmto orgánům ani subjektům nelze bránit v tom, aby Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy předávaly informace, které tento orgán může potřebovat pro účely plnění svých povinností podle tohoto nařízení.“
12)
Články 28 a 29 se zrušují.
13)
Články 30, 31 a 32 se nahrazují tímto:
„Článek 30
Přenášení úkolů z Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy na příslušné orgány
1. Je-li to nezbytné k řádnému splnění úkolu v oblasti dohledu, může Evropský orgán pro cenné papíry a trhy konkrétní úkoly v oblasti dohledu přenést na příslušný orgán členského státu v souladu s obecnými pokyny vydanými Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy podle čl. 21 odst. 2. Mezi tyto konkrétní úkoly v oblasti dohledu mohou patřit zejména pravomoc žádat o informace podle článku 23b a provádět šetření a kontroly na místě podle čl. 23d odst. 6.
2. Před přenesením úkolu Evropský orgán pro cenné papíry a trhy konzultuje s dotčeným příslušným orgánem. Tato konzultace se týká:
a)
rozsahu úkolu, jenž má být přenesen;
b)
harmonogramu pro splnění úkolu, jenž má být přenesen, a
c)
předávání potřebných informací mezi příslušným orgánem a Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy.
3. V souladu s nařízením o poplatcích, které Komise přijme podle čl. 19 odst. 2, poskytne Evropský orgán pro cenné papíry a trhy příslušnému orgánu náhradu nákladů, jež mu v důsledku výkonu přenesených úkolů vzniknou.
4. Přenesení úkolu podle odstavce 1 Evropský orgán pro cenné papíry a trhy v náležitých intervalech přezkoumává. Přenesení úkolů lze kdykoliv odvolat.
Přenesení úkolů nemá vliv na odpovědnost Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy a neomezuje jeho schopnost provádět přenesenou činnost a dohlížet na ni. Úkoly v oblasti dohledu podle tohoto nařízení, včetně rozhodnutí o registraci, závěrečného posouzení a navazujících rozhodnutí týkajících se porušení povinnosti přenést nelze.
Článek 31
Oznámení a žádosti o pozastavení od příslušných orgánů
1. Pokud je příslušný orgán určitého členského státu přesvědčen, že na území jeho členského státu nebo na území jiného členského státu dochází nebo došlo k jednání, které je v rozporu s tímto nařízením, oznámí tuto skutečnost co nejpřesněji Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy. Má-li příslušný orgán za to, že je to za účelem šetření vhodné, může rovněž Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy navrhnout, aby posoudil, zda je třeba vůči ratingové agentuře podílející se na tomto jednání využít pravomoce podle článků 23b a 23c.
Evropský orgán pro cenné papíry a trhy přijme vhodná opatření. Informuje oznamující příslušný orgán o výsledku, a pokud je to možné, o veškerých významných mezitimních změnách ve vývoji situace.
2. Aniž je dotčena oznamovací povinnost stanovená v odstavci 1, platí, že pokud se oznamující příslušný orgán členského státu domnívá, že registrovaná ratingová agentura, jejíž ratingy jsou používány na území tohoto členského státu, porušuje povinnosti vyplývající z tohoto nařízení a že toto porušení je dostatečně závažné a trvalé na to, aby mělo významný dopad na ochranu investorů nebo stabilitu finančního systému v uvedeném členském státě, může oznamující příslušný orgán požadovat, aby Evropský orgán pro cenné papíry a trhy pozastavil používání ratingů dotyčné ratingové agentury pro regulatorní účely finančními institucemi a dalšími subjekty uvedenými v čl. 4 odst. 1. Oznamující příslušný orgán svou žádost Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy úplně zdůvodní.
Pokud se Evropský orgán pro cenné papíry a trhy domnívá, že žádost není oprávněná, vyrozumí o tom písemně oznamující příslušný orgán s uvedením důvodů. Pokud se Evropský orgán pro cenné papíry a trhy domnívá, že žádost oprávněná je, přijme vhodná opatření k vyřešení dané záležitosti.
Článek 32
Mlčenlivost
1. Povinnost mlčenlivosti platí pro Evropský orgán pro cenné papíry a trhy, příslušné orgány a všechny osoby, které pracují nebo pracovaly pro Evropský orgán pro cenné papíry a trhy, pro příslušné orgány nebo pro jakoukoli jinou osobu, na niž Evropský orgán pro cenné papíry a trhy přenesl úkoly, včetně auditorů a odborníků smluvně zavázaných Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy. Informace, na které se vztahuje povinnost mlčenlivosti, nesmějí být zpřístupněny žádným osobám ani orgánům s výjimkou případů, kdy je toto zpřístupnění nutné pro soudní řízení.
2. Veškeré informace, které Evropský orgán pro cenné papíry a trhy, příslušné orgány, odvětvové příslušné orgány a jiné orgány a subjekty uvedené v čl. 27 odst. 2 obdržely podle tohoto nařízení a které si vyměňují, jsou považovány za důvěrné s výjimkou případů, kdy Evropský orgán pro cenné papíry a trhy nebo příslušný orgán nebo jiný dotčený orgán či subjekt v okamžiku jejich sdělení uvede, že dané informace mohou být zpřístupněny, nebo kdy je toto zpřístupnění nutné pro soudní řízení.“
14)
Článek 33 se zrušuje.
15)
Články 34 a 35 se nahrazují tímto:
„Článek 34
Dohoda o výměně informací
Evropský orgán pro cenné papíry a trhy může uzavírat dohody o spolupráci týkající se výměny informací s orgány dohledu třetích zemí pouze v případě, že zpřístupněné informace podléhají zárukám zachování mlčenlivosti, které jsou alespoň rovnocenné zárukám stanoveným v článku 32.
Tato výměna informací musí být určena pro plnění úkolů těchto orgánů dohledu.
Pro předávání osobních údajů třetím zemím použije Evropský orgán pro cenné papíry a trhy nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (16).
Článek 35
Zpřístupnění informací získaných ze třetích zemí
Evropský orgán pro cenné papíry a trhy může zpřístupnit informace, které obdržel od orgánů dohledu třetích zemí, pouze pokud on nebo příslušný orgán obdržel výslovný souhlas orgánu dohledu, který informace poskytl, přičemž tyto informace lze případně zpřístupnit výhradně pro účely, pro které tento orgán dohledu vydal souhlas, nebo pokud je toto zpřístupnění informací nezbytné pro soudní řízení.
16)
Název kapitoly I hlavy IV „Sankce, postup projednávání ve výboru a předkládání zpráv“ se nahrazuje názvem „Sankce, pokuty, penále, postup projednávání ve výboru, přenesené pravomoci a předkládání zpráv“.
17)
V článku 36 se první a druhý pododstavec nahrazují tímto:
„Členské státy stanoví sankce za porušení čl. 4 odst. 1 a přijmou veškerá opatření nezbytná k jejich uplatňování. Stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.
Členské státy zajistí, aby odvětvový příslušný orgán uveřejnil každou sankci, která byla za porušení čl. 4 odst. 1 uložena, ledaže by toto uveřejnění vážně ohrozilo finanční trhy nebo způsobilo nepřiměřenou škodu zúčastněným subjektům.“
18)
Vkládají se nové články, které znějí:
„Článek 36a
Pokuty
1. Pokud v souladu s čl. 23e odst. 5 rada orgánů dohledu Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy zjistí, že se ratingová agentura úmyslně nebo z nedbalosti dopustila některého z porušení povinnosti uvedených v příloze III, přijme rozhodnutí o uložení pokuty podle odstavce 2.
Porušení povinnosti ratingovou agenturou se považuje za úmyslné, pokud Evropský orgán pro cenné papíry a trhy zjistí objektivní skutečnosti, které prokazují, že ratingová agentura či její užší vedení jednaly s cílem porušit povinnost.
2. Základní výše pokut uvedených v odstavci 1 se stanovuje v těchto rozmezích:
a)
v případech porušení povinnosti uvedených v bodech 1 až 5, 11 až 15, 19, 20, 23, 28, 30, 32, 33, 35, 41, 43, 50 a 51 oddílu I přílohy III dosahuje výše pokuty nejméně 500 000 EUR, přičemž nepřesáhne 750 000 EUR;
b)
v případech porušení povinnosti uvedených v bodech 6 až 8, 16 až 18, 21, 22, 24, 25, 27, 29, 31, 34, 37 až 40, 42, 45 až 49, 52 a 54 oddílu I přílohy III dosahuje výše pokuty nejméně 300 000 EUR, přičemž nepřesáhne 450 000 EUR;
c)
v případech porušení povinnosti uvedených v bodech 9, 10, 26, 36, 44 a 53 oddílu I přílohy III dosahuje výše pokuty nejméně 100 000 EUR, přičemž nepřesáhne 200 000 EUR;
d)
v případech porušení povinnosti uvedených v bodech 1, 6, 7 a 8 oddílu II přílohy III dosahuje výše pokuty nejméně 50 000 EUR, přičemž nepřesáhne 150 000 EUR;
e)
v případech porušení povinnosti uvedených v bodech 2, 4 a 5 oddílu II přílohy III dosahuje výše pokuty nejméně 25 000 EUR, přičemž nepřesáhne 75 000 EUR;
f)
v případech porušení povinnosti uvedených v bodě 3 oddílu II přílohy III dosahuje výše pokuty nejméně 10 000 EUR, přičemž nepřesáhne 50 000 EUR;
g)
v případech porušení povinnosti uvedených v bodech 1 až 3 a 11 oddílu III přílohy III dosahuje výše pokuty nejméně 150 000 EUR, přičemž nepřesáhne 300 000 EUR;
h)
v případech porušení povinnosti uvedených v bodech 4, 6, 8 a 10 oddílu III přílohy III dosahuje výše pokuty nejméně 90 000 EUR, přičemž nepřesáhne 200 000 EUR;
i)
v případech porušení povinnosti uvedených v bodech 5, 7 a 9 oddílu III přílohy III dosahuje výše pokuty nejméně 40 000 EUR, přičemž nepřesáhne 100 000 EUR.
Při rozhodování o tom, zda by základní výše pokuty měla být stanovena u dolní hranice, uprostřed, či u horní hranice rozmezí stanovených v prvním pododstavci, Evropský orgán pro cenné papíry a trhy přihlédne k ročnímu obratu dotyčné ratingové agentury za předcházející hospodářský rok. V případě ratingových agentur, jejichž roční obrat nedosahuje 10 milionů EUR, se základní výše pokuty stanovuje u dolní hranice stanovených rozmezí, v případě ratingových agentur, jejichž roční obrat činí 10 až 50 milionů EUR, se základní výše pokuty stanovuje uprostřed stanovených rozmezí a v případě ratingových agentur, jejichž roční obrat přesahuje 50 milionů EUR, se základní výše pokuty stanovuje u horní hranice stanovených rozmezí.
3. Základní výše pokuty stanovená v rozmezích podle odstavce 2 se v případě potřeby upraví s ohledem na přitěžující nebo polehčující okolnosti podle příslušných koeficientů uvedených v příloze IV.
Příslušné přitěžující koeficienty se na základní výši pokuty použijí jeden po druhém. Je-li použitelný více než jeden přitěžující koeficient, k základní výši pokuty se postupně přičte každý rozdíl mezi základní výší a částkou, která je výsledkem uplatnění jednotlivých přitěžujících koeficientů.
Příslušné polehčující koeficienty se na základní výši pokuty použijí jeden po druhém. Je-li použitelný více než jeden polehčující koeficient, od základní výše pokuty se postupně odečte každý rozdíl mezi základní výší a částkou, která je výsledkem uplatnění jednotlivých polehčujících koeficientů.
4. Bez ohledu na odstavce 2 a 3 výše pokuty nepřekročí 20 % ročního obratu dotyčné ratingové agentury za předchozí hospodářský rok a pokud ratingová agentura získala přímo či nepřímo z porušení povinností finanční prospěch, je výše pokuty rovna přinejmenším tomuto finančnímu prospěchu.
Jestliže se ratingová agentura svým jednáním nebo opominutím dopustila více než jednoho případu porušení povinnosti uvedených v příloze III, uplatní se pouze nejvyšší z pokut vypočtených podle odstavců 2 a 3, vztahujících se k jednomu těchto porušení.
Článek 36b
Penále
1. Rada orgánů dohledu Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy může svým rozhodnutím uložit penále s cílem donutit:
a)
ratingovou agenturu, aby v souladu s rozhodnutím přijatým podle čl. 24 odst. 1 písm. d) porušování povinnosti ukončila;
b)
osobu uvedenou v čl. 23b odst. 1, aby poskytla úplné informace, o které byla požádána na základě rozhodnutí podle článku 23b;
c)
osobu uvedenou v čl. 23b odst. 1, aby se podrobila šetření, a zejména předložila úplné záznamy, údaje, postupy nebo jakékoli jiné požadované materiály a doplnila a opravila další informace poskytnuté při šetření zahájeném na základě rozhodnutí podle článku 23c;
d)
osobu uvedenou v čl. 23b odst. 1, aby se podrobila kontrole na místě, nařízené rozhodnutím podle článku 23d.
2. Penále musí být účinné a přiměřené. Penále se ukládá na denním základě, dokud ratingová agentura nebo dotčená osoba nevyhoví příslušnému rozhodnutí podle odstavce 1.
3. Bez ohledu na odstavec 2 činí výše penále 3 % průměrného denního obratu v předchozím hospodářském roce nebo v případě fyzických osob 2 % průměrného denního příjmu v předchozím kalendářním roce. Penále se vypočítá ode dne určeného v rozhodnutí, kterým se ukládá.
4. Penále lze uložit na dobu, která nepřekročí šest měsíců ode dne oznámení rozhodnutí Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy.
Článek 36c
Vyjádření účastníků řízení
1. Před přijetím jakéhokoli rozhodnutí o uložení pokuty nebo penále podle článku 36a nebo čl. 36b odst. 1 písm. a) až d) poskytne rada orgánů dohledu Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy účastníkům řízení příležitost vyjádřit se ke zjištěním Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy. Rada orgánů dohledu Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy založí svá rozhodnutí pouze na zjištěních, ke kterým se měli účastníci řízení příležitost se vyjádřit.
2. V průběhu řízení musejí být plně respektována práva na obhajobu účastníků řízení. Mají právo nahlížet do spisu Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy s výhradou oprávněného zájmu jiných osob na ochraně jejich obchodních tajemství. Právo nahlížet do spisu se nevztahuje na důvěrné informace a interní přípravné dokumenty Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy.
Článek 36d
Zveřejňování, povaha a alokace pokut a penále a výkon rozhodnutí
1. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy zveřejní každou pokutu a penále uložené podle článků 36a a 36b s výjimkou případů, kdy by jejich zveřejnění vážně ohrozilo finanční trhy nebo způsobilo nepřiměřenou škodu zúčastněným subjektům.
2. Pokuty a penále uložené podle článků 36a a 36b jsou správní povahy.
3. Pokuty a penále uložené podle článků 36a a 36b jsou podkladem pro výkon rozhodnutí.
Výkon rozhodnutí se řídí předpisy občanského procesního práva toho státu, na jehož území se provádí. Doložku vykonatelnosti připojí po přezkoumání rozhodnutí, omezeném jen na ověření pravosti, vnitrostátní orgán, který k tomu určí vláda každého členského státu; jeho určení dá na vědomí Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy a Soudnímu dvoru Evropské unie.
Jsou-li na žádost oprávněné strany splněny tyto formální náležitosti, může tato strana v souladu s vnitrostátním právem požádat o výkon rozhodnutí přímo příslušný subjekt.
Výkon rozhodnutí může být zastaven pouze na základě rozhodnutí Soudního dvora Evropské unie. Kontrola řádného provádění výkonu rozhodnutí však spadá do pravomoci vnitrostátních soudních orgánů.
4. Pokuty a penále jsou příjmem souhrnného rozpočtu Evropské unie.
Článek 36e
Přezkum Soudním dvorem Evropské unie
Soudní dvůr Evropské unie má neomezenou pravomoc přezkoumat rozhodnutí, jimiž Evropský orgán pro cenné papíry a trhy uložil pokutu nebo penále. Uloženou pokutu nebo penále může zrušit, snížit nebo zvýšit.“
19)
Článek 37 se nahrazuje tímto:
„Článek 37
Změny příloh
S cílem zohlednit vývoj na finančních trzích, včetně mezinárodního vývoje, zejména v souvislosti s novými finančními nástroji, může Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci podle článku 38a a za podmínek stanovených v článcích 38b a 38c přijmout opatření ke změně příloh, s výjimkou přílohy III.“
20)
V článku 38 se zrušuje odstavec 2.
21)
Vkládají se nové články, které znějí:
„Článek 38a
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 5 odst. 6 třetím pododstavci, čl. 19 odst. 2, čl. 23e odst. 7 a článku 37 je svěřena Komisi na dobu čtyř let počínaje 1 června 2011. Komise vypracuje zprávu o výkonu přenesené pravomoci nejpozději šest měsíců před koncem tohoto čtyřletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud je Evropský parlament nebo Rada v souladu s článkem 38b nezruší.
2. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
3. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v článcích 38b a 38c.
Článek 38b
Zrušení přenesení pravomoci
1. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 5 odst. 6 třetím pododstavci, čl. 19 odst. 2, čl. 23e odst. 7 a článku 37 kdykoli zrušit.
2. Orgán, který zahájil interní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, se vynasnaží uvědomit v přiměřené lhůtě před přijetím konečného rozhodnutí druhý orgán a Komisi a uvede přenesené pravomoci, jež by se mohly stát předmětem zrušení.
3. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí uvedených v tomto rozhodnutí. Rozhodnutí nabývá účinku okamžitě nebo k pozdějšímu dni, který v něm je upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. Rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 38c
Námitky proti aktům v přenesené pravomoci
1. Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě tří měsíců ode dne oznámení.
Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o tři měsíce.
2. Pokud Evropský parlament ani Rada ve lhůtě uvedené v odstavci 1 námitky proti aktu v přenesené pravomoci nevysloví, akt se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupí v platnost dnem v něm stanoveným.
Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím této lhůty, pokud Evropský parlament i Rada uvědomí Komisi o svém rozhodnutí námitky nevyslovit.
3. Akt v přenesené pravomoci nevstoupí v platnost, pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada vysloví námitky ve lhůtě uvedené v odstavci 1. V souladu s článkem 296 Smlouvy o fungování Evropské unie uvede orgán, který vznáší námitku, důvody pro vyslovení námitky proti aktu v přenesené pravomoci.“
22)
Článek 39 se mění takto:
a)
odstavec 2 se zrušuje;
b)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Komise do 1. července 2011 na základě vývoje rámce regulace a dohledu pro ratingové agentury ve třetích zemích předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o účincích tohoto vývoje a přechodných období uvedených v článku 40 na stabilitu finančních trhů v Unii.“
23)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 39a
Podávání zpráv Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy
Evropský orgán pro cenné papíry a trhy posoudí do 31. prosince 2011 personální a finanční potřeby vyplývající z toho, že se orgán ujme svých pravomocí a povinností v souladu s tímto nařízením, a předloží zprávu Evropskému parlamentu, Radě a Komisi.“
24)
V článku 40 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:
„Stávající ratingové agentury mohou pokračovat ve vydávání ratingů, které mohou být pro regulatorní účely používány finančními institucemi a dalšími subjekty uvedenými v čl. 4 odst. 1, pokud není žádost o registraci zamítnuta. V případě zamítnutí žádosti o registraci se použije čl. 24 odst. 4 a 5.“
25)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 40a
Přechodná opatření týkající se Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy
1. Všechny kompetence a povinnosti související s dohledovou a donucovací činností v oblasti ratingových agentur, které byly svěřeny příslušným orgánům, ať už působícím jako příslušné orgány domovského členského státu či nikoli, a kolegiím, pokud byla zřízena, budou ukončeny dne 1. července 2011.
Žádost o registraci, kterou příslušné orgány domovského členského státu nebo příslušné kolegium obdržely do 7. září 2010, se však Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy nepostupují a rozhodnutí o registraci či o zamítnutí žádosti o registraci přijmou tyto orgány či kolegia.
2. Aniž je dotčen odst. 1 druhý pododstavec, převezme Evropský orgán pro cenné papíry a trhy do dne uvedeného v odstavci 1 veškeré spisy a pracovní dokumenty související s dohledovou a donucovací činností v oblasti ratingových agentur, včetně jakýchkoli probíhajících přezkumů a donucovacích opatření, nebo jejich ověřené kopie.
3. Příslušné orgány a kolegia uvedená v odstavci 1 zajistí, aby byly veškeré stávající záznamy a pracovní dokumenty nebo jejich ověření kopie předány co nejdříve, nejpozději však do 1. července 2011 Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy. Tyto příslušné orgány a kolegia rovněž poskytnou Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy veškerou nezbytnou pomoc a rady, jež umožní účinné a účelné předání a převzetí činnosti v oblasti dohledu a prosazování pravidel v oblasti ratingových agentur.
4. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy jedná jako právní nástupce příslušných orgánů a kolegií uvedených v odstavci 1 v jakýchkoli správních nebo soudních řízeních, která vyplývají z dohledové a donucovací činnosti vykonávané těmito příslušnými orgány a kolegii ve vztahu k záležitostem, na něž se vztahuje toto nařízení.
5. Registrace ratingové agentury, kterou v souladu s kapitolou I hlavy III provádí příslušný orgán uvedený v odstavci 1 tohoto článku, zůstává v platnosti i po převodu pravomocí na Evropský orgán pro cenné papíry a trhy.
6. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy do 1. července 2014 provede v rámci probíhajícího dohledu alespoň jedno ověření všech ratingových agentur, na něž se vztahuje jeho pravomoc dohledu.“
26)
Příloha I se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení.
27)
Doplňují se nové přílohy obsažené v příloze II tohoto nařízení.
Článek 2
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 11. května 2011.
32011R0513
L 145/30
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
11.05.2011.
UREDBA (EU) br. 513/2011 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 11. svibnja 2011.
o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1060/2009 o agencijama za kreditni rejting
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon dostave nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke (1),
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (2),
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),
budući da:
(1)
U završnom izvješću koje je 25. veljače 2009., na temelju ovlaštenja Komisije, objavila skupina stručnjaka na visokoj razini kojom je predsjedavao Jacques de Larosière, zaključeno je da treba ojačati nadzorni okvir za financijski sektor u Europski uniji kako bi se smanjio rizik i težina budućih financijskih kriza. Izvješće je preporučilo opsežne reforme nadzornih struktura. Skupina stručnjaka također je zaključila da bi trebalo osnovati Europski sustav financijskih nadzornih tijela (ESFS), koji bi obuhvatio tri Europska nadzorna tijela, i to jedno za sektor bankarstva, jedno za sektor osiguranja i strukovnog mirovinskog osiguranja te jedno za sektor vrijednosnih papira i tržišta kapitala, a preporučila je i osnivanje Europskog vijeća za sistemske rizike.
(2)
Komisija je u priopćenju od 4. ožujka 2009. pod naslovom „Poticanje europskog oporavka” predložila da se prezentira nacrt zakonodavnih propisa kojima se osniva ESFS, a u priopćenju od 27. svibnja 2009., pod naslovom „Europski financijski nadzor”, dala je dodatne pojedinosti o mogućoj strukturi takvog novog nadzornog okvira, istaknuvši specifičnost nadzora agencija za kreditni rejting.
(3)
Europsko je Vijeće u zaključcima od 19. lipnja 2009. preporučilo osnivanje ESFS-a, koji bi se sastojao od mreže nacionalnih financijskih nadzornih tijela koji rade zajedno s tri nova Europska nadzorna tijela. ESFS bi morao biti usmjeren na poboljšanje kvalitete i dosljednosti nacionalnog nadzora, jačanje nadzora nad prekograničnim skupinama ustrojavanjem nadzornih kolegija te uvođenje europskog jedinstvenog skupa pravila koji bi se primjenjivao na sve sudionike financijskog tržišta na unutarnjem tržištu. Europsko vijeće naglasilo je da bi europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala trebalo imati nadzorne ovlasti i nad agencijama za kreditni rejting. Nadalje, Komisija bi trebala i dalje biti nadležna za provođenje Ugovora, posebno poglavlja I. glave VII. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) vezano uz zajednička pravila o nadmetanju u skladu s odredbama donesenima za provedbu tih pravila.
(4)
Uredbom (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (4) osnovano je Europsko nadzorno tijelo (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala) (ESMA).
(5)
Trebalo bi jasno odrediti područje nadležnosti ESMA-e tako da sudionici na financijskom tržištu mogu utvrditi tijelo koje je nadležno za djelatnost agencija za kreditni rejting. U skladu s Uredbom (EZ) br. 1060/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (5), ESMA-i bi se trebala dati opća nadležnost u vezi s registracijom i kontinuiranim nadzorom registriranih agencija za kreditni rejting.
(6)
ESMA bi morala biti isključivo odgovorna za registraciju i nadzor agencija za kreditni rejting u Uniji. Kada ESMA delegira posebne zadaće nadležnim tijelima, ona bi trebala i dalje biti pravno odgovorna. Rukovoditelji i drugi zaposlenici nadležnih tijela trebali bi u svojstvu članova tijela ESMA-e, poput njezina odbora nadzornih tijela ili unutarnjih povjerenstava, sudjelovati u procesu odlučivanja unutar ESMA-e u skladu s Uredbom (EU) br. 1095/2010. ESMA bi morala imati isključivu ovlast za zaključivanje sporazuma o suradnji u vezi s razmjenom informacija s nadzornim tijelima trećih zemalja. Ako nadležna tijela sudjeluju u procesu odlučivanja unutar ESMA-e ili prilikom izvršavanja zadaća u ime ESMA-e, ona bi trebala biti obuhvaćena tim sporazumima o suradnji.
(7)
Transparentnost informacija koje izdavatelj financijskog instrumenta kojem se dodjeljuje rejting daje imenovanoj agenciji za kreditni rejting mogla bi imati veliku potencijalnu dodanu vrijednost za funkcioniranje tržišta i zaštitu ulagatelja. Stoga bi trebalo razmotriti koji je najbolji način da se poveća transparentnost informacija koje su temeljne za rejtinge svih financijskih instrumenata. Kao prvo, objavljivanje tih informacija drugim registriranim ili certificiranim agencijama za kreditni rejting vjerojatno će ojačati natjecanje između agencija za kreditni rejting jer bi ono moglo, posebno, dovesti do povećanja broja nenaručenih rejtinga. Dodjela takvih nenaručenih rejtinga trebala bi poticati korištenje više od jednog rejtinga po svakom financijskom instrumentu. To će također vjerojatno pomoći da se izbjegnu mogući sukobi interesa, posebno na osnovi modela „izdavatelj plaća” te bi trebalo povećati kvalitetu rejtinga. Kao drugo, objavljivanje tih informacija cijelom tržištu također bi moglo povećati mogućnost ulagatelja da razviju vlastite analize rizika temeljeći svoju temeljitu analizu poslovanja na tim dodatnim informacijama. Takvo objavljivanje također bi moglo dovesti do manjeg oslanjanja na kreditne rejtinge koje dodjeljuju agencije za kreditni rejting. Radi postizanja tih temeljnih ciljeva Komisija bi morala podrobnije analizirati ta pitanja posvećujući daljnju pažnju primjerenom opsegu obveze objavljivanja, uzimajući u obzir učinak na lokalna tržišta sekuritiziranih vrijednosnih papira, daljnji dijalog sa zainteresiranim stranama, praćenje razvoja tržišta i regulacije te iskustvo koje su stekle druge zemlje. U svjetlu te procjene Komisija bi morala predložiti primjerene zakonodavne prijedloge. Procjena i prijedlozi Komisije morali bi omogućiti utvrđivanje novih obveza u vezi s transparentnošću na način koji najprimjerenije zadovoljava javni interes i koji je najviše usklađen sa zaštitom ulagatelja.
(8)
Budući da se kreditni rejtinzi koriste u cijeloj Uniji, uobičajena razlika između nadležnog tijela matične države članice i ostalih nadležnih tijela te korištenje nadzornog usklađivanja od strane kolegija nisu najprimjerenija struktura za nadzor agencija za kreditni rejting. Nakon osnivanja ESMA-e više nema potrebe za održavanjem takve strukture. Stoga bi postupak registracije trebao biti pojednostavljen i rokovi u skladu s tim smanjeni.
(9)
ESMA bi morala biti odgovorna za registraciju i kontinuirani nadzor agencija za kreditni rejting, ali ne i za nadzor korisnika kreditnih rejtinga. Nadležna tijela imenovana na temelju mjerodavnog sektorskog zakonodavstva za nadzor kreditnih institucija, investicijskih društava, društava za neživotno i životno osiguranje, društava za reosiguranje, subjekata za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS), institucija za strukovno mirovinsko osiguranje i alternativnih investicijskih fondova morala bi zbog toga i dalje biti odgovorna za nadzor korištenja kreditnih rejtinga od strane tih financijskih institucija i subjekata koji se nadziru na nacionalnoj razini u okviru i u svrhu primjene drugih direktiva o financijskim uslugama, kao i za nadzor korištenja kreditnih rejtinga u prospektima.
(10)
Postoji potreba za učinkovitim instrumentom za uspostavu usklađenih tehničkih regulatornih standarda kako bi se olakšala primjena Uredbe (EZ) br. 1060/2009 u svakodnevnoj praksi i osigurali jednaki uvjeti za sve i primjerena zaštita ulagatelja i potrošača u cijeloj Uniji. Kao tijelu s visoko specijaliziranim stručnim znanjem, učinkovito je i primjereno povjeriti ESMA-i izradu nacrta tehničkih regulatornih standarda.
(11)
U području agencija za kreditni rejting ESMA bi morala dostaviti Komisiji nacrt tehničkih regulatornih standarda u vezi s informacijama koje agencija za kreditni rejting mora dostaviti u svom zahtjevu za registraciju, informacijama koje agencija za kreditni rejting mora dostaviti u zahtjevu za certifikaciju i radi procjene njezine važnosti u sustavu za financijsku stabilnost ili integritet financijskih tržišta, u vezi s prezentacijom informacija, uključujući strukturu, oblik, metodu i razdoblje izvješćivanja, koje agencija za kreditni rejting mora objaviti u vezi s ocjenom usklađenosti metodologija vezanih uz kreditni rejting sa zahtjevima utvrđenima u Uredbi (EZ) br. 1060/2009, kao i u vezi sa sadržajem i oblikom periodičnog izvješćivanja o podacima o rejtingu koji se traže od agencija za kreditni rejting u svrhu kontinuiranog nadzora koji provodi ESMA. U skladu s Uredbom (EU) br. 1095/2010 te bi nacrte tehničkih regulatornih standarda trebala odobriti Komisija kako bi im dala obvezujući pravni učinak. Prilikom izrade nacrta tehničkih regulatornih standarda ESMA bi trebala uzeti u obzir te, ako je to primjereno i nužno, ažurirati smjernice koje je već izdao Odbor europskih regulatora za vrijednosne papire u pogledu sadržaja Uredbe (EZ) br. 1060/2009.
(12)
U područjima koja nisu obuhvaćena tehničkim regulatornim standardima ESMA bi morala imati ovlasti za izdavanje i ažuriranje neobvezujućih smjernica o pitanjima koja se odnose na primjenu Uredbe (EZ) br. 1060/2009.
(13)
Kako bi učinkovito izvršavala svoje zadaće, ESMA bi trebala moći zatražiti, jednostavnim zahtjevom ili odlukom, sve potrebne informacije od agencija za kreditni rejting, osoba uključenih u aktivnosti vezane uz kreditni rejting, subjekata kojima se dodjeljuje rejting i s njima povezanih trećih osoba, trećih osoba kojima su agencije za kreditni rejting eksternalizirale operativne funkcije i ostalih osoba koje su na drugi način usko i znatno povezane s agencijama za kreditni rejting ili aktivnostima vezanim uz kreditni rejting. Potonja skupina osoba trebala bi, na primjer, obuhvatiti zaposlenike agencije za kreditni rejting koji nisu izravno uključeni u aktivnosti vezane uz kreditni rejting, ali koji zbog svoje funkcije u agenciji za kreditni rejting mogu imati važne informacije o određenom slučaju. U tu kategoriju mogu također spadati tvrtke koje su pružile usluge agenciji za kreditni rejting. Društva koja koriste kreditne rejtinge ne bi smjela spadati u tu kategoriju. Ako ESMA takve informacije traži jednostavnim zahtjevom, naslovljenik nije obvezan dostaviti te informacije, ali u slučaju da to radi dobrovoljno, dostavljene informacije ne bi smjele biti netočne niti bi smjele dovoditi u zabludu. Takve bi informacije trebalo učiniti dostupnima bez odlaganja.
(14)
Radi učinkovitog izvršavanja svojih nadzornih ovlasti ESMA bi trebala imati mogućnost provoditi istrage i izravni nadzor.
(15)
Nadležna tijela trebala bi dostaviti sve informacije koje se zahtijevaju u skladu s Uredbom (EZ) br. 1060/2009 te pomagati ESMA-i i surađivati s njom. ESMA i nadležna tijela također bi trebala blisko surađivati sa sektorskim nadležnim tijelima odgovornima za nadzor društava iz članka 4. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1060/2009. ESMA bi trebala imati mogućnost delegirati posebne nadzorne zadaće nadležnom tijelu države članice, na primjer, kada nadzorna zadaća zahtijeva znanje i iskustvo koji se odnose na lokalne uvjete i koji su dostupniji na nacionalnoj razini. Vrste zadaća koje bi se mogle delegirati uključuju obavljanje posebnih istražnih zadaća i izravnog nadzora. Prije delegiranja zadaća ESMA bi se trebala posavjetovati s odgovarajućim nadležnim tijelom o detaljnim uvjetima koji se odnose na takvo delegiranje zadaća, uključujući opseg zadaće koja će se delegirati, rok za izvršavanje zadaće i prijenos potrebnih informacija od strane ESMA-e i ESMA-i. ESMA bi trebala isplatiti naknadu nadležnom tijelu za obavljanje delegirane zadaće, u skladu s uredbom o naknadama koju će putem delegiranog akta donijeti Komisija. ESMA ne bi smjela imati mogućnost delegirati ovlast za donošenje odluka o registraciji.
(16)
Nužno je osigurati da su nadležna tijela u mogućnosti zatražiti da ESMA ispita jesu li ispunjeni uvjeti za ukidanje registracije agencije za kreditni rejting i zatražiti da ESMA obustavi korištenje rejtinga kada se smatra da agencija za kreditni rejting ozbiljno i ustrajno krši Uredbu (EZ) br. 1060/2009. ESMA bi trebala ocijeniti takve zahtjeve i eventualno poduzeti odgovarajuće mjere.
(17)
ESMA bi trebala imati mogućnost izreći periodične novčane kazne kako bi se primoralo agencije za kreditni rejting da otklone prekršaj, dostave cjelovite informacije koje traži ESMA ili se podvrgnu istrazi ili izravnom nadzoru.
(18)
ESMA bi također trebala imati mogućnost izreći globe agencijama za kreditni rejting kada ustanovi da su namjerno ili nemarom prekršile Uredbu (EZ) br. 1060/2009. Globe bi trebalo izreći prema težini prekršaja. Prekršaji bi trebali biti podijeljeni u različite skupine, za koje bi se trebale utvrditi posebne globe. Kako bi se izračunala globa koja se odnosi na određeni prekršaj, ESMA bi morala koristiti dvostupanjsku metodologiju, koja se sastoji od određivanja osnovnog iznosa i, prema potrebi, usklađivanja tog osnovnog iznosa određenim koeficijentima. Osnovni iznos trebao bi se utvrditi uzimajući u obzir godišnji promet dotične agencije za kreditni rejting, a usklađivanja bi se trebala izvršiti povećanjem ili smanjenjem osnovnog iznosa primjenom odgovarajućih koeficijenata u skladu s ovom Uredbom.
(19)
Ova uredba utvrđuje koeficijente povezane s otežavajućim i olakšavajućim okolnostima kako bi se ESMA-i dali potrebni instrumenti da donese odluku o globi koja je primjerena težini prekršaja koji je počinila agencija za kreditni rejting, vodeći računa o okolnostima pod kojima je taj prekršaj počinjen.
(20)
Prije donošenja odluke o izricanju globa ili periodičnih novčanih kazni ESMA bi morala dati priliku osobama koje podliježu postupku da budu saslušane radi poštovanja njihovih prava na obranu.
(21)
Države članice trebale bi i dalje biti nadležne za donošenje i provedbu pravila o sankcijama koje se primjenjuju na kršenje obveze financijskih institucija i drugih subjekata da u regulatorne svrhe koriste samo kreditne rejtinge koje dodjeljuju agencije za kreditni rejting registrirane u skladu s Uredbom (EZ) br. 1060/2009.
(22)
Ova Uredba ne bi smjela stvoriti presedan za izricanje financijskih ili nefinancijskih sankcija Europskih nadzornih tijela sudionicima na financijskom tržištu ili drugim društvima u vezi s drugim vrstama djelatnosti.
(23)
ESMA bi se morala suzdržati od izricanja globa ili periodičnih novčanih kazni kada je ranija oslobađajuća ili osuđujuća presuda koja proizlazi iz identičnog činjeničnog stanja ili iz činjenica koje su u osnovi iste postala pravomoćna kao rezultat kaznenog postupka prema nacionalnom pravu.
(24)
Odluke ESMA-e kojima izriče globe i periodične novčane kazne trebale bi biti provedive, a njihova provedba trebala bi biti regulirana pravilima o parničnom postupku koja su na snazi u državi na čijem se teritoriju provedba vrši. Pravila o parničnom postupku ne bi smjela sadržavati pravila o kaznenom postupku, ali bi trebalo biti moguće da ona sadrže pravila o upravnom postupku.
(25)
U slučaju prekršaja koji počini agencija za kreditni rejting, ESMA bi trebala biti ovlaštena da poduzme niz nadzornih mjera, uključujući, između ostalog, zahtjev da agencija za kreditni rejting otkloni prekršaj, obustavu korištenja kreditnih rejtinga u regulatorne svrhe, privremenu zabranu dodjeljivanja kreditnih rejtinga agenciji za kreditni rejting i, kao krajnju mogućnost, ukidanje registracije kada agencija za kreditni rejting ozbiljno i opetovano krši Uredbu (EZ) br. 1060/2009. ESMA bi morala primjenjivati nadzorne mjere vodeći računa o prirodi i težini prekršaja i trebala bi poštovati načela proporcionalnosti. Prije donošenja odluke o nadzornim mjerama ESMA bi morala dati priliku osobama koje podliježu postupku da budu saslušane radi poštovanja njihovih prava na obranu.
(26)
Ova Uredba poštuje temeljna prava i pridržava se načela posebno priznatih Poveljom Europske unije o temeljnim pravima i ustavnim tradicijama država članica. Sukladno s navedenim, ova bi se Uredba trebala tumačiti i primjenjivati u skladu s tim pravima i načelima, uključujući ona koja se odnose na slobodu tiska i slobodu izražavanja u medijima, kao i s pravom na tumačenje i prijevod za one koji ne govore ili ne razumiju jezik postupka, kao dijelom općeg prava na pošteni sudski postupak.
(27)
Radi pravne sigurnosti primjereno je utvrditi jasne prijelazne mjere za slanje spisa i radnih dokumenata od nadležnih tijela prema ESMA-i.
(28)
Registracija agencije za kreditni rejting koju je odobrilo nadležno tijelo trebala bi ostati važeća u cijeloj Uniji nakon prijenosa nadzornih ovlasti s nadležnih tijela na ESMA-u.
(29)
Komisija bi treba biti ovlaštena da u skladu s člankom 290. UFEU-a donosi delegirane akte radi daljnjeg određivanja ili izmjene kriterija za ocjenu istovjetnosti regulatornog i nadzornog pravnog okvira treće države, kako bi se uzela u obzir kretanja na financijskim tržištima, donijela uredba o naknadama i detaljna pravila o globama i periodičnim novčanim kaznama te izmijenili prilozi Uredbe (EZ) br. 1060/2009. Posebno je važno da Komisija prilikom svoga pripremnog posla provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na stručnoj razini.
(30)
Prilikom pripreme i izrade delegiranih akata Komisija bi morala osigurati pravodoban i stalan prijenos informacija o odgovarajućim dokumentima Europskom parlamentu i Vijeću.
(31)
Europski parlament i Vijeće morali bi imati na raspolaganju tri mjeseca od datuma obavijesti za ulaganje prigovora na delegirani akt. Na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća trebalo bi biti moguće produžiti takvo razdoblje za tri mjeseca u slučaju značajnih problematičnih područja. Europski parlament i Vijeće također bi trebali imati mogućnost obavijestiti druge institucije o tome da nemaju namjeru uložiti prigovor. Takvo brzo odobravanje delegiranih akata posebno je primjereno kada je potrebno ispoštovati rokove, na primjer kada temeljni akt predviđa vremenske planove za donošenje delegiranih akata od strane Komisije.
(32)
U Izjavi o članku 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, koji je priložen Završnom aktu Međuvladine konferencije na kojoj je usvojen Lisabonski ugovor, Konferencija je primila na znanje namjeru Komisije da se, u skladu sa svojom ustaljenom praksom, prilikom izrade nacrta delegiranih akata u području financijskih usluga nastavi savjetovati sa stručnjacima koje su imenovale države članice.
(33)
Direktiva 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (6) primjenjuje se na obradu osobnih podataka u smislu Uredbe (EZ) br. 1060/2009.
(34)
Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom protoku takvih podataka (7) u cijelosti se primjenjuje na obradu osobnih podataka u smislu Uredbe (EZ) br. 1060/2009.
(35)
S obzirom na to da se ciljevi ove Uredbe, a to su uspostava učinkovitog i djelotvornog nadzornog okvira za agencije za kreditni rejting povjeravanjem nadzora aktivnosti vezanih uz kreditni rejting jednom jedinom nadzornom tijelu u Uniji, osiguranje jedne jedine osobe za kontakt agencijama za kreditni rejting i osiguranje dosljedne primjene pravila za agencije za kreditni rejting, ne mogu postići u dovoljnoj mjeri na razini država članica i stoga se mogu bolje postići na razini Unije, zbog paneuropske strukture i učinka aktivnosti vezanih uz kreditni rejting koje je potrebno nadzirati, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti iz navedenog članka ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarenje tih ciljeva.
(36)
Uredbu (EZ) br. 1060/2009 treba stoga, na odgovarajući način izmijeniti,
DONIJELI SU OVU UREDBU:
Članak 1.
Izmjene
Uredba (EZ) br. 1060/2009 ovim se mijenja kako slijedi:
1.
u članku 3. stavku 1. dodaju se sljedeće točke:
„(p)
‚nadležna tijela’ znači nadležna tijela koja u skladu s člankom 22. imenuje svaka država članica;
(q)
‚sektorsko zakonodavstvo’ znači pravni akti Unije iz prvog podstavka članka 4. stavka 1.;
(r)
‚sektorska nadležna tijela’ znači nacionalna nadležna tijela imenovana u skladu s mjerodavnim sektorskim zakonodavstvom za nadzor kreditnih institucija, investicijskih društava, društava za neživotno i životno osiguranje, društava za reosiguranje, subjekata za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS), ustanova za strukovno mirovinsko osiguranje i alternativnih investicijskih fondova.”;
2.
Članak 4. mijenja se kako slijedi:
(a)
u stavku 1. prvi se stavak zamjenjuje sljedećim:
„1. Kreditne institucije definirane u Direktivi 2006/48/EZ, investicijska društva definirana u Direktivi 2004/39/EZ, društva za osiguranje koja podliježu Prvoj direktivi Vijeća 73/239/EEZ od 24. srpnja 1973. o usklađivanju zakona i drugih propisa o pokretanju i obavljanju poslova izravnog neživotnog osiguranja (8), društva za osiguranje definirana u Direktivi 2002/83/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. studenoga 2002. o životnom osiguranju (9), društva za reosiguranje definirana u Direktivi 2005/68/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2005. o reosiguranju (10), UCITS definirani u Direktivi 2009/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o usklađivanju zakona i drugih propisa u odnosu na subjekte za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) (11), ustanove za strukovno mirovinsko osiguranje definirane u Direktivi 2003/41/EZ i alternativni investicijski fondovi mogu se koristiti kreditnim rejtinzima u regulatorne svrhe samo ako ih dodjeljuju agencije za kreditni rejting koje su osnovane u Uniji i koje su registrirane u skladu s ovom Uredbom.
(b)
stavak 3. mijenja se kako slijedi:
i.
točke (b), (c) i (d) zamjenjuju se sljedećim:
„(b)
agencija za kreditni rejting je provjerila i može u svakom trenutku dokazati Europskom nadzornom tijelu (Europskom nadzornom tijelu za vrijednosne papire i tržišta kapitala) osnovanom Uredbom (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (12) (ESMA-i) da obavljanje aktivnosti vezanih uz kreditni rejting od strane agencije za kreditni rejting treće zemlje koje rezultira dodjelom kreditnog rejtinga koji je predmet priznavanja ispunjava zahtjeve koji su u najmanju ruku jednako strogi kao i zahtjevi iz članaka 6. do 12.;
(c)
mogućnost ESMA-e da ocijeni i prati usklađenost agencije za kreditni rejting osnovane u trećoj zemlji sa zahtjevima iz točke b nije ograničena;
(d)
agencija za kreditni rejting na zahtjev stavlja na raspolaganje ESMA-i sve informacije potrebne kako bi se omogućilo ESMA-i kontinuirano provođenje nadzora usklađenosti sa zahtjevima ove Uredbe;
ii.
točka (h) zamjenjuje se sljedećim:
„(h)
postoji primjeren dogovor o suradnji između ESMA-e i odgovarajućeg nadzornog tijela agencije za kreditni rejting osnovane u trećoj zemlji. ESMA osigurava da takav dogovor o suradnji definira kao minimum:
i.
mehanizam za razmjenu informacija između ESMA-e i odgovarajućeg nadzornog tijela agencije za kreditni rejting osnovane u trećoj zemlji; i
ii.
postupke koji se odnose na koordinaciju nadzornih aktivnosti kako bi se ESMA-i omogućilo kontinuirano praćenje aktivnosti vezanih uz kreditni rejting koje rezultiraju dodjelom priznatog kreditnog rejtinga.”;
3.
Članak 5. mijenja se kako slijedi:
(a)
stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
„2. Agencija za kreditni rejting iz stavka 1. može podnijeti zahtjev za certifikaciju. Zahtjev se podnosi ESMA-i u skladu s relevantnim odredbama članka 15.”;
(b)
u stavku 3. prvi se podstavak zamjenjuje sljedećim:
„3. ESMA razmatra i donosi odluku o zahtjevu za certifikaciju u skladu s postupkom iz članka 16. Odluka o certifikaciji temelji se na kriterijima navedenima u točkama a do d stavka 1. ovog članka.”;
(c)
stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:
„4. Agencija za kreditni rejting iz stavka 1. može također podnijeti zahtjev za izuzeće:
(a)
u pojedinačnim slučajevima, od ispunjavanja pojedinih ili svih zahtjeva iz odjeljka A Priloga I. i članka 7. stavka 4. ako agencija za kreditni rejting može dokazati da ti zahtjevi nisu razmjerni u pogledu prirode, opsega i složenosti njezina poslovanja, kao i prirode i raspona kreditnih rejtinga koje dodjeljuje;
(b)
od zahtjeva za fizičku prisutnost u Uniji, ako bi takav zahtjev predstavljao prevelik teret i bio nerazmjeran u pogledu prirode, opsega i složenosti njezina poslovanja, kao i prirode i raspona kreditnih rejtinga koje dodjeljuje.
Agencija za kreditni rejting dostavlja zahtjev za izuzeće u skladu s točkom (a) ili (b) prvog podstavka zajedno sa zahtjevom za certifikaciju. Kod ocjenjivanja takvog zahtjeva ESMA uzima u obzir veličinu agencije za kreditni rejting iz stavka 1., vodeći računa o prirodi, opsegu i složenosti njezina poslovanja, kao i prirodi i rasponu kreditnih rejtinga koje dodjeljuje, te učinak kreditnih rejtinga koje dodjeljuje agencija za kreditni rejting na financijsku stabilnost i integritet financijskih tržišta jedne ili više država članica. Na temelju tih razmatranja ESMA može odobriti takvo izuzeće agenciji za kreditni rejting iz stavka 1.”;
(d)
stavak 5. se briše;
(e)
u stavku 6. treći podstavak zamjenjuje se sljedećim:
„Kako bi se uzela u obzir kretanja na financijskim tržištima, Komisija donosi putem delegiranih akata u skladu s člankom 38.a i pod uvjetima iz članaka 38.b i 38.c mjere kojima detaljnije specificira ili mijenja kriterije iz točaka (a), (b) i (c) drugog podstavka ovog stavka.”;
(f)
stavci 7. i 8. zamjenjuju se sljedećim:
„7. ESMA sklapa sporazume o suradnji s odgovarajućim nadzornim tijelima trećih zemalja čiji se zakonski i nadzorni okviri u skladu sa stavkom 6 smatraju jednakima ovoj Uredbi. Takvi dogovori kao minimum definiraju sljedeće:
(a)
mehanizam za razmjenu informacija između ESMA-e i odgovarajućih nadzornih tijela dotičnih trećih zemalja; i
(b)
postupke koji se odnose na koordinaciju nadzornih aktivnosti.
8. Članci 20. i 24. primjenjuju se mutatis mutandis na certificirane agencije za kreditni rejting i na kreditne rejtinge koje one dodjeljuju.”;
4.
U članku 6. stavak 3. mijenja se kako slijedi:
(a)
uvodni dio prvoga podstavka zamjenjuje se sljedećim:
„3. Na zahtjev agencije za kreditni rejting ESMA može izuzeti agenciju za kreditni rejting od obveze ispunjavanja zahtjeva iz točaka 2., 5. i 6. odjeljka A Priloga I. i članka 7. stavka 4. ako agencija za kreditni rejting može dokazati da ti zahtjevi nisu razmjerni u pogledu prirode, opsega i složenosti njezina poslovanja, kao i prirode i raspona kreditnih rejtinga koje dodjeljuje te da:”;
(b)
drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
„U slučaju grupe agencija za kreditni rejting ESMA osigurava da najmanje jedna od agencija za kreditni rejting te grupe nije izuzeta od obveze ispunjavanja zahtjeva iz točaka 2., 5. i 6. odjeljka A Priloga I. i članka 7. stavka 4.”
5.
Članak 9. zamjenjuje se sljedećim:
„Članak 9.
Eksternalizacija
Eksternalizacija važnih operativnih funkcija ne smije se vršiti na način kojim se značajno narušava kvaliteta unutarnje kontrole agencije za kreditni rejting i mogućnost ESMA-e da vrši nadzor nad usklađenošću agencije za kreditni rejting s obvezama iz ove Uredbe.”;
6.
U članku 10. stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:
„6. Agencija za kreditni rejting ne smije se koristiti imenom ESMA-e ili bilo kojeg nadležnog tijela na način koji bi ukazivao ili sugerirao da ESMA ili bilo koje nadležno tijelo podupire ili odobrava kreditne rejtinge ili bilo koje aktivnosti vezane uz kreditni rejting te agencije za kreditni rejting.”;
7.
U članku 11. stavci 2 i 3. zamjenjuju se sljedećim:
„2. Agencija za kreditni rejting stavlja na raspolaganje u središnjem registru koji je osnovala ESMA podatke o svojim prethodnim rezultatima, uključujući podatke o učestalosti promjene rejtinga te informacije o prethodno dodijeljenim kreditnim rejtinzima i o njihovim promjenama. Agencija za kreditni rejting informacije tom registru daje na raspolaganje u standardnom obliku koji propiše ESMA. ESMA čini te informacije dostupnima javnosti te jednom godišnje objavljuje sažetak informacija o glavnim opaženim kretanjima.
3. Agencija za kreditni rejting jednom godišnje do 31. ožujka osigurava ESMA-i informacije koje se odnose na pitanja iz točke 2. dijela II. odjeljka E Priloga I.”;
8.
Članak 14. mijenja se kako slijedi:
(a)
stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
„2. Registracija važi na cijelom teritoriju Unije nakon stupanja na snagu odluke ESMA-e o registraciji agencije za kreditni rejting u skladu s člankom 16. stavkom 3. ili člankom 17. stavkom 3.”;
(b)
u stavku 3. drugi se podstavak zamjenjuje sljedećim:
„Agencija za kreditni rejting obavještava ESMA-u, bez nepotrebnog odlaganja, o svakoj značajnoj promjeni uvjeta za inicijalnu registraciju, kao i o svakom otvaranju ili zatvaranju podružnica unutar Unije.”;
(c)
stavci 4. i 5. zamjenjuju se sljedećima:
„4. Ne dovodeći u pitanje članke 16. ili 17., ESMA registrira agenciju za kreditni rejting ako zaključi na temelju razmatranja zahtjeva da agencija za kreditni rejting ispunjava uvjete za dodjelu kreditnih rejtinga iz ove Uredbe, uzimajući u obzir članke 4. i 6.
5. ESMA ne smije postavljati uvjete za registraciju koji nisu predviđeni ovom Uredbom.”;
9.
Članci 15. do 21. zamjenjuju se sljedećim:
„Članak 15.
Zahtjev za registraciju
1. Agencija za kreditni rejting podnosi zahtjev za registraciju ESMA-i. Taj zahtjev sadržava informacije navedene u Prilogu II.
2. Kada zahtjev za registraciju podnosi grupa agencija za kreditni rejting, članovi grupe opunomoćuju jednog od članova za podnošenje svih zahtjeva ESMA-i u ime grupe. Opunomoćena agencija za kreditni rejting dostavlja informacije navedene u Prilogu II. za svakog člana grupe.
3. Agencija za kreditni rejting podnosi svoj zahtjev na jednom od službenih jezika institucija Unije. Odredbe Uredbe br. 1. od 15. travnja 1958. kojom se određuju jezici koje će koristiti Europska ekonomska zajednica (13) primjenjuju se mutatis mutandis na sva ostala priopćenja između ESMA-e i agencija za kreditni rejting i njihovih zaposlenika.
4. U roku od dvadeset radnih dana od primitka zahtjeva ESMA ocjenjuje potpunost zahtjeva. Ako zahtjev nije potpun, ESMA određuje rok do kojega agencija za kreditni rejting treba dostaviti dodatne informacije.
Nakon što utvrdi da je zahtjev potpun, ESMA o tome obavješćuje agenciju za kreditni rejting.
Članak 16.
Razmatranje zahtjeva za registraciju agencije za kreditni rejting od strane ESMA-e
1. U roku od 45 radnih dana od obavijesti iz drugog podstavka članka 15. stavka 4. ESMA razmatra zahtjev za registraciju agencije za kreditni rejting uzimajući u obzir ispunjavanje uvjeta iz ove Uredbe od strane agencije za kreditni rejting.
2. ESMA može produžiti razdoblje za razmatranje za 15 radnih dana, posebno ako agencija za kreditni rejting:
(a)
namjerava priznavati kreditne rejtinge u skladu s člankom 4. stavkom 3.;
(b)
namjerava koristiti eksternalizaciju; ili
(c)
traži izuzeće od obveze ispunjavanja zahtjeva u skladu s člankom 6. stavkom 3.
3. U roku od 45 radnih dana od obavijesti iz drugog podstavka članka 15. stavka 4., ili u roku od 60 radnih dana od te obavijesti u slučaju primjene stavka 2. ovog članka, ESMA donosi opširno obrazloženu odluku o registraciji ili odbijanju registracije,
4. Odluka koju donese ESMA u skladu sa stavkom 3. stupa na snagu petog radnog dana nakon njezina donošenja.
Članak 17.
Razmatranje zahtjeva za registraciju grupe agencija za kreditni rejting od strane ESMA-e
1. U roku od 55 radnih dana od obavijesti iz drugog podstavka članka 15. stavka 4. ESMA razmatra zahtjeve za registraciju grupe agencija za kreditni rejting uzimajući u obzir ispunjavanje uvjeta iz ove Uredbe od strane navedenih agencija za kreditni rejting.
2. ESMA može produžiti razdoblje za razmatranje za 15 radnih dana, posebno ako bilo koja od agencija za kreditni rejting iz grupe:
(a)
namjerava priznavati kreditne rejtinge u skladu s člankom 4. stavkom 3.;
(b)
namjerava koristiti eksternalizaciju; ili
(c)
traži izuzeće od obveze ispunjavanja zahtjeva u skladu s člankom 6. stavkom 3.
3. U roku od 55 radnih dana od obavijesti iz drugog podstavka članka 15. stavka 4., ili u roku od 70 radnih dana od te obavijesti u slučaju primjene stavka 2. ovog članka, ESMA donosi opširno obrazložene odluke o registraciji ili odbijanju registracije za svaku agenciju za kreditni rejting u grupi.
4. Odluka koju donese ESMA u skladu sa stavkom 3. stupa na snagu petog radnog dana nakon njezina donošenja.
Članak 18.
Obavijest o odluci o registraciji, odbijanju registracije ili ukidanju registracije i objavljivanje popisa registriranih agencija za kreditni rejting
1. U roku od pet radnih dana od donošenja odluke u skladu s člancima 16., 17. ili 20. ESMA obavješćuje dotičnu agenciju za kreditni rejting o svojoj odluci. U slučaju kada ESMA odbije registrirati agenciju za kreditni rejting ili ukine registraciju agenciji za kreditni rejting u svojoj odluci daje opširno obrazloženje.
2. ESMA dostavlja Komisiji, Europskom nadzornom tijelu (Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo) osnovanom Uredbom (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (14) (EBA), Europskom nadzornom tijelu (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje) osnovanom Uredbom (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (15) (EIOPA), nadležnim tijelima i sektorskim nadležnim tijelima svaku odluku u skladu s člankom 16., 17. ili 20.
3. ESMA objavljuje na svojim internetskim stranicama popis agencija za kreditni rejting koje su registrirane u skladu s ovom Uredbom. Taj se popis ažurira u roku od 5 radnih dana nakon donošenja odluke u skladu s člankom 16., 17. ili 20. Komisija objavljuje taj ažurirani popis u Službenom listu Europske unije u roku od 30 dana od ažuriranja.
Članak 19.
Naknade za registraciju i nadzor
1. ESMA zaračunava naknade agencijama za kreditni rejting u skladu s ovom Uredbom i uredbom o naknadama iz stavka 2. Te naknade u potpunosti pokrivaju troškove ESMA-e koji se odnose na registraciju i nadzor agencija za kreditni rejting i naknadu svih troškova koje nadležno tijelo može snositi prilikom obavljanja posla u skladu s ovom Uredbom, posebno kao rezultat delegiranja zadaća u skladu s člankom 30.
2. Komisija donosi uredbu o naknadama. Tom uredbom posebno se određuje vrsta naknada i materija za koju se naknade plaćaju, iznos naknada, način na koji se one moraju platiti i način na koji ESMA treba nadoknaditi nadležnim tijelima sve troškove koje ona mogu snositi prilikom obavljanja posla u skladu s ovom Uredbom, posebno kao rezultat delegiranja zadaća u skladu s člankom 30.
Iznos naknade koja se zaračunava agenciji za kreditni rejting pokriva sve administrativne troškove i razmjeran je prometu dotične agencije za kreditni rejting.
Komisija donosi uredbu o naknadama iz prvog podstavka putem delegiranog akta, u skladu s člankom 38.a i pod uvjetima iz članaka 38.b i 38.c.
Članak 20.
Ukidanje registracije
1. Ne dovodeći u pitanje članak 24., ESMA ukida registraciju agenciji za kreditni rejting ako:
(a)
se agencija za kreditni rejting izričito odrekne registracije ili u prethodnih šest mjeseci nije dodijelila kreditni rejting;
(b)
je agencija za kreditni rejting dobila registraciju na temelju lažnih navoda ili na neki drugi nezakonit način; ili
(c)
agencija za kreditni rejting više ne ispunjava uvjete pod kojima je bila registrirana.
2. Nadležno tijelo države članice u kojoj se koriste kreditni rejtinzi dotične agencije za kreditni rejting koje smatra da je ispunjen jedan od uvjeta iz stavka 1. može zatražiti od ESMA-e da razmotri jesu li ispunjeni uvjeti za ukidanje registracije dotičnoj agenciji za kreditni rejting. Ako ESMA odluči ne ukinuti registraciju dotičnoj agenciji za kreditni rejting, ona opširno obrazlaže svoj odluku.
3. Odluka o ukidanju registracije stupa na snagu odmah u cijeloj Uniji, uz uvjet prijelaznog razdoblja za korištenje kreditnih rejtinga iz članka 24. stavka 4.
POGLAVLJE II.
NADZOR OD STRANE ESMA-e
Članak 21.
ESMA
1. Ne dovodeći u pitanje članak 25.a, ESMA osigurava primjenu ove Uredbe.
2. U skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 1095/2010 ESMA izdaje i ažurira smjernice o suradnji između ESMA-e, nadležnih tijela i sektorskih nadležnih tijela u smislu ove Uredbe i mjerodavnog sektorskog zakonodavstva, uključujući postupke i detaljne uvjete u vezi s delegiranjem zadaća.
3. U skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 1095/2010 ESMA do 7. lipnja 2011. u suradnji s EBA-om i EIOPA-om izdaje i ažurira smjernice o primjeni mehanizma priznavanja u skladu s člankom 4. stavkom 3. ove Uredbe.
4. Do 2. siječnja 2011. ESMA dostavlja na odobrenje Komisiji nacrt tehničkih regulatornih standarda u skladu s člankom 10. Uredbe (EU) br. 1095/2010 u vezi sa:
(a)
informacijama koje agencija za kreditni rejting treba dostaviti u zahtjevu za registraciju, kako je utvrđeno u Prilogu II.;
(b)
informacijama koje agencija za kreditni rejting treba dostaviti radi zahtjeva za registraciju i radi ocjene njezine važnosti u sustavu za financijsku stabilnost ili integritet financijskih tržišta iz članka 5.;
(c)
prezentiranjem informacija, uključujući strukturu, oblik, metodu i razdoblje izvješćivanja, koje agencije za kreditni rejting objavljuju u skladu s člankom 11. stavkom 2. i točkom 1. dijela II, odjeljka E Priloga I.;
(d)
ocjenom usklađenosti metodologija vezanih uz kreditni rejting sa zahtjevima iz članka 8. stavka 3.;
(e)
sadržajem i oblikom periodičnog izvješćivanja o podacima o rejtinzima koji će se tražiti od agencija za kreditni rejting u svrhu kontinuiranog nadzora ESMA-e.
5. ESMA svake godine, a prvi put do 1. siječnja 2012., objavljuje izvješće o primjeni ove Uredbe. To izvješće mora posebno sadržavati ocjenu provedbe Priloga I. od strane agencija za kreditni rejting koje su registrirane u skladu s ovom Uredbom.
6. ESMA svake godine prezentira Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji izvješće o poduzetim nadzornim mjerama i sankcijama koje je ESMA izrekla u skladu s ovom Uredbom, uključujući globe i periodične novčane kazne.
7. Prilikom izvršavanja svojih zadaća ESMA surađuje s EBA-om i EIOPA-om i traži mišljenje EBA-e i EIOPA-e prije nego što izda i ažurira smjernice i dostavi nacrt tehničkih regulatornih standarda iz stavaka 2., 3. i 4.
10.
Umeće se sljedeći članak:
„Članak 22.a
Ispitivanje poštivanja obveze retroaktivnog testiranja
1. Prilikom izvršavanja kontinuiranog nadzora nad agencijama za kreditni rejting koje su registrirane u skladu s ovom Uredbom, ESMA redovito ispituje usklađenost s člankom 8. stavkom 3.
2. Ne dovodeći u pitanje članak 23., u okviru ispitivanja iz stavka 1. ESMA također:
(a)
provjerava provođenje retroaktivnog testiranja od strane agencija za kreditni rejting;
(b)
analizira rezultate tog retroaktivnog testiranja; i
(c)
provjerava da agencije za kreditni rejting imaju uspostavljene postupke kako bi u svojim metodologijama vezanim uz rejting uzele u obzir rezultate retroaktivnog testiranja.”
11.
Članci 23. do 27. zamjenjuju se sljedećim:
„Članak 23.
Neutjecanje na sadržaj rejtinga ili na metodologije
U izvršavanju svojih zadaća iz ove Uredbe ESMA, Komisija ili bilo koja druga javna tijela države članice ne smiju utjecati na sadržaj kreditnih rejtinga ili na metodologije.
Članak 23.a
Vršenje ovlasti iz članaka 23.b do 23.d
Ovlasti koje su ESMA-i ili dužnosnicima ESMA-e ili drugim osobama koje je ovlastila ESMA dodijeljene člancima 23.b do 23.d ne smiju se koristiti kako bi se zatražila objava informacija ili dokumenata na koje se primjenjuje zakonska povlastica.
Članak 23.b
Zahtjevi za informacijama
1. Jednostavnim zahtjevom ili odlukom ESMA može zatražiti sve informacije koje su joj potrebne radi izvršavanja zadaća u skladu s ovom Uredbom od agencija za kreditni rejting, osoba uključenih u aktivnosti vezane uz kreditni rejting, subjekata kojima se dodjeljuje rejting i s njima povezanih trećih osoba, trećih osoba kojima su agencije za kreditni rejting eksternalizirale operativne funkcije ili djelatnosti i osoba koje su na drugi način usko i znatno povezane s agencijama za kreditni rejting ili aktivnostima vezanim uz kreditni rejting.
2. Kada šalje jednostavan zahtjev za informacije u skladu sa stavkom 1., ESMA:
(a)
se pozva na ovaj članak kao pravni temelj zahtjeva;
(b)
navodi svrhu zahtjeva;
(c)
navodi koje se informacije traže;
(d)
određuje rok u kojemu se informacije trebaju dostaviti;
(e)
obavještava osobu od koje se informacije traže da ne postoji obveza da se dostave informacije, ali da odgovor na zahtjev za informacije ne smije biti netočan ili dovoditi u zabludu;
(f)
navesti globu iz članka 36.a u vezi s točkom 7. odjeljka II. Priloga III., koja se izriče ako su odgovori na postavljena pitanja netočni ili dovode u zabludu.
3. Kada informacije u skladu sa stavkom 1. zahtijeva putem odluke, ESMA:
(a)
se poziva na ovaj članak kao pravni temelj zahtjeva;
(b)
navodi svrhu zahtjeva;
(c)
navodi koje se informacije traže;
(d)
određuje rok u kojemu se informacije trebaju dostaviti;
(e)
navodi periodične novčane kazne iz članka 36.b koje su izriču ako su dostavljene tražene informacije nepotpune;
(f)
navodi globu iz članka 36.a u vezi s točkom 7. odjeljka II. Priloga III., koja se izriče ako su odgovori na postavljena pitanja netočni ili dovode u zabludu; i
(g)
ukazuje na pravo na podnošenje žalbe protiv odluke pred odborom za žalbe, kao i na pravo da odluku preispita Sud Europske unije, u skladu s člancima 60. i 61. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
4. Osobe iz stavka 1. ili njihovi zastupnici, a u slučaju pravnih osoba ili udruga koje nemaju pravnu osobnost, osobe koje su po zakonu ili na temelju statuta ovlaštene za njihovo zastupanje, dostavljaju tražene informacije. Te informacije mogu dostaviti propisno ovlašteni pravni zastupnici u ime svojih klijenata. Potonje osobe ostaju potpuno odgovorne u slučaju da su dostavljene informacije nepotpune, netočne ili da dovode u zabludu.
5. ESMA bez odlaganja šalje kopiju jednostavnog zahtijeva ili svoje odluke nadležnom tijelu države članice u kojoj osobe iz stavka 1. na koje se odnosi zahtjev za informacijama imaju prebivalište ili poslovni nastan.
Članak 23.c
Opće istrage
1. Radi izvršavanja svojih zadaća u skladu s ovom Uredbom, ESMA može provesti sve potrebne istrage u vezi s osobama iz članka 23.b stavka 1. U tu su svrhu dužnosnici ESMA-e i druge osobe koje je ESMA za to ovlastila ovlaštene da:
(a)
ispitaju svu evidenciju, podatke, postupke i sav drugi materijal koji je bitan za izvršavanje zadaća u njihovoj nadležnosti, bez obzira na medij na kojem su pohranjeni;
(b)
preuzmu evidenciju, podatke, postupke i drugi materijal ili dobiju njihove ovjerene kopije ili izvatke;
(c)
sazovu i zatraže od osoba iz članka 23.b stavka 1. ili njihovih zastupnika ili zaposlenika usmena ili pismena objašnjenja o činjenicama ili dokumentima povezanima s predmetom i svrhom nadzora te zabilježe njihove odgovore;
(d)
obave informativni razgovor s bilo kojom drugom fizičkom ili pravnom osobom koja pristane na razgovor u svrhu prikupljanja informacija u vezi s predmetom istrage;
(e)
zatraže snimke telefonskih razgovora i evidenciju o prometu podataka.
2. Dužnosnici ESMA-e i druge osobe koje je ESMA ovlastila za istrage iz stavka 1. vrše svoje ovlasti po dostavi pismenog ovlaštenja u kojem se navodi predmet i svrha istrage. U ovlaštenju se također navode periodične novčane kazne predviđene člankom 36.b ako tražena evidencija, podaci, postupci i drugi materijal ili odgovori osoba iz članka 23.b stavka 1. na postavljena pitanja nisu dostavljeni ili su nepotpuni te globe predviđene člankom 36.a u vezi s točkom 8. odjeljka II. Priloga III. ako su odgovori osoba iz članka 23.b stavka 1. na postavljena pitanja netočni ili dovode u zabludu.
3. Osobe iz članka 23.b stavka 1. podvrgavaju se istragama pokrenutima na temelju odluke ESMA-e. U odluci se navode predmet i svrha istrage, periodične novčane kazne predviđene člankom 36.b, pravni lijekovi dostupni na temelju Uredbe (EU) br. 1095/2010 te pravo da odluku preispita Sud Europske unije.
4. O istrazi i o identitetu ovlaštenih osoba ESMA pravodobno prije istrage obavješćuje nadležno tijelo države članice na čijem je teritoriju potrebno provesti istragu. Na zahtjev ESMA-e dužnosnici dotičnog nadležnog tijela pomažu tim ovlaštenim osobama u izvršavanju njihovih zadaća. Dužnosnici dotičnog nadležnog tijela također mogu, na zahtjev, sudjelovati u istragama.
5. Ako zahtjev za snimke telefonskih razgovora ili evidenciju o prometu podataka iz točke (e) stavka 1. prema nacionalnim propisima zahtijeva odobrenje sudskog tijela, takvo se odobrenje mora zatražiti. Takvo se odobrenje također može zatražiti kao mjera predostrožnosti.
6. Kada se traži odobrenje iz stavka 5., nacionalno sudsko tijelo provjerava da je odluka ESMA-e vjerodostojna i da predviđene prisilne mjere nisu proizvoljne ni pretjerane s obzirom na predmet istraga. Prilikom provjere razmjernosti prisilnih mjera nacionalno sudsko tijelo može zatražiti od ESMA-e detaljna objašnjenja, posebno vezano uz razloge zbog kojih ESMA sumnja da je došlo do kršenja ove Uredbe te uz težinu pretpostavljenog prekršaja i način uključenosti osobe na koju se primjenjuju prisilne mjere. Međutim, nacionalno sudsko tijelo ne smije preispitivati potrebu za istragom niti zahtijevati dostavu informacija sadržanih u spisu ESMA-e. Zakonitost odluke ESMA-e može preispitivati samo Sud Europske unije u skladu s postupkom navedenim u Uredbi (EU) br. 1095/2010.
Članak 23.d
Izravni nadzor
1. Radi izvršavanja svojih zadaća u skladu s ovom Uredbom ESMA može provoditi potreban izravni nadzor u poslovnim prostorijama pravnih osoba iz članka 23.b stavka 1. ESMA može provesti izravni nadzor bez prethodne najave kada pravilno provođenje i učinkovitost nadzora to iziskuju.
2. Dužnosnici ESMA-e i druge osobe koje je ESMA ovlastila za provođenje izravnog nadzora smiju stupiti u sve poslovne prostorije i na zemljište pravnih osoba na koje se primjenjuje odluka o istrazi koju je donijela ESMA i imaju sve ovlasti predviđene člankom 23.c stavkom 1. Također imaju ovlast da zapečate sve poslovne prostorije i poslovne knjige ili evidencije tijekom razdoblja nadzora i u mjeri koja je potrebna za njegovu provedbu.
3. Dužnosnici ESMA-e i druge osobe koje je ESMA ovlastila za provođenje izravnog nadzora vrše svoje ovlasti po dostavi pismenog ovlaštenja u kojem se navodi predmet i svrha nadzora te periodične novčane kazne predviđene člankom 36.b ako se dotične osobe ne podvrgnu nadzoru. Pravodobno prije nadzora ESMA o njemu obavješćuje nadležno tijelo države članice na čijem je teritoriju nadzor potrebno provesti.
4. Osobe iz članka 23.b stavka 1. podvrgavaju se izravnom nadzoru naloženom odlukom ESMA-e. U odluci se navode predmet i svrha nadzora, navodi se datum početka i naznačuju se periodične novčane kazne predviđene člankom 36.b, pravni lijekovi dostupni na temelju Uredbe (EU) br. 1095/2010, kao i pravo da odluku preispita Sud Europske unije. ESMA donosi takve odluke nakon savjetovanja s nadležnim tijelom države članice na čijem se teritoriju nadzor treba provesti.
5. Na zahtjev ESMA-e dužnosnici nadležnog tijela države članice na čijem se teritoriju treba provesti nadzor ili osobe koje je ono ovlastilo ili imenovalo aktivno pomažu dužnosnicima ESMA-e i drugim osobama koje je ona ovlastila. U tu svrhu oni raspolažu ovlastima navedenima u stavku 2. Dužnosnici nadležnog tijela dotične države članice također mogu, na zahtjev, sudjelovati u izravnom nadzoru.
6. ESMA također može zatražiti od nadležnih tijela da u njezino ime obave posebne istražne zadaće i izravni nadzor kako je predviđeno ovim člankom i člankom 23.c stavkom 1. U tu svrhu nadležna tijela raspolažu istim ovlastima kao i ESMA u skladu s ovim člankom i člankom 23.c stavkom 1.
7. Kada dužnosnici ESMA-e i drugo popratno osoblje koje je ovlastila ESMA ustanove da se osoba protivi nadzoru naloženom u skladu s ovim člankom, nadležno tijelo dotične države članice pruža im potrebnu pomoć, tražeći, prema potrebi, pomoć policije ili nekog drugog ekvivalentnog izvršnog tijela, kako bi im se omogućilo da provedu izravni nadzor.
8. Ako izravni nadzor predviđen stavkom 1. ili pomoć predviđena stavkom 7. prema nacionalnim propisima zahtijevaju odobrenje sudskog tijela, takvo se odobrenje mora zatražiti. Takvo se odobrenje također može zatražiti kao mjera predostrožnosti.
9. Kada se traži odobrenje iz stavka 8., nacionalno sudsko tijelo provjerava da je odluka ESMA-e vjerodostojna i da predviđene prisilne mjere nisu proizvoljne niti pretjerane s obzirom na predmet nadzora. Prilikom provjere razmjernosti prisilnih mjera nacionalno sudsko tijelo može zatražiti od ESMA-e detaljna objašnjenja, posebno vezano uz razloge zbog kojih ESMA sumnja da je došlo do kršenja ove Uredbe te uz težinu pretpostavljenog prekršaja i način uključenosti osobe na koju se primjenjuju prisilne mjere. Međutim, nacionalno sudsko tijelo ne smije preispitivati potrebu za nadzorom niti zahtijevati dostavu informacija sadržanih u spisu ESMA-e. Zakonitost odluke ESMA-e može preispitivati samo Sud Europske unije u skladu s postupkom navedenim u Uredbi (EU) br. 1095/2010.
Članak 23.e
Pravila postupanja za poduzimanje nadzornih mjera i izricanje globa
1. Kada prilikom izvršavanja svojih zadaća u skladu s ovom Uredbom ESMA ustanovi ozbiljne naznake mogućeg postojanja činjenica koje bi mogle predstavljati jedan ili više prekršaja iz Priloga III., ESMA među svojim dužnosnicima imenuje neovisnog službenika nadležnog za istragu radi istraživanja predmeta. Službenik nadležan za istragu ne smije biti uključen ili nije smio biti uključen u izravni ili neizravni nadzor ili postupak registracije dotične agencije te obnaša svoje poslove nezavisno od Odbora nadzornih tijela ESMA-e.
2. Službenik nadležan za istragu istražuje navodne prekršaje, uzimajući u obzir sve komentare koje dostave osobe koje podliježu istrazi, te dostavlja potpun spis sa svojim nalazima Odboru nadzornih tijela ESMA-e.
Radi obavljanja svojih zadaća, službenik nadležan za istragu može koristiti ovlast da zatraži informacije u skladu s člankom 23.b te da provodi istrage i izravni nadzor u skladu s člankom 23.c i 23.d. Prilikom korištenja tih ovlasti službenik nadležan za istragu postupa u skladu s člankom 23.a.
Prilikom obavljanja svojih zadaća službenik nadležan za istragu ima pristup svim dokumentima i informacijama koje je prikupila ESMA u svojim nadzornim aktivnostima.
3. Po dovršenju istrage, a prije nego spis s nalazima dostavi Odboru nadzornih tijela ESMA-e, službenik nadležan za istragu daje osobama koje podliježu istrazi priliku da budu saslušani o pitanjima koja se istražuju. Službenik nadležan za istragu temelji svoje nalaze samo na činjenicama na koje su osobe koje podliježu istrazi imale priliku dati primjedbe.
Prava na obranu dotičnih osoba u potpunosti se poštuju tijekom istraga na temelju ovog članka.
4. Prilikom slanja spisa s nalazima Odboru supervizora ESMA-e službenik nadležan za istragu obavješćuje o tome osobe koje podliježu istrazi. Osobe koje podliježu istrazi imaju pravo na pristup spisu, uz uvjet poštivanja legitimnih interesa ostalih osoba u pogledu zaštite njihovih poslovnih tajni. Pravo pristupa spisu ne smije obuhvatiti povjerljive informacije koje se odnose na treće osobe.
5. Odbor nadzornih tijela ESMA-e, na temelju spisa koji sadrži nalaze službenika nadležnog za istragu i, kada to traže dotične osobe, nakon saslušavanja osoba koje podliježu istrazi u skladu s člancima 25 i 36.c, odlučuje jesu li osobe koje se bile podvrgnute istrazi počinile jedan ili više prekršaja navedenih u Prilogu III. te, ako jesu, poduzima nadzornu mjeru u skladu s člankom 24. i izriče globu u skladu s člankom 36.a.
6. Službenik nadležan za istragu ne sudjeluje u raspravama Odbora nadzornih tijela ESMA-e niti se na bilo koji drugi način upliće u proces odlučivanja Odbora nadzornih tijela ESMA-e.
7. Komisija donosi daljnja postupovna pravila za vršenje ovlasti za izricanje globa ili periodičnih novčanih kazni, uključujući odredbe o pravima na obranu, odredbe o datumima i rokovima i naplatu globa ili periodičnih novčanih kazni, i donosi podrobna pravila u vezi sa zastarom za izricanje i izvršavanje kazni.
Pravila iz prvog podstavka donose se delegiranim aktima u skladu s člankom 38.a i pod uvjetima iz članaka 38.b i 38.c.
8. ESMA upućuje predmete mjerodavnim nacionalnim tijelima radi kaznenog progona kada, prilikom izvršavanja svojih zadaća u skladu s ovom Uredbom, ustanovi ozbiljne naznake mogućeg postojanja činjenica koje bi mogle predstavljati kaznena djela. Pored toga, ESMA se suzdržava od izricanja globa ili periodičnih novčanih kazni kada je ranija oslobađajuća ili osuđujuća presuda koja proizlazi iz identičnog činjeničnog stanja ili iz činjenica koje su u osnovi iste postala pravomoćna kao rezultat kaznenog postupka prema nacionalnom pravu.
Članak 24.
Nadzorne mjere ESMA-e
1. Kada Odbor nadzornih tijela ESMA-e u skladu s člankom 23.e stavkom 5. ustanovi da je agencija za kreditni rejting počinila jedan od prekršaja navedenih u Prilogu III., donosi jednu ili više od sljedećih odluka:
(a)
ukida registraciju agenciji za kreditni rejting;
(b)
privremeno zabranjuje agenciji za kreditni rejting dodjelu kreditnih rejtinga u cijeloj Uniji dok se prekršaj ne otkloni;
(c)
obustavlja upotrebu, u regulatorne svrhe, kreditnih rejtinga koje je dodijelila agencija za kreditni rejting u cijeloj Uniji dok se prekršaj ne otkloni;
(d)
zahtijeva da agencija za kreditni rejting otkloni prekršaj;
(e)
izdaje javne obavijesti.
2. Prilikom donošenja odluka iz stavka 1. Odbor nadzornih tijela ESMA-e vodi računa o prirodi i težini prekršaja uzimajući u obzir sljedeće kriterije:
(a)
trajanje i učestalost prekršaja;
(b)
je li prekršaj otkrio ozbiljne ili sistemske slabosti u postupcima društva ili u njegovim upravljačkim sustavima ili unutarnjim kontrolama;
(c)
je li financijski kriminal omogućen ili prouzročen ili se na drugi način može pripisati prekršaju;
(d)
je li prekršaj počinjen namjerno ili nemarom.
3. Prije donošenja odluka iz točaka (a), (b) i (c) stavka 1. Odbor nadzornih tijela ESMA-e o tome obavješćuje EBA-u i EIOPA-u.
4. Kreditni rejtinzi mogu se nastaviti koristiti u regulatorne svrhe nakon donošenja odluka iz točaka (a) i (c) stavka 1. tijekom razdoblja koje ne prelazi:
(a)
deset radnih dana od datuma objave odluke ESMA-e u skladu sa stavkom 5. ako za isti financijski instrument ili subjekt postoje kreditni rejtinzi koje su dodijelile druge agencije za kreditni rejting registrirane u skladu s ovom Uredbom, ili
(b)
tri mjeseca od datuma objave odluke ESMA-e u skladu sa stavkom 5. ako za isti financijski instrument ili subjekt ne postoje kreditni rejtinzi koje su dodijelile druge agencije za kreditni rejting registrirane u skladu s ovom Uredbom.
Odbor nadzornih tijela ESMA-e može produžiti razdoblje iz točke b prvog podstavka za tri mjeseca, također i na zahtjev EBA-e ili EIOPA-e, u iznimnim okolnostima vezanima uz mogućnost narušavanja tržišta ili mogućnost financijske nestabilnosti.
5. Bez nepotrebnog odlaganja, Odbor nadzornih tijela ESMA-e obavješćuje dotičnu agenciju za kreditni rejting o svakoj odluci donesenoj u skladu sa stavkom 1. i dostavlja svaku takvu odluku nadležnim tijelima i sektorskim nadležnim tijelima, Komisiji, EBA-i i EIOPA-i. Sve takve odluke javno objavljuje na svojoj internetskoj stranici u roku od 10 radnih dana od datuma donošenja.
Prilikom objavljivanja svoje odluke prema prvom podstavku, Odbor nadzornih tijela ESMA-e također objavljuje da dotična agencija za kreditni rejting ima pravo podnijeti žalbu protiv odluke, činjenicu, prema potrebi, da je takva žalba podnesena, navodeći da takva žalba nema odgađajući učinak te činjenicu da odbor za žalbe ima mogućnost odgoditi primjenu odluke koja se osporava u skladu s člankom 60. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
Članak 25.
Saslušanje dotičnih osoba
1. Prije donošenja odluke u skladu s člankom 24. stavkom 1. Odbor nadzornih tijela ESMA daje priliku osobama koje podliježu postupku da budu saslušane o nalazima ESMA-e. Odbor nadzornih tijela ESMA-e temelji svoje odluke samo na nalazima na koje su osobe koje podliježu postupku imale priliku dati primjedbe.
Prvi se podstavak ne primjenjuje ako su potrebne hitne mjere kako bi se spriječila znatna i neposredna šteta za financijski sustav. U tom slučaju Odbor nadzornih tijela ESMA-e može donijeti privremenu odluku i dotičnim osobama daje priliku da budu saslušane čim prije nakon donošenja odluke.
2. Prava na obranu osoba koje podliježu postupku u cijelosti se poštuju tijekom postupka. Te osobe imaju pravo na pristup spisu ESMA-e, uz uvjet poštivanja legitimnih interesa ostalih osoba u pogledu zaštite njihovih poslovnih tajni. Pravo pristupa spisu ne smije obuhvatiti povjerljive informacije.
Članak 25.a
Sektorska nadležna tijela odgovorna za nadzor i provedbu članka 4. stavka 1. (upotreba kreditnih rejtinga)
Sektorska nadležna tijela odgovorna su za nadzor i provedbu članka 4. stavka 1. u skladu s mjerodavnim sektorskim zakonodavstvom.
POGLAVLJE III.
SURADNJA IZMEĐU ESMA-e, NADLEŽNIH TIJELA I SEKTORSKIH NADLEŽNIH TIJELA
Članak 26.
Obveza suradnje
ESMA, EBA, EIOPA, nadležna tijela i nadležna sektorska tijela surađuju kada je to potrebno u smislu ove Uredbe i mjerodavnog sektorskog zakonodavstva.
Članak 27.
Razmjena informacija
1. ESMA, nadležna tijela i sektorska nadležna tijela bez nepotrebnog odlaganja dostavljaju jedna drugima informacije potrebne za izvršavanje njihovih zadaća u skladu s ovom Uredbom i mjerodavnim sektorskim zakonodavstvom.
2. ESMA može prosljeđivati središnjim bankama, Europskom sustavu središnjih banaka i Europskoj središnjoj banci, u njihovom svojstvu monetarnih vlasti, Europskom odboru za sistemske rizike te, ovisno o slučaju, ostalim javnim tijelima odgovornima za nadzor sustava plaćanja i namire, povjerljive informacije u svrhu izvršavanja njihovih zadaća. Isto tako, navedena tijela vlasti ili tijela ne smiju se sprječavati da priopćavaju ESMA-i informacije koje su ESMA-i potrebne za izvršavanje njezinih zadaća iz ove Uredbe.”
12.
Brišu se članci 28. i 29;.
13.
Članci 30., 31. i 32. zamjenjuju se sljedećima:
„Članak 30.
Delegiranje zadaća od strane ESMA-e nadležnim tijelima
1. Kada je to potrebno radi ispravnog izvršavanja nadzorne zadaće, ESMA može delegirati posebne nadzorne zadaće nadležnom tijelu neke države članice u skladu sa smjernicama koje izda ESMA na temelju članka 21. stavka 2. Takve posebne nadzorne zadaće mogu posebno uključivati ovlast da se zatraže informacije u skladu s člankom 23.b i da se provedu istrage i izravni nadzor u skladu s člankom 23.d stavkom 6.
2. Prije delegiranja zadaća ESMA se savjetuje s odgovarajućim nadležnim tijelom. Takvo se savjetovanje odnosi na:
(a)
opseg zadaća koje će se delegirati;
(b)
rok za izvršavanje zadaća koje će se delegirati; i
(c)
prijenos potrebnih informacija od strane ESMA-e i ESMA-i.
3. U skladu s uredbom o naknadama koju treba donijeti Komisija u skladu s člankom 19. stavkom 2., ESMA nadoknađuje nadležnom tijelu troškove nastale zbog obavljanja delegiranih zadaća.
4. U odgovarajućim vremenskim razmacima ESMA preispituje delegiranje iz stavka 1. Delegiranje zadaća može se opozvati u bilo kojem trenutku.
Delegiranje zadaća ne utječe na odgovornost ESMA-e i ne ograničava mogućnost ESMA-e da vodi i nadzire delegiranu djelatnost. Nadzorne odgovornosti na temelju ove uredbe, uključujući odluke o registraciji, konačne procjene i popratne odluke koje se odnose na prekršaje, ne smiju se delegirati.
Članak 31.
Obavijesti i zahtjevi za obustavu od strane nadležnih tijela
1. Kada nadležno tijelo države članice ustanovi da se na području njegove ili neke druge države članice vrše ili da su izvršene radnje koje su u suprotnosti s ovom Uredbom, ono o toj činjenici što je podrobnije moguće obavješćuje ESMA-u. Kada nadležno tijelo smatra da je to primjereno u svrhu istrage, ono također može predložiti ESMA-i da procijeni je li potrebno koristiti ovlasti iz članaka 23.b i 23.c prema agenciji za kreditni rejting koja sudjeluje u tim radnjama.
ESMA također poduzima odgovarajuće mjere. Obavješćuje nadležno tijelo koje šalje obavijest o ishodu i, ako je moguće, o svim značajnim privremenim razvojima događaja.
2. Ne dovodeći u pitanje obvezu obavješćivanja iz stavka 1., kada nadležno tijelo države članice koje šalje obavijest smatra da registrirana agencija za kreditni rejting čiji se kreditni rejtinzi koriste na području te države članice krši obveze koje proizlaze iz ove Uredbe i da su prekršaji toliko ozbiljni i dugotrajni da znatno utječu na zaštitu ulagatelja ili na stabilnost financijskog sustava u toj državi članici, nadležno tijelo koje šalje obavijest može zatražiti da ESMA obustavi korištenje kreditnih rejtinga dotične agencije za kreditni rejting u regulatorne svrhe od strane financijskih institucija i drugih subjekata iz članka 4. stavka 1. Nadležno tijelo koje šalje obavijest dostavlja ESMA-i opširno obrazloženje vezano uz svoj zahtjev.
Ako ESMA smatra da zahtjev nije opravdan, o tome pismeno obavješćuje nadležno tijelo koje šalje obavijest, navodeći razloge. Ako ESMA smatra da je zahtjev opravdan, poduzima odgovarajuće mjere kako bi riješila to pitanje.
Članak 32.
Profesionalna tajna
1. Obveza čuvanja profesionalne tajne primjenjuje se na ESMA-u, nadležna tijela i sve osobe koje rade ili su radile za ESMA-u, za nadležna tijela ili za bilo koju drugu osobu kojoj je ESMA delegirala zadaće, uključujući revizore i stručnjake koje je ESMA ugovorno angažirala. Informacije na koje se odnosi obveza čuvanja profesionalne tajne ne smiju se otkrivati drugoj osobi ili tijelu osim u slučaju kada je takvo otkrivanje potrebno radi provođenja sudskog postupka.
2. Sve informacije koje su pribavljene ili razmijenjene u okviru ove Uredbe između ESMA-e, nadležnih tijela, sektorskih nadležnih tijela ili drugih tijela vlasti i tijela iz članka 27. stavka 2. smatraju se povjerljivima, osim u slučaju kada ESMA ili dotično nadležno tijelo ili drugo tijelo vlasti ili tijelo prilikom priopćavanja tih informacija navedu da se te informacije mogu otkriti ili kada je njihovo otkrivanje potrebno radi provođenja sudskog postupka.”;
14.
Briše se članak 33.
15.
Članci 34. i 35. zamjenjuju se sljedećim:
„Članak 34.
Sporazum o razmjeni informacija
ESMA može sklapati sporazume o suradnji vezano uz razmjenu informacija s nadzornim tijelima trećih zemalja samo ako informacije koje se objavljuju podliježu jamstvima čuvanja profesionalne tajne koja su barem jednaka onima iz članka 32.
Takva razmjena informacija namijenjena je izvršavanju zadaća ESMA-e ili tih nadzornih tijela.
Što se tiče prijenosa osobnih podataka u treću zemlju, ESMA primjenjuje Uredbu (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom protoku takvih podataka (16).
Članak 35.
Objavljivanje informacija iz trećih zemalja
ESMA smije objaviti informacije primljene od nadzornih tijela trećih zemalja samo ako su ESMA ili nadležno tijelo dobili izričitu suglasnost od nadzornog tijela koje je dostavilo predmetnu informaciju, i, ovisno o slučaju, ako se informacije objavljuju samo u svrhu za koju je nadzorno tijelo dalo svoju suglasnost ili ako je takvo objavljivanje potrebno u svrhu provođenja sudskog postupka.
16.
Naslov poglavlja I. glave IV. „Sankcije, odborska procedure i izvješćivanje” zamjenjuje se naslovom „Sankcije, globe, periodične novčane kazne, odborska procedura, delegirane ovlasti i izvješćivanje”;
17.
U članku 36. prvi i drugi stavak zamjenjuju se sljedećim:
„Države članice propisuju pravila koja se odnose na sankcije koje se primjenjuju u slučaju kršenja članka 4. stavka 1. i poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurale njihovu provedbu. Sankcije moraju biti učinkovite, razmjerne i odvraćajuće.
Države članice osiguravaju da sektorsko nadležno tijelo javno objavi svaku sankciju koja se izrekne za kršenje članka 4. stavka 1., osim u slučaju kada bi takvo objavljivanje ozbiljno ugrozilo financijska tržišta ili uzrokovalo nerazmjernu štetu uključenim stranama.”;
18.
Umeću se sljedeći članci:
„Članak 36.a
Globe
1. Kada u skladu s člankom 23.e stavkom 5. Odbor nadzornih tijela ESMA-e ustanovi da je agencija za kreditni rejting namjerno ili nemarom počinila jedan od prekršaja iz Priloga III, on donosi odluku o izricanju globe u skladu sa stavkom 2.
Smatra se da je agencija za kreditni rejting namjerno počinila prekršaj ako ESMA utvrdi objektivne čimbenike koji dokazuju da je agencija za kreditni rejting ili njezino više rukovodstvo hotimice postupalo da počini prekršaj.
2. Za osnovni iznos globa iz stavka 1. vrijede sljedeće granične vrijednosti:
(a)
za prekršaje iz točaka 1. do 5., 11. do 15., 19., 20., 23., 28., 30., 32., 33., 35., 41., 43., 50. i 51. odjeljka I. Priloga III. globe iznose najmanje 500 000 EUR, a najviše 750 000 EUR;
(b)
za prekršaje iz točaka 6. do 8., 16. do 18., 21., 22., 24., 25., 27., 29., 31., 34., 37. do 40., 42., 45. do 47., 48., 49., 52. i 54. odjeljka I. Priloga III. globe iznose najmanje 300 000 EUR, a najviše 450 000 EUR;
(c)
za prekršaje iz točaka 9., 10., 26., 36., 44. i 53. odjeljka I. Priloga III. globe iznose najmanje 100 000 EUR, a najviše 200 000 EUR;
(d)
za prekršaje iz točaka 1., 6., 7. i 8. odjeljka II. Priloga III. globe iznose najmanje 50 000 EUR, a najviše 150 000 EUR;
(e)
za prekršaje iz točaka 2., 4. i 5. odjeljka II. Priloga III. globe iznose najmanje 25 000 EUR, a najviše 75 000 EUR;
(f)
za prekršaje iz točke 3. odjeljka II. Priloga III. globe iznose najmanje 10 000 EUR, a najviše 50 000 EUR;
(g)
za prekršaje iz točaka 1. do 3. i 11. odjeljka III. Priloga III. globe iznose najmanje 150 000 EUR, a najviše 300 000 EUR;
(h)
za prekršaje iz točaka 4., 6., 8. i 10. odjeljka III. Priloga III. globe iznose najmanje 90 000 EUR, a najviše 200 000 EUR;
(i)
za prekršaje iz točaka 5., 7. i 9. odjeljka III. Priloga III. globe iznose najmanje 40 000 EUR, a najviše 100 000 EUR;
Kako bi odredila bi li globu trebalo utvrditi po nižoj, srednjoj ili višoj razini granične vrijednosti osnovnog iznosa iz prvog podstavka, ESMA uzima u obzir godišnji promet prethodne poslovne godine dotične agencije za kreditni rejting. Osnovni iznos treba biti na nižoj razini granične vrijednosti za agencije za kreditni rejting čiji je godišnji promet niži od 10 milijuna EUR, srednja razina granične vrijednost važi za agencije za kreditni rejting čiji je godišnji promet između 10 i 50 milijuna EUR, dok viša razina granične vrijednost važi za agencije za kreditni rejting čiji je godišnji promet veći od 50 milijuna EUR.
3. Osnovni iznosi utvrđeni unutar graničnih vrijednosti iz stavka 2. usklađuju se, ako je potrebno, uzimajući u obzir otežavajuće ili olakšavajuće čimbenike u skladu s odgovarajućim koeficijentima iz Priloga IV.
Odgovarajući otežavajući koeficijent primjenjuje se pojedinačno na osnovni iznos. Ako se primjenjuje više od jednog otežavajućeg koeficijenta, razlika između osnovnog iznosa i iznosa koji proizlazi iz primjene svakog pojedinog otežavajućeg koeficijenta dodaje se osnovnom iznosu.
Odgovarajući olakšavajući koeficijent primjenjuje se pojedinačno na osnovni iznos. Ako se primjenjuje više od jednog olakšavajućeg koeficijenta, razlika između osnovnog iznosa i iznosa koji proizlazi iz primjene svakog pojedinog olakšavajućeg koeficijenta oduzima se od osnovnog iznosa.
4. Neovisno o stavcima 2. i 3., globa ne smije prelaziti 20 % godišnjeg prometa dotične agencije za kreditni rejting u prethodnoj poslovnoj godini i ako je agencija za kreditni rejting imala neposrednu ili posrednu financijsku korist od prekršaja, globa je barem jednaka toj financijskoj koristi.
Kada djelo ili propust agencije za kreditni rejting čini više od jednog prekršaja navedenog u Prilogu III., primjenjuje se samo viša globa izračunata u skladu sa stavcima 2. i 3., a povezana s jednim od tih prekršaja.
Članak 36.b
Periodične novčane kazne
1. Odbor nadzornih tijela ESMA-e izriče putem odluke periodičnu novčanu kaznu kako bi primorao:
(a)
agenciju za kreditni rejting da otkloni prekršaj u skladu s odlukom donesenom u skladu s točkom (d) članka 24. stavka 1.;
(b)
osobu iz članka 23.b stavka 1. da dostavi cjelovite informacije koje se zahtijevaju odlukom u skladu s člankom 23.b;
(c)
osobu iz članka 23.b stavka 1. da se podvrgne istrazi, a posebno da predoči cjelovitu evidenciju, podatke, postupke ili druge potrebne materijale te da dopuni i ispravi druge informacije dane tijekom istrage koja je pokrenuta na temelju odluke u skladu s člankom 23.c;
(d)
osobu iz članka 23.b stavka 1. da se podvrgne izravnom nadzoru koji je naložen odlukom donesenom u skladu s člankom 23.d.
2. Periodične novčane kazne moraju biti učinkovite i razmjerne. Periodične novčane kazne izriču se na dnevnoj osnovi dok dotična agencija za kreditni rejting ili dotična osoba ne postupi u skladu s odlukom iz stavka 1.
3. Neovisno o stavku 2. iznos periodične novčane kazne iznosi 3 % prosječnog dnevnog prometa u prethodnoj poslovnoj godini ili, u slučaju fizičkih osoba, 2 % prosječnog dnevnog prihoda u prethodnoj kalendarskoj godini. Iznos se obračunava od datuma određenog u odluci kojom se izriče periodična novčana kazna.
4. Periodične novčane kazne mogu se izreći za razdoblje koje nije duže od šest mjeseci nakon obavijesti o odluci ESMA-e.
Članak 36.c
Saslušanje osoba koje podliježu postupku
1. Prije donošenja odluke o izricanju globe i/ili periodične novčane kazne u skladu s člankom 36.a ili točkama (a) do (d) članka 36.b stavka 1., Odbor nadzornih tijela ESMA-e daje priliku osobama koje podliježu postupku da budu saslušane o nalazima ESMA-e. Odbor nadzornih tijela ESMA-e temelji svoje odluke samo na nalazima na koje su osobe koje podliježu postupku imale priliku dati primjedbe.
2. Prava na obranu osoba koje podliježu postupku u cijelosti se poštuju tijekom postupka. Te osobe imaju pravo na pristup spisu ESMA-e, uz uvjet poštivanja legitimnih interesa ostalih osoba u pogledu zaštite njihovih poslovnih tajni. Pravo pristupa spisu ne smije obuhvatiti povjerljive informacije ili interne pripremne dokumente ESMA-e.
Članak 36.d
Objavljivanje, priroda, provedba i dodjela globa i periodičnih novčanih kazni
1. ESMA javno objavljuje sve globe i periodične novčane kazne koje se izreknu u skladu s člancima 36.a i 36.b, osim u slučaju kada bi takvo javno objavljivanje ozbiljno ugrozilo financijska tržišta ili uzrokovalo nerazmjernu štetu uključenim stranama.
2. Globe i periodične novčane kazne izrečene u skladu s člancima 36.a i 36.b administrativne su prirode.
3. Globe i periodične novčane kazne izrečene u skladu s člancima 36.a i 36.b su provedive.
Provedba je regulirana pravilima o parničnom postupku koja su na snazi u državi na čijem se teritoriju provedba vrši. Nalog za provedbu prilaže se odluci bez drugih formalnosti osim provjere vjerodostojnosti odluke od strane tijela koje je u tu svrhu odredila vlada svake države članice i o tome obavijestila ESMA-u i Sud Europske unije.
Kada su te formalnosti na zahtjev dotične stranke ispunjene, stranka može pristupiti provedbi u skladu s nacionalnim pravom, tako da izravno uputi predmet nadležnoj instituciji.
Provedba se može odgoditi samo odlukom Suda Europske unije. Međutim, sudovi dotičnih država članica imaju nadležnost u pogledu pritužbi na regularnost provedbe.
4. Iznosi globa i periodičnih novčanih kazni dodjeljuju se ukupnom proračunu Europske unije.
Članak 36.e
Kontrola Suda Europske unije
Sud Europske unije ima neograničenu nadležnost preispitati odluke kojima je ESMA izrekla globu ili periodičnu novčanu kaznu. On izrečenu globu ili periodičnu novčanu kaznu može poništiti, smanjiti ili povećati.”
19.
Članak 37. zamjenjuje se sljedećim:
„Članak 37.
Izmjene priloga
Kako bi se uzela u obzir kretanja na financijskim tržištima, uključujući međunarodna kretanja na financijskim tržištima, posebno u vezi s novim financijskim instrumentima, Komisija može donijeti mjere pomoću delegiranih akata u skladu s člankom 38.a te pod uvjetima iz članaka 38.b i 38.c kako bi izmijenila priloge, osim Priloga III.”;
20.
U članku 38. briše se stavak 2.;
21.
Umeću se sljedeći članci:
„Članak 38.a
Izvršavanje delegiranja
1. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz trećeg podstavka članka 5. stavka 6., članka 19. stavka 2., članka 23.e stavka 7. i članka 37. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od četiri godine od 1. lipnja 2011. Komisija sastavlja izvješće o delegiranoj ovlasti najkasnije šest mjeseci prije završetka četverogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti automatski se produžuje na razdoblja istog trajanja, osim ako ga Europski parlament ili Vijeće ne opozovu u skladu s člankom 38.b.
2. Čim Komisija donese delegirani akt, ona o tome istodobno obavješćuje Europski parlament i Vijeće.
3. Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji pod uvjetima propisanima člancima 38.b i 38.c.
Članak 38.b
Opozivanje delegiranja
1. Europski parlament ili Vijeće mogu u svakom trenutku opozvati delegiranje ovlasti iz trećeg podstavka članka 5. stavka 6., članka 19. stavka 2., članka 23.e stavka 7. i članka 37.
2. Institucija koja je započela unutarnji postupak kako bi odlučila treba li opozvati delegiranje ovlasti nastoji obavijestiti drugu instituciju i Komisiju u odgovarajućem roku prije donošenja konačne odluke, naznačivši pritom delegiranu ovlast koja bi mogla biti predmetom opoziva.
3. Odluka o opozivu okončava delegiranje ovlasti navedene u toj odluci. Odluka počinje važiti odmah ili na neki kasniji datum koji je u njoj naveden. Ona ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. Objavljuje se u Službenom listu Europske unije.
Članak 38.c
Prigovori na delegirane akte
1. Europski parlament ili Vijeće mogu uložiti prigovor na delegirani akt u razdoblju od tri mjeseca od datuma obavijesti.
Na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća to se razdoblje produžuje za tri mjeseca.
2. Ako po isteku razdoblja iz stavka 1. ni Europski parlament niti Vijeće ne ulože prigovor na delegirani akt, on se objavljuje u Službenom listu Europske unije i stupa na snagu na datum koji je u njemu naveden.
Delegirani akt može se objaviti u Službenom listu Europske unije i stupiti na snagu prije isteka toga razdoblja ako su i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju o svojoj namjeri da ne ulažu prigovore.
3. Ako Europski parlament ili Vijeće ulože prigovor na delegirani akt u roku iz stavka 1., taj akt ne stupa na snagu. U skladu s člankom 296. Ugovora o funkcioniranju Europske unije institucija koja ulaže prigovor navodi razloge za ulaganje prigovora na delegirani akt.”;
22.
Članak 39. mijenja se kako slijedi:
(a)
briše se stavak 2.;
(b)
stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
„3. Do 1. srpnja 2011. Komisija, uzimajući u obzir kretanja u regulatornom i nadzornom okviru za agencije za kreditni rejting u trećim zemljama, dostavlja izvješće Europskom parlamentu i Vijeću koje se odnosi na učinke tih kretanja i prijelaznih odredbi iz članka 40. na stabilnost financijskih tržišta u Uniji.”;
23.
Umeće se sljedeći članak:
„Članak 39.a
Izvješće ESMA-e
Do 31. prosinca 2011. ESMA procjenjuje potrebe u pogledu zaposlenika i sredstava koje proizlaze iz preuzimanja ovlasti i zadaća u skladu s ovom Uredbom te dostavlja izvješće Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji.”
24.
U članku 40. treći stavak zamjenjuje se sljedećim:
„Postojeće agencije za kreditni rejting mogu nastaviti dodjeljivati kreditne rejtinge koje financijske institucije i drugi subjekti iz članka 4. stavka 1. mogu koristiti u regulatorne svrhe osim u slučaju odbijanja registracije. U slučaju odbijanja registracije primjenjuje se članak 24. stavci 4. i 5.”;
25.
Umeće se sljedeći članak:
„Članak 40.a
Prijelazne mjere koje se odnose na ESMA-u
1. Sve nadležnosti i zadaće koje se odnose na nadzorne i provedbene aktivnosti u području agencija za kreditni rejting i koje su dodijeljene nadležnim tijelima, bez obzira na to djeluju li ona kao nadležna tijela matične države članice ili ne, kao i kolegijima u slučaju kada su oni osnovani, prestaju važiti 1. srpnja 2011.
Međutim, zahtjev za registraciju koji je nadležno tijelo matične države članice ili odgovarajući kolegij zaprimio do 7. rujna 2010. ne prosljeđuje se ESMA-i, već odluku o registraciji ili odbijanju registracije donose ta tijela i odgovarajući kolegij.
2. Ne dovodeći u pitanje drugi podstavak stavka 1., svi spisi i radni dokumenti, ili njihove ovjerene kopije, koji se odnose na nadzorne i provedbene aktivnosti u području agencija za kreditni rejting, uključujući sva ispitivanja i provedbene postupke koji su u tijeku, preuzima ESMA na datum iz stavka 1.
3. Nadležna tijela i kolegiji iz stavka 1. osiguravaju da sva postojeća evidencija i radni dokumenti ili njihove ovjerene kopije budu preneseni na ESMA-u što prije, a u svakom slučaju do 1. srpnja 2011. Ta nadležna tijela i kolegiji također pružaju ESMA-i svu potrebnu pomoć i savjete kako bi se omogućio učinkovit i djelotvoran prijenos i preuzimanje nadzornih i provedbenih aktivnosti u području agencija za kreditni rejting.
4. ESMA djeluje kao pravni slijednik nadležnih tijela i kolegija iz stavka 1. u svim upravnim ili sudskim postupcima koji proizlaze iz nadzornih i provedbenih aktivnosti koje obavljaju ta nadležna tijela i kolegiji u pogledu pitanja koja potpadaju pod ovu Uredbu.
5. Svaka registracija agencije za kreditni rejting u skladu s poglavljem I. glavom III. koju izvrši nadležno tijelo iz stavka 1. ovog članka ostaje na snazi nakon prijenosa ovlasti na ESMA-u.
6. Do 1. srpnja 2014. ESMA u okviru stalnog nadzora vrši barem jednu provjeru svih agencija za kreditni rejting koje potpadaju pod njezinu nadzornu odgovornost.”;
26.
Prilog I. izmjenjuje se u skladu s Prilogom I. ovoj Uredbi;
27.
Dodaju se prilozi navedeni u Prilogu II ovoj Uredbi.
Članak 2.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Strasbourgu 11. svibnja 2011.