NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 691/2010
ze dne 29. července 2010,
kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě a mění nařízení (ES) č. 2096/2005, kterým se stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (1), a zejména na článek 11 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 549/2004 požaduje, aby byl prostřednictvím prováděcích pravidel zřízen systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě.
(2)
Systém sledování výkonnosti by měl přispět k udržitelnému rozvoji systému letecké dopravy zvýšením celkové efektivnosti letových navigačních služeb v klíčových oblastech výkonnosti zahrnujících bezpečnost, životní prostředí, kapacitu a efektivitu nákladů, odpovídajících oblastem uvedeným ve výkonnostním rámci hlavního plánu ATM, a to vše v rámci prvořadých bezpečnostních cílů.
(3)
Systém sledování výkonnosti by měl poskytnout ukazatele a závazné výkonnostní cíle v klíčových oblastech, jimiž se plně dosáhnou a udrží požadované úrovně bezpečnosti, a přitom umožní vytyčení cíle výkonnosti v jiných klíčových oblastech výkonnosti.
(4)
Systém sledování výkonnosti by měl být zřízen a měl by fungovat dlouhodobě na vysoké úrovni společenských cílů.
(5)
Systém sledování výkonnosti by měl řešit letové navigační služby od zahájení pojíždění pro vzlet až do ukončení pojíždění po přistání („gate-to-gate“), včetně letišť, s cílem zvýšit celkovou výkonnost sítě.
(6)
Vzájemná závislost mezi vnitrostátními úrovněmi a úrovněmi funkčních bloků vzdušného prostoru a úrovní sítě a také vzájemná závislost mezi výkonnostními cíli s přihlédnutím k prvořadým cílům bezpečnosti by se měla v přípravě a monitorování systému sledování výkonnosti plně vzít v úvahu.
(7)
Plány výkonnosti by měly obsahovat závazek členských států, že v době trvání referenčního období dosáhnou cílů jednotného evropského nebe a rovnováhy mezi potřebami všech uživatelů vzdušného prostoru a poskytováním služeb zajišťovaných poskytovateli letových navigačních služeb.
(8)
Vnitrostátní dozorové orgány mají hrát klíčovou roli v provádění systému sledování výkonnosti. Členské státy by proto měly zajistit, že budou schopny účinně plnit tyto doplňující odpovědnosti.
(9)
Plány výkonnosti by měly popisovat opatření, např. režimy pobídek, jejichž cílem je podnítit zúčastněné strany ke zvyšování výkonnosti na vnitrostátních úrovních, na úrovních funkčních bloků vzdušného prostoru a na evropských úrovních.
(10)
Za okolností, které v době přijímání plánů výkonnosti nebylo možno předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států a subjektů, na něž se vztahují cíle výkonnosti, by se vytvořením příslušných varovných mechanismů mělo umožnit provádění odpovídajících opatření zaměřených na zachování bezpečnostních požadavků a rovněž kontinuitu poskytování služeb.
(11)
Na vnitrostátní úrovni a/nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru a také na úrovni Evropské unie by se měly uskutečnit účinné konzultace zúčastněných stran.
(12)
Vzhledem k efektivnosti vojenských misí má spolupráce a koordinace mezi veřejným a vojenským řízením mimořádný význam pro dosažení cílů výkonnosti.
(13)
Systémem sledování výkonnosti by neměla být dotčena ustanovení článku 13 nařízení (ES) č. 549/2004 zaměřená na zajištění základních bezpečnostních nebo obranných zájmů.
(14)
Klíčové ukazatele výkonnosti by měly být vybrány tak, aby byly konkrétní a měřitelné a aby umožňovaly uložit odpovědnost za dosažení výkonnostních cílů. Související cíle by měly být dosažitelné, realistické a časově vhodné a měly by být zaměřeny na účinné řízení udržitelné výkonnosti letových navigačních služeb.
(15)
Plnění závazných výkonnostních cílů podporovaných pobídkami, které mohou být finanční povahy, si vyžaduje vhodné propojení s nařízením Komise (ES) č. 1794/2006 ze dne 6. prosince 2006, kterým se stanoví společný systém poplatků za letové navigační služby (2).
(16)
Vytvoření a zavedení klíčových ukazatelů výkonnosti a výkonnostních cílů si vyžaduje odpovídající soulad s cíli a normami bezpečnosti stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 ze dne 20. února 2008 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví, kterým se ruší směrnice Rady 91/670 EHS, nařízení (ES) č. 1592/2002 a směrnice 2004/36/ES (3), a v jeho prováděcích pravidlech spolu s opatřeními přijímanými Evropskou unií za účelem dosažení a udržení těchto cílů.
(17)
Během referenčního období by měl být zaveden účinný postup sledování výkonnosti, aby se zajistilo, že vývoj výkonnosti umožní splnit cíle a v případě potřeby učinit příslušná opatření.
(18)
Komise by při přijímání výkonnostních cílů celé Evropské unie pro první referenční období měla náležitě zohlednit skutečnou finanční situaci poskytovatelů letových navigačních služeb vyplývající především z opatření ke snižování nákladů, která již byla zejména od roku 2009 učiněna, a také případné přeplatky nebo nedoplatky v poplatcích za letové traťové navigační služby převedené z předcházejících let. Měl by se také náležitě zohlednit pokrok, kterého již dosáhly existující funkční bloky vzdušného prostoru.
(19)
Podle čl. 11 odst. 1 nařízení (ES) č. 549/2004 by se uvedené nařízení mělo vztahovat na funkce sítí uspořádání toku letového provozu uvedené v článku 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 (4) na základě příslušné změny uvedeného nařízení.
(20)
Opatření stanovená v tomto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
VŠEOBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět a rozsah
1. Toto nařízení stanoví nezbytná opatření ke zvýšení celkové výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě pro obecný letový provoz v regionech EUR a AFI stanovených Mezinárodní organizací pro civilní letectví (ICAO), v nichž jsou členské státy odpovědné za poskytování letových navigačních služeb s ohledem na plnění požadavků všech uživatelů vzdušného prostoru.
2. Pro účel stanovení cílů se toto nařízení vztahuje na letové navigační služby zajišťované poskytovateli letových provozních služeb, kteří jsou určeni podle článku 8 nařízení (ES) č. 550/2004 (5), a poskytovateli meteorologických služeb, pokud jsou určeni v souladu s čl. 9 odst. 1 uvedeného nařízení.
3. Členské státy mohou rozhodnout, že se toto nařízení nebude vztahovat na přibližovací a letištní služby poskytované na letištích, kde obchodní letecká doprava dosahuje méně než 50 000 pohybů za rok. O tomto rozhodnutí informují Komisi. V případě, že na žádném letišti v členském státě obchodní letecká doprava nedosahuje prahovou hodnotu 50 000 pohybů za rok, výkonnostní cíle se uplatní nejméně na letiště, kde obchodní letecká doprava dosahuje nejvíce pohybů.
4. Pokud má členský stát za to, že některé nebo všechny jeho přibližovací a letištní služby jsou poskytovány podle tržních podmínek, posoudí v souladu s postupem stanoveným v čl. 1 odst. 6 nařízení (ES) č. 1794/2006 a s podporou vnitrostátního dozorového orgánu nejpozději 12 měsíců před začátkem každého referenčního období, zda jsou splněny podmínky stanovené v příloze I tohoto nařízení. Zjistí-li členský stát, že tyto podmínky jsou splněny, může se bez ohledu na počet odbavených pohybů obchodní letecké dopravy rozhodnout, že neurčí stanovené náklady podle tohoto nařízení a neuplatní závazné cíle na efektivitu nákladů těchto služeb.
5. Podle čl. 11 odst. 6 písm. c) bodu ii) nařízení (ES) č. 549/2004 a čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004 a aniž je dotčen čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení, vytyčení cílů pro efektivitu nákladů se vztahuje na všechny stanovené náklady účtovatelné uživatelům vzdušného prostoru.
6. Členské státy mohou toto nařízení uplatňovat také:
a)
ve vzdušném prostoru spadajícím pod jejich pravomoc v regionech ICAO za podmínky, že o tom budou informovat Komisi a ostatní členské státy, a aniž jsou dotčena práva a povinnosti členských států podle Chicagské úmluvy o mezinárodním civilním letectví z roku 1944 (dále jenom Chicagská úmluva);
b)
vůči poskytovatelům letových navigačních služeb, kteří dostali povolení poskytovat letové navigační služby bez osvědčení v souladu s čl. 7 odst. 5 nařízení (ES) č. 550/2004.
7. Bez ohledu na ustanovení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/42/ES (6) o ochraně informací a na jejich prováděcí nařízení Komise (ES) č. 1321/2007 (7) a (ES) č. 1330/2007 (8) se požadavky týkající se poskytování údajů podle ustanovení kapitoly V vztahují na vnitrostátní orgány, poskytovatele letových navigačních služeb, provozovatele letiště, koordinátory letišť a letecké dopravce za podmínek stanovených v příloze IV.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v článku 2 nařízení (ES) č. 549/2004.
Použijí se rovněž tyto definice:
a)
„provozovatelem letiště“ se rozumí „řídící orgán letiště“ definovaný v nařízení Rady (EHS) č. 95/93 ze dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství (9);
b)
„údaji“ se rozumí kvalitativní, kvantitativní a jiné odpovídající informace týkající se výkonnosti letecké navigace, které jsou shromažďovány a systematicky zpracovávány Komisí nebo jejím jménem za účelem provádění systému sledování výkonnosti;
c)
„ukazateli výkonnosti“ se rozumí ukazatele používané pro sledování, referenční srovnání a přezkoumání výkonnosti;
d)
„klíčovými ukazateli výkonnosti“ se rozumí ukazatele výkonnosti používané pro stanovení cílů výkonnosti;
e)
„pohyby obchodní letecké dopravy“ se rozumí součet vzletů a přistání zahrnujících přepravu cestujících, nákladu nebo pošty za úplatu nebo v nájmu vypočítaný jako průměr za tři roky předcházející přijetí plánu výkonnosti bez ohledu na maximální vzletovou hmotnost a počet použitých sedadel cestujících;
f)
„závazným cílem“ se rozumí výkonnostní cíl přijatý členskými státy jako součást vnitrostátního plánu výkonnosti nebo plánu výkonnosti funkčních bloků vzdušného prostoru, na který se vztahuje systém pobídek poskytovaných pro náhrady, překážky a/nebo plány nápravných opatření;
g)
„leteckým dopravcem“ se rozumí podnik letecké dopravy s platnou provozní licencí vydanou členským státem v souladu s právními předpisy Evropské unie;
h)
„zástupcem uživatele vzdušného prostoru“ se rozumí jakákoli právnická osoba nebo subjekt, který zastupuje zájmy jedné nebo několika kategorií uživatelů letových navigačních služeb;
i)
„stanovenými náklady“ se rozumí náklady podle čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004;
j)
„vnitrostátními orgány“ se rozumí regulační orgány na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru, jejichž náklady jsou způsobilé pro úhradu od uživatelů vzdušného prostoru, pokud vznikly v souvislosti s poskytováním letových navigačních služeb podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1794/2006;
k)
„spravedlivým posuzováním“ se rozumí posuzování, v němž klíčoví provozovatelé nebo jiní nejsou trestáni za činnosti, opomenutí nebo přijatá rozhodnutí, která odpovídají jejich zkušenostem a výcviku, ale hrubá nedbalost, úmyslné přestupky a rušivé činy se v něm netolerují;
l)
„koordinátorem letiště“ se rozumí funkce zřízená na koordinovaných letištích podle nařízení (EHS) č. 95/93;
m)
„sledováním výkonnosti“ se rozumí neustálý proces sběru a analýzy údajů za účelem měření skutečného výsledku systému ve srovnání s předem stanovenými cíli.
Článek 3
Orgán pro kontrolu výkonnosti
1. V případě, že se Komise rozhodne jmenovat orgán pro kontrolu výkonnosti, aby jí byl nápomocen v provádění systému sledování výkonnosti, toto jmenování bude na dobu určitou, shodnou s referenčními obdobími.
2. Orgán pro kontrolu výkonnosti má příslušné pravomoci, aby nezaujatě a nezávisle plnil úkoly, které mu uložila Komise, zejména v příslušných klíčových oblastech výkonnosti.
3. Orgán pro kontrolu výkonnosti je Komisi nápomocen při provádění systému sledování výkonnosti především v těchto úkolech:
a)
sběr, ověřování, potvrzování platnosti a rozšiřování údajů týkajících se výkonnosti;
b)
stanovení nových nebo přizpůsobení klíčových oblastí výkonnosti odpovídajících oblastem uvedeným ve výkonnostním rámci hlavního plánu ATM („Air Traffic Management“ - uspořádání toku letového provozu) podle ustanovení čl. 8 odst. 1 a souvisejících klíčových ukazatelů výkonnosti;
c)
stanovení příslušných klíčových ukazatelů výkonnosti pro druhé referenční období a období po něm za účelem zahrnutí výkonnosti funkcí sítě a letových navigačních služeb, a to jak traťových, tak i přibližovacích a letištních služeb, do všech klíčových oblastí výkonnosti;
d)
stanovení nebo revize výkonnostních cílů celé Evropské unie;
e)
stanovení prahových hodnot pro aktivaci varovných mechanismů uvedených v čl. 9 odst. 3;
f)
posouzení souladu přijatých plánů výkonnosti, včetně výkonnostních cílů, s cíli celé Evropské unie;
g)
případně posouzení souladu varovných prahových hodnot přijatých podle čl. 18 odst. 3 s varovnými prahovými hodnotami celé Evropské unie uvedenými v čl. 9 odst. 3;
h)
případně posouzení revidovaných výkonnostních cílů nebo nápravných opatření přijímaných dotčenými členskými státy;
i)
sledování, referenční srovnávání a přezkoumání výkonnosti letových navigačních služeb na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru a na úrovni Evropské unie;
j)
sledování, referenční srovnání a přezkoumání výkonnosti funkcí sítě;
k)
průběžné sledování celkové výkonnosti sítě ATM, včetně přípravy výročních zpráv pro Výbor pro jednotné nebe;
l)
posouzení dosažení výkonnostních cílů na konci každého referenčního období s ohledem na přípravu dalšího období.
4. Orgán pro kontrolu výkonnosti předloží na žádost Komise informace ad hoc nebo zprávy o otázkách týkajících se výkonnosti.
5. Orgán pro kontrolu výkonnosti může Komisi podat zprávu nebo dát doporučení pro zlepšení systému.
6. Pokud jde o vztahy s vnitrostátními dozorovými orgány:
a)
Orgán pro kontrolu výkonnosti za účelem plnění funkce průběžného sledování celkové výkonnosti sítě ATM získává od vnitrostátních dozorových orgánů potřebné informace týkající se vnitrostátních plánů výkonnosti nebo plánů výkonnosti funkčních bloků vzdušného prostoru.
b)
Orgán pro kontrolu výkonnosti je vnitrostátním dozorovým orgánům na jejich žádost nápomocný v poskytování nezávislého názoru na otázky vnitrostátní výkonnosti nebo výkonnosti funkčních bloků vzdušného prostoru, např. věcná srovnání mezi poskytovateli letových navigačních služeb působících v podobných prostředích (referenční srovnání), analýzy změn ve výkonnosti za posledních 5 let nebo analýzy výhledových projekcí.
c)
Vnitrostátní dozorové orgány mohou orgán pro kontrolu výkonnosti požádat o pomoc ve stanovení rozsahu orientačních hodnot pro vytyčení vnitrostátních cílů nebo cílů funkčních bloků vzdušného prostoru s přihlédnutím k evropské perspektivě. Tyto hodnoty jsou k dispozici vnitrostátním dozorovým orgánům, poskytovatelům letových navigačních služeb, provozovatelům letišť a uživatelům vzdušného prostoru.
7. Orgán pro kontrolu výkonnosti případně spolupracuje s Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví na úkolech uvedených v bodě 3, pokud se týkají bezpečnosti, s cílem zajistit soulad s cíli a normami stanovenými a prováděnými v souladu s nařízením (ES) č. 216/2008.
8. Orgán pro kontrolu výkonnosti za účelem plnění funkce průběžného sledování celkové výkonnosti sítě uspořádání toku letového provozu navazuje příslušné pracovní vztahy s poskytovateli letových navigačních služeb, provozovateli letišť, koordinátory letišť a leteckými dopravci.
Článek 4
Vnitrostátní dozorové orgány
1. Vnitrostátní dozorové orgány odpovídají za vypracování plánů výkonnosti, za dohled nad výkonností a sledování plánů výkonnosti a výkonnostních cílů na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru. Při plnění těchto úkolů postupují nestranně, nezávisle a transparentně.
2. Členské státy zajistí, aby vnitrostátní dozorové orgány měly nezbytné zdroje nebo přístup k nim a způsobilost plnit ve všech klíčových oblastech výkonnosti úkoly stanovené tímto nařízením, včetně vyšetřovacích pravomocí pro plnění úkolů uvedených v článku 19.
3. Pokud má členský stát více než jeden vnitrostátní dozorový orgán, oznámí Komisi, který z nich odpovídá za vnitrostátní koordinaci a vztahy s Komisí při provádění tohoto nařízení.
Článek 5
Funkční bloky vzdušného prostoru
1. Členské státy podporují úzkou spolupráci mezi svými vnitrostátními dozorovými orgány se zřetelem na vytvoření plánu výkonnosti na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru.
2. V případě, že se členské státy rozhodnou přijmout plán výkonnosti na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru, musí:
a)
zajistit, aby plán výkonnosti odpovídal šabloně uvedené v příloze II;
b)
oznámit Komisi, který vnitrostátní dozorový orgán nebo organizace odpovídá za koordinaci v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru a za styky s Komisí, pokud jde o provádění plánu výkonnosti;
c)
učinit příslušná opatření s cílem zajistit,:
i)
aby pro každý klíčový ukazatel výkonnosti byl stanoven jeden cíl,
ii)
aby opatření uvedená v čl. 11 odst. 3 písm. d) nařízení (ES) č. 549/2004 byla vymezena a uplatňována během referenčního období, kdy se cíle neplní. Za tímto účelem se v plánu výkonnosti použijí roční hodnoty,
iii)
aby důsledky plnění nebo neplnění cílů byly v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru vhodně určeny;
d)
společně odpovídat za dosahování výkonnostních cílů stanovených pro funkční blok vzdušného prostoru;
e)
v případě, že nebyla vytvořena společná oblast zpoplatnění ve smyslu článku 4 nařízení (ES) č. 1794/2006, shrnout vnitrostátní cíle v oblasti efektivity nákladů a předložit údaj celkového čísla prokazující snahu o efektivitu nákladů na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru.
3. Nepřijmou-li členské státy funkčního bloku vzdušného prostoru plán výkonnosti s cíli na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru, oznámí Komisi pro informaci agregované výkonnostní cíle a zdůrazní shodu na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru s výkonnostními cíli celé Evropské unie.
Článek 6
Koordinace s Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví (EASA)
Podle čl. 13a nařízení (ES) č. 549/2004 a v souladu s nařízením (ES) č. 216/2008 Komise vhodným způsobem koordinuje s EASA:
a)
aspekty bezpečnosti systému sledování výkonnosti, včetně stanovení, revize a plnění klíčových ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti a výkonnostních cílů celé Evropské unie v oblasti bezpečnosti a rovněž předkládání návrhů příslušných kroků a opatření po aktivaci varovného mechanismu;
b)
soulad klíčových ukazatelů výkonnosti a výkonnostních cílů v oblasti bezpečnosti s plněním Evropského programu bezpečnosti letectví, který může být přijat Evropskou unií.
Článek 7
Trvání referenčního období
1. První referenční období pro systém sledování výkonnosti zahrnuje kalendářní roky 2012 až 2014 včetně. Další referenční období budou trvat pět kalendářních let, nebude-li změnou tohoto nařízení stanoveno jinak.
2. Stejné referenční období se vztahuje i na výkonnostní cíle celé Evropské unie a na vnitrostátní plány výkonnosti a výkonnostní cíle nebo plány výkonnosti a výkonnostní cíle funkčních bloků vzdušného prostoru.
Článek 8
Klíčové oblasti výkonnosti a ukazatele výkonnosti
1. Komise za účelem stanovení cílů podle čl. 11 odst. 4 písm. b) nařízení (ES) č. 549/2004 rozhodne o případném doplnění nebo úpravě dalších klíčových oblastí výkonnosti v souladu s postupem uvedeným v čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení.
2. Pro účely stanovení cílů odpovídá každé klíčové oblasti výkonnosti jeden klíčový ukazatel výkonnosti nebo omezený počet klíčových ukazatelů výkonnosti. Výkonnost letových navigačních služeb se posuzuje za pomoci závazných cílů pro každý klíčový ukazatel výkonnosti.
3. Klíčové ukazatele výkonnosti pro stanovení cílů celé Evropské unie, vybrané pro každou klíčovou oblast výkonnosti, jsou uvedeny v příloze I oddíle 1.
4. Klíčové ukazatele výkonnosti používané za účelem stanovení vnitrostátních výkonnostních cílů nebo výkonnostních cílů funkčních bloků vzdušného prostoru jsou uvedeny v příloze I oddíle 2.
5. Klíčové ukazatele výkonnosti se během referenčního období nemění. Změny se přijímají změnou tohoto nařízení nejpozději šest měsíců před přijetím nových výkonnostních cílů celé Evropské unie.
6. Kromě klíčových oblastí výkonnosti a klíčových ukazatelů výkonnosti uvedených v tomto článku členské státy mohou na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru rozhodnout o stanovení a používání doplňujících ukazatelů výkonnosti a výkonnostních cílů souvisejících s cíli uvedenými v příloze I oddíle 2 pro sledování vlastní výkonnosti a/nebo jako součásti jejich plánů výkonnosti. Tyto doplňující ukazatele a cíle jsou podpůrné pro dosažení cílů na úrovni celé Evropské unie a z toho vyplývajících vnitrostátních cílů nebo cílů na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru. Mohou například zahrnovat a popisovat veřejnou a vojenskou nebo meteorologickou dimenzi plánu výkonnosti. K doplňujícím ukazatelům a cílům mohou být připojeny příslušné systémy pobídek určených na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru.
KAPITOLA II
PŘÍPRAVA PLÁNŮ VÝKONNOSTI
Článek 9
Výkonnostní cíle celé Evropské unie
1. Komise přijme výkonnostní cíle celé Evropské unie v souladu s postupem uvedeným v čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 s přihlédnutím k odpovídajícím vstupům od vnitrostátních dozorových orgánů a po konzultaci se zúčastněnými stranami podle článku 10 uvedeného nařízení, případně s jinými příslušnými organizacemi a s Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví o bezpečnostních aspektech výkonnosti.
2. Komise navrhne cíle celé Evropské unie nejpozději patnáct měsíců před začátkem referenčního období a přijme je nejpozději dvanáct měsíců před začátkem referenčního období.
3. Komise spolu s přijetím výkonnostních cílů celé Evropské unie stanoví pro každý klíčový ukazatel výkonnosti varovné prahové hodnoty, při jejichž překročení mohou být aktivovány varovné mechanismy uvedené v článku 18. Varovné prahové hodnoty pro klíčový ukazatel výkonnosti v oblasti efektivity nákladů zahrnují vývoj jak dopravy, tak i nákladů.
4. Komise doloží každý výkonnostní cíl celé Evropské unie popisem předpokladů a zdůvodněním použitým pro stanovení těchto cílů, jako je použití vstupů od vnitrostátních dozorových orgánů a jiných věcných údajů, dopravních prognóz a případně očekávaných úrovní efektivních stanovených nákladů pro Evropskou unii.
Článek 10
Vypracování plánů výkonnosti
1. Vnitrostátní dozorové orgány vypracují buď na vnitrostátní úrovni, nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru plány výkonnosti obsahující cíle, které jsou v souladu s výkonnostními cíli a hodnotícími kritérii celé Evropské unie uvedenými v příloze III. Rozhodne-li se dotčený členský stát zpracovat plán výkonnosti na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru podle čl. 5 odst. 1 a článku 2, bude pouze jeden plán výkonnosti na každý členský stát nebo na funkční blok vzdušného prostoru.
2. S cílem podpořit přípravu plánů výkonnosti vnitrostátní dozorové orgány zajistí:
a)
aby poskytovatelé letových navigačních služeb oznámili důležité složky svých obchodních plánů zpracovaných v souladu s cíli celé Evropské unie;
b)
konzultaci zúčastněných stran o plánu výkonnosti a výkonnostních cílech v souladu s článkem 10 nařízení (ES) 549/2004. Příslušné informace se zúčastněným stranám poskytnou nejpozději tři týdny před konzultační poradou.
3. Plány výkonnosti musí obsahovat zejména:
a)
dopravní prognózu vyjádřenou ve výkonových jednotkách určených pro každý rok referenčního období se zdůvodněním použitých čísel;
b)
stanovené náklady pro náklady letových navigačních služeb určené členským státem (členskými státy) podle ustanovení čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004;
c)
popis investic nezbytných pro dosažení výkonnostních cílů s popisem jejich důležitosti ve vztahu k evropskému hlavnímu plánu ATM a jejich soulad s hlavními oblastmi a zaměřením pokroku a změny podle ustanovení uvedeného nařízení;
d)
výkonnostní cíle v každé příslušné klíčové oblasti výkonnosti stanovené pro každý klíčový ukazatel výkonnosti na celé referenční období s ročními hodnotami používanými pro účely sledování a pobídek;
e)
popis veřejné a vojenské dimenze plánu s popisem výkonnosti v oblasti uplatňování pružného užívání vzdušného prostoru (FUA - „flexible use of airspace“) za účelem zvýšení kapacity s náležitým zohledněním efektivnosti vojenských misí, a považuje-li se to za vhodné, odpovídající ukazatele výkonnosti a výkonnostní cíle odpovídající ukazatelům a cílům plánu výkonnosti;
f)
popis a zdůvodnění, jak jsou výkonnostní cíle podle bodu d) uvedeny v soulad s výkonnostními cíli celé Evropské unie a jak k nim přispívají;
g)
jasné určení různých subjektů odpovědných za plnění cílů a jejich konkrétního příspěvku;
h)
popis mechanismů pobídek používaných vůči různým odpovědným subjektům s cílem podpořit dosažení cílů během referenčního období;
i)
opatření přijímaná vnitrostátními dozorovými orgány za účelem sledování, jak se výkonnostní cíle dosahují;
j)
popis výsledku konzultace zúčastněných stran, včetně otázek vznesených účastníky a také dohodnutých opatření.
4. Plány výkonnosti jsou založeny na šabloně uvedené v příloze II a mohou obsahovat doplňující ukazatele se souvisejícími cíli, pokud se tak členské státy rozhodnou podle čl. 8 odst. 6.
Článek 11
Systémy pobídek
1. Systémy pobídek používané členskými státy jako součást jejich plánu výkonnosti musí splňovat tyto obecné zásady:
a)
musí být efektivní, úměrné, věrohodné a nesmí se během referenčního období měnit;
b)
uplatňují se nediskriminačně a transparentně s cílem podpořit zlepšení ve výkonnosti poskytování služeb;
c)
jsou součástí právního prostředí, které znají všechny zúčastněné strany předem (ex ante), a uplatňují se během celého referenčního období;
d)
podporují jednání subjektů v souladu s vytyčenými cíli s ohledem na dosažení vysoké úrovně výkonnosti a plnění souvisejících cílů.
2. Pobídky týkající se bezpečnostních cílů se zaměřují na podporu nezbytnou k tomu, aby tyto cíle byly v plném rozsahu dosaženy a udrženy a aby bylo možno zvyšovat výkonnost v jiných klíčových ukazatelích výkonnosti. Nemají finanční povahu a sestávají z akčních plánů s termíny a/nebo souvisejícími opatřeními podle nařízení Komise (ES) č. 2096/2005 ze dne 20. prosince 2005, kterým se stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb (10) a/nebo prováděcích pravidel vyplývajících z nařízení (ES) č. 216/2008.
3. Pobídky týkající se cílů v oblasti efektivity nákladů jsou finanční povahy a řídí se příslušnými ustanoveními článku 11 odst. 1 a 2 nařízení (ES) č. 1794/2006. Skládají se z mechanismu sdílení rizik na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru.
4. Pobídky týkající se cílů kapacity mohou mít finanční nebo jinou povahu, např. plány nápravných opatření s termíny a souvisejícími opatřeními, které mohou zahrnovat odměny a pokuty přijaté členskými státy. Jsou-li pobídky finanční povahy, řídí se ustanoveními článku 12 nařízení (ES) č. 1794/2006.
5. Pobídky týkající se cílů životního prostředí mají podpořit dosažení požadovaných úrovní vlivu na životní prostředí a umožnit zvýšení výkonnosti v jiných klíčových oblastech výkonnosti. Jsou finanční nebo nefinanční povahy a rozhodují o nich členské státy s přihlédnutím k místním okolnostem.
6. Členské státy mohou kromě toho na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru stanovit nebo schválit systémy pobídek pro uživatele vzdušného prostoru podle ustanovení článku 12 nařízení (ES) č. 1794/2006.
KAPITOLA III
PŘIJETÍ PLÁNŮ VÝKONNOSTI
Článek 12
Počáteční přijetí plánů výkonnosti
Členské státy na návrh vnitrostátních dozorových orgánů přijmou na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru plány výkonnosti obsahující závazné výkonnostní cíle a nejpozději do šesti měsíců po přijetí cílů celé Evropské unie je oznámí Komisi.
Článek 13
Posouzení plánů výkonnosti a revize cílů
1. Komise posuzuje plány výkonnosti, jejich cíle a zejména jejich soulad s výkonnostními cíli celé Evropské unie a odpovídající příspěvek k nim na základě kritérií stanovených v příloze III s náležitým zohledněním vývoje souvislostí, k němuž mohlo dojít od data přijetí cílů celé Evropské unie do data posouzení plánu výkonnosti.
2. Pokud Komise zjistí, že výkonnostní cíle obsažené v plánu výkonnosti jsou v souladu s cíli celé Evropské unie a že k nim odpovídajícím způsobem přispívají, oznámí to členskému státu (členským státům) nejpozději do čtyř měsíců po obdržení plánu.
3. Pokud Komise zjistí, že cíl(e) výkonnosti obsažený(é) v plánu výkonnosti není/nejsou v souladu s cíli celé Evropské unie a že k nim odpovídajícím způsobem nepřispívají, může nejpozději do čtyř měsíců po obdržení plánu a v souladu s postupem uvedeným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 rozhodnout o vydání doporučení dotčenému členskému státu (dotčeným členským státům), aby přijal(y) revidovaný(é) výkonnostní cíl(e). Toto rozhodnutí se přijme po konzultaci s dotčeným členským státem (dotčenými členskými státy) a musí v něm být přesně určeno, který cíl (které cíle) musí být revidován(y), a musí obsahovat zdůvodnění posouzení Komise.
4. Dotčený členský stát (dotčené členské státy) v tomto případě nejpozději do dvou měsíců po vydání doporučení přijme (přijmou) revidované výkonnostní cíle s náležitým zohledněním názorů Komise spolu s příslušnými opatřeními k dosažení těchto cílů a oznámí je Komisi.
Článek 14
Posouzení revidovaných výkonnostních cílů a přijetí nápravných opatření
1. Komise posoudí revidované výkonnostní cíle a zejména jejich soulad s výkonnostními cíli celé Evropské unie a příslušný příspěvek k nim do dvou měsíců po jejich oznámení na základě kritérií stanovených v příloze III.
2. Pokud Komise zjistí, že revidované cíle uvedené v čl. 13 odst. 4 jsou v souladu s cíli celé Evropské unie a že k nim odpovídajícím způsobem přispívají, oznámí to členskému státu (členským státům) nejpozději do dvou měsíců po obdržení revidovaných cílů.
3. Zjistí-li Komise, že revidované výkonnostní cíle a příslušná opatření nadále nejsou v souladu s cíli celé Evropské unie a že k nim odpovídajícím způsobem nepřispívají, může nejpozději do dvou měsíců po obdržení revidovaných cílů a v souladu s postupem uvedeným v čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 rozhodnout, že dotčený členský stát (dotčené členské státy) musí přijmout nápravná opatření.
4. V tomto rozhodnutí musí být přesně určeno, který cíl (které cíle) musí být revidován(y), a musí obsahovat zdůvodnění posouzení Komise. Může obsahovat úroveň výkonnosti očekávanou u těchto cílů, aby se dotčenému členskému státu (dotčeným členským státům) umožnilo přijmout příslušná nápravná opatření a/nebo může zahrnovat doporučení vhodných opatření.
5. Nápravná opatření přijatá dotčeným členským státem (dotčenými členskými státy) se nejpozději do dvou měsíců po rozhodnutí Komise oznámí Komisi spolu s informacemi uvádějícími, jak je zajištěn soulad s rozhodnutím Komise.
Článek 15
Plány výkonnosti a výkonnostní cíle po začátku referenčního období
Plány výkonnosti nebo nápravná opatření přijatá po začátku referenčního období jako výsledek použití postupů stanovených v článcích 13 a 14 se plní se zpětnou platností počínaje prvním dnem referenčního období.
Článek 16
Revize cílů celé Evropské unie
1. Komise může v souladu s postupem uvedeným v čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 rozhodnout o revizi cílů celé Evropské unie:
a)
před začátkem referenčního období, má-li přesvědčivé důkazy, že počáteční údaje, předpoklady a zdůvodnění použité pro stanovení cílů celé Evropské unie již neplatí;
b)
během referenčního období jako výsledek použití varovného mechanismu uvedeného v článku 18.
2. Revize cílů celé Evropské unie může mít za následek změnu existujících plánů výkonnosti. V tomto případě může Komise rozhodnout o příslušné úpravě časového harmonogramu uvedeného v kapitole II a III tohoto nařízení.
KAPITOLA IV
SLEDOVÁNÍ DOSAŽENÍ VÝKONNOSTI
Článek 17
Průběžné sledování a podávání zpráv
1. Vnitrostátní dozorové orgány a Komise sledují na vnitrostátní úrovni a na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru plnění plánů výkonnosti. Pokud se cíle během referenčního období neplní, vnitrostátní dozorové orgány učiní příslušná opatření stanovená v plánu výkonnosti v zájmu nápravy situace. Za tímto účelem se v plánu výkonnosti použijí roční hodnoty.
2. Potvrdí-li Komise značný a vytrvalý pokles výkonnosti v členském státě nebo funkčním bloku vzdušného prostoru, který se dotýká jiných států zúčastněných na jednotném evropském nebi a/nebo celém evropském vzdušném prostoru, může požádat dotčené členské státy a vnitrostátní dozorový orgán nebo dozorový orgán funkčního bloku vzdušného prostoru či dotčený subjekt, aby vymezily, přijaly a sdělily Komisi příslušná opatření k dosažení cílů stanovených ve svých plánech výkonnosti.
3. Členské státy podávají Komisi zprávu o sledování plánů výkonnosti a výkonnostních cílů vnitrostátními dozorovými orgány nebo dozorovými orgány funkčních bloků vzdušného prostoru nejméně jednou ročně a v případě rizika, že výkonnostních cílů nebude dosaženo. Komise podá Výboru pro jednotné nebe nejméně jednou ročně zprávu o dosažení výkonnostních cílů.
Článek 18
Varovné mechanismy
1. V případě, že kvůli okolnostem, které nebylo možno na začátku období předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států, je na úrovni Evropské unie dosaženo varovných prahových hodnot uvedených v čl. 9 odst. 3, Komise v konzultaci s členskými státy prostřednictvím Výboru pro jednotné nebe přezkoumá situaci a do třech měsíců předloží návrhy na příslušná opatření, která mohou zahrnovat revizi výkonnostních cílů celé Evropské unie a jako důsledek i revizi vnitrostátních výkonnostních cílů a výkonnostních cílů funkčních bloků vzdušného prostoru.
2. V případě, že kvůli okolnostem, které nebylo možno na začátku období předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států a subjektů, na které se výkonnostní cíle vztahují, je na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru dosaženo varovných prahových hodnot uvedených v čl. 9 odst. 3, vnitrostátní dozorový orgán nebo dotčený subjekt ve spolupráci s Komisí přezkoumá situaci a do třech měsíců může předložit návrhy na příslušná opatření, která mohou zahrnovat revizi vnitrostátních výkonnostních cílů a výkonnostních cílů funkčních bloků vzdušného prostoru.
3. Členské státy mohou na vnitrostátní úrovni a na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru rozhodnout, že přijmou varovné prahové hodnoty odlišné od těch, které jsou uvedeny v čl. 9 odst. 3, aby byly zohledněny místní okolnosti a specifika. V takovém případě se tyto prahové hodnoty stanoví v plánech výkonnosti a v souladu s prahovými hodnotami přijatými podle čl. 9 odst. 3. Odchylky musí být podpořeny podrobným zdůvodněním. Jsou-li prahové hodnoty aktivovány, použije se postup uvedený v bodě 2.
4. Pokud použití varovného mechanismu zahrnuje revizi plánů výkonnosti a výkonnostních cílů, Komise takovou revizi usnadní příslušnou úpravou časového harmonogramu použitelného v souladu s postupem uvedeným v kapitole II a III tohoto nařízení.
Článek 19
Usnadnění kontroly dodržování požadavků
Poskytovatelé letových navigačních služeb usnadní inspekce a průzkumy prováděné Komisí a vnitrostátním dozorovým orgánem (vnitrostátními dozorovými orgány) odpovědným(i) za dohled, uznaným subjektem, který jedná jménem uvedených orgánů, případně agenturou EASA, včetně kontrol na místě. Aniž jsou dotčeny pravomoci dohledu udělené vnitrostátním dozorovým orgánům a agentuře EASA, oprávněné osoby jsou zmocněny:
a)
zkoumat v souvislosti se všemi klíčovými oblastmi výkonnosti příslušné dokumenty a jiný materiál týkající se stanovení plánů výkonnosti a výkonnostních cílů;
b)
zhotovovat kopie či výpisy z takových dokumentů;
c)
žádat na místě o ústní vysvětlení.
Tyto inspekce a šetření se provádějí v souladu s platnými postupy členského státu, ve kterém jsou prováděny.
KAPITOLA V
SHROMAŽĎOVÁNÍ, POTVRZENÍ PLATNOSTI, OVĚŘENÍ, HODNOCENÍ A ŠÍŘENÍ INFORMACÍ TÝKAJÍCÍCH SE VÝKONNOSTI LETECKÉ NAVIGACE PRO JEDNOTNÉ EVROPSKÉ NEBE
Článek 20
Sběr a potvrzení platnosti údajů pro přezkum výkonnosti
1. Kromě údajů, které již shromáždila Komise prostřednictvím jiných nástrojů Evropské unie a které lze rovněž použít pro přezkum výkonnosti, vnitrostátní orgány, poskytovatelé letových navigačních služeb, provozovatelé letišť, koordinátoři letišť a letečtí dopravci zajistí, aby Komisi byly předloženy údaje uvedené v příloze IV v souladu s požadavky stanovenými v této příloze.
2. Vnitrostátní orgány mohou úplně či zčásti delegovat nebo upravit úkol poskytování údajů mezi vnitrostátními dozorovými orgány, poskytovateli letových navigačních služeb, provozovateli letišť a koordinátory letišť, aby se zohlednila místní specifika a existující kanály pro podávání zpráv.
3. Poskytovatelé údajů učiní nezbytná opatření k zajištění kvality, potvrzení platnosti a včasného předání údajů, včetně důkazů o kontrole kvality a postupu potvrzení platnosti, vysvětlení na konkrétní žádost Evropské komise týkající se kvality údajů, případně plánů opatření ke zvýšení kvality údajů. Údaje se předkládají bezplatně, případně v elektronické podobě, s použitím formátu stanoveného Komisí.
4. Komise posoudí kvalitu a potvrdí platnost údajů předaných podle odstavce 1. Pokud údaje nelze náležitě použít k přezkumu výkonnosti, může Komise přijmout příslušná opatření k posouzení a zvýšení kvality údajů ve spolupráci s členskými státy a zejména s jejich vnitrostátními dozorovými orgány.
5. Pro účely tohoto nařízení se údaje o výkonnosti uvedené v odstavci 1, které již byly předloženy organizaci Eurocontrol, považují za údaje předložené Komisi. Není-li tomu tak, Komise a Eurocontrol učiní nezbytná opatření k zajištění, aby údaje byly Komisi poskytnuty podle stejných požadavků jako v odstavci 3.
6. Když budou stanoveny nové požadavky na údaje nebo když se očekává jejich nedostatečná kvalita, Komise může provést pilotní studie, které by měly členské státy dobrovolně dokončit dříve, než budou změnou tohoto nařízení zavedeny nové požadavky na údaje. Tyto pilotní studie se uskuteční za účelem posouzení proveditelnosti sběru příslušných údajů, přičemž se zváží přínosy dostupnosti údajů v porovnání s náklady na jejich sběr a zatížením respondentů.
Článek 21
Šíření informací
1. Komise šíří obecné informace pro účely cílů stanovených v článku 11 nařízení (ES) č. 549/2004 v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (11), zejména s článkem 4 uvedeného nařízení, a v souladu s článkem 18 nařízení (ES) č. 550/2004.
2. Informace uvedené v čl. 3 odst. 3 písm. a) jsou veřejně přístupné dotčeným zúčastněným stranám zejména elektronickými prostředky.
3. Výroční zprávy uvedené v čl. 3 odst. 3 písm. k) jsou přístupné veřejnosti. Odkaz na tyto zprávy bude zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie. Komise může rozhodnout o pravidelném předkládání dalších obecných informací dotčeným zúčastněným stranám zejména elektronickými prostředky.
4. Cíle celé Evropské unie uvedené v článku 9 a odkaz na přijaté plány výkonnosti uvedené v kapitole III budou přístupné veřejnosti a zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie.
5. Jednotlivý přístup ke konkrétním informacím, jako jsou validované údaje a statistiky, bude umožněn poskytovateli údajů, kterého se informace a činnosti přímo týkají.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 22
Řízení o odvolání
Členské státy zajistí, aby rozhodnutí učiněná v souladu s tímto nařízením byla řádně odůvodněná a aby byla předmětem účinného přezkumu a/nebo řízení o odvolání.
Článek 23
Přechodná opatření
Rozhodnou-li se členské státy přijmout během prvního referenčního období plán výkonnosti s cíli na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru, zajistí,
a)
aby plán od 1. ledna jednoho z let referenčního období nahradil vnitrostátní plány;
b)
aby trvání plánu nepřekročilo zbývající délku referenčního období;
c)
aby plán prokázal, že výkonnostní cíle jsou nejméně tak náročné jako všechny dřívější vnitrostátní cíle dohromady.
Článek 24
Přezkum systému
Komise do 1. července 2013 přezkoumá efektivnost postupu. Komise bude do konce roku 2014 a i poté pravidelně přezkoumávat systém sledování výkonnosti a zejména analyzovat dopad, účinnost a rozsah tohoto systému s náležitým zohledněním práce, kterou v této oblasti vykonává ICAO.
Článek 25
Změny nařízení (ES) č. 2096/2005
Nařízení (ES) č. 2096/2005 se mění takto:
1)
Oddíl 2.2 přílohy I se nahrazuje tímto:
„2.2 Řízení organizace
Poskytovatel letové navigační služby vytváří obchodní plán zahrnující období nejméně pěti let. Tento obchodní plán:
a)
stanovuje celkové záměry a cíle poskytovatele letové navigační služby a strategii pro jejich dosažení v souladu s jakýmkoli celkovým dlouhodobějším plánem poskytovatele a příslušnými požadavky Evropské unie souvisejícími s vývojem infrastruktury nebo jiné technologie;
b)
obsahuje příslušné výkonnostní cíle z hlediska bezpečnosti, kapacity, životního prostředí a případně efektivity nákladů.
Informace obsažené v bodě a) a b) musí být v souladu s vnitrostátním plánem výkonnosti nebo plánem výkonnosti funkčních bloků vzdušného prostoru uvedeným v článku 11 nařízení (ES) č. 549/2004, a pokud jde o údaje o bezpečnosti, musí být v souladu se státním programem pro bezpečnost uvedeným ve standardu 2.27.1 přílohy 11 organizace ICAO, změna 47B-A ze dne 20. července 2009.
Poskytovatel letové navigační služby předkládá zdůvodnění bezpečnosti a obchodní zdůvodnění hlavních investičních projektů, popřípadě včetně odhadovaného dopadu na příslušné výkonnostní cíle uvedené v bodě 2.2 písm. b), a určuje investice vyplývající z právních požadavků spojených s prováděním SESAR.
Poskytovatel letových navigačních služeb vytváří roční plán zahrnující nadcházející rok, ve kterém jsou dále upřesněny rysy obchodního plánu a popsány jeho veškeré změny.
Roční plán zahrnuje následující ustanovení o úrovni a kvalitě služby, jako např. očekávané úrovni týkající se kapacity, bezpečnosti, životního prostředí a případně efektivity nákladů:
a)
informace o zavádění nové infrastruktury nebo jiném vývoji a prohlášení o tom, jak bude přispívat ke zlepšení výkonnosti poskytovatele letových navigačních služeb, včetně úrovně a kvality služeb;
b)
výkonnostní ukazatele odpovídající vnitrostátnímu plánu výkonnosti nebo plánu výkonnosti funkčních bloků vzdušného prostoru uvedenému v článku 11 nařízení (ES) č. 549/2004, na základě kterých lze přiměřeně posuzovat úroveň výkonnosti a kvalitu služby;
c)
informace o předpokládaných opatřeních ke zmírnění bezpečnostního rizika určeného v bezpečnostním plánu poskytovatele letových navigačních služeb, včetně ukazatelů bezpečnosti za účelem sledování bezpečnostního rizika a případně odhadnutých nákladů na opatření k jeho zmírnění;
d)
očekávané krátkodobé finanční postavení poskytovatele služby, jakož i veškeré změny obchodního plánu nebo dopady na obchodní plán.
Poskytovatel letových navigačních služeb zveřejní pro Komisi na její žádost obsah té části obchodního a ročního plánu, která se týká výkonnosti, na základě podmínek stanovených vnitrostátním dozorovým orgánem v souladu s vnitrostátními právními předpisy.“
2)
Oddíl 9 přílohy I se nahrazuje tímto:
„9. POŽADAVKY PRO PODÁVÁNÍ ZPRÁV
Poskytovatel letových navigačních služeb musí být schopen podat příslušnému vnitrostátnímu dozorovému orgánu výroční zprávu o svých činnostech. Aniž je dotčen článek 12 nařízení (ES) č. 550/2004, tato zpráva zahrnuje finanční výsledky poskytovatele, jakož i provozní výkon a všechny další významné činnosti a vývoj, zejména v oblasti bezpečnosti.
Výroční zpráva obsahuje nejméně:
-
posouzení úrovně výkonnosti vytvářené služby,
-
výkon poskytovatele letových navigačních služeb ve srovnání s výkonnostními cíli uvedenými v obchodním plánu, přičemž se srovná skutečný výkon s ročním plánem pomocí výkonnostních ukazatelů uvedených v ročním plánu,
-
vysvětlení odchylek od cílů a stanovení opatření k překlenutí rozdílu během referenčního období uvedeného v článku 11 nařízení (ES) č. 549/2004,
-
vývoj provozu a infrastruktury,
-
finanční výsledky, pokud nejsou zveřejňovány samostatně podle čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 550/2004,
-
informace o formálním konzultačním procesu s uživateli služeb poskytovatele,
-
informace o politice lidských zdrojů poskytovatele.
Poskytovatel letových navigačních služeb zveřejní obsah výroční zprávy pro Evropskou komisi na její žádost a pro veřejnost na základě podmínek, které stanoví vnitrostátní dozorový orgán v souladu s vnitrostátními právními předpisy.“
Článek 26
Vstup v platnost
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Kapitola V se použije od 1. ledna 2011. První referenční období bude zahájeno od 1. ledna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. července 2010.
32010R0691
L 201/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
29.07.2010.
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 691/2010
od 29. srpnja 2010.
o utvrđivanju plana performansi za usluge u zračnoj plovidbi i mrežnih funkcija i izmjeni Uredbe (EZ) br. 2096/2005 o utvrđivanju zajedničkih zahtjeva za pružanje usluga u zračnoj plovidbi
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 549/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o utvrđivanju okvira za stvaranje jedinstvenog europskog neba (okvirna Uredba) (1), a posebno njezin članak 11.,
budući da:
(1)
Uredbom (EZ) br. 549/2004 zahtijeva se da se provedbenim pravilima uspostavi plan performansi za usluge u zračnoj plovidbi i mrežne funkcije.
(2)
Plan performansi bi morao doprinijeti održivom razvoju sustava zračnog prometa poboljšanjem cjelokupne učinkovitosti usluga u zračnoj plovidbi na ključnim područjima performansi u vezi sigurnosti, okoliša, kapaciteta i isplativosti, u skladu s onima utvrđenim u okviru performansi glavnog plana ATM-a, imajući pritom u vidu prevladavajuće ciljeve sigurnosti.
(3)
Plan performansi bi morao predvidjeti pokazatelje i obvezujuće ciljeve ključnih područja performansi kojima se u potpunosti postižu i održavaju zahtijevane razine sigurnosti, dopuštajući pritom postavljanje ciljeva performansi na drugim ključnim područjima.
(4)
Plan performansi bi se morao uspostaviti i njime upravljati uz dugoročno uvažavanje društvenih ciljeva visoke razine.
(5)
Plan performansi bi se morao odnositi na usluge u zračnoj plovidbi pristupom od izlaza do izlaza uključujući zračne luke, s ciljem poboljšanja cjelokupne performanse mreže.
(6)
Pri izradi i praćenju plana performansi morale bi se uvažiti međusobne ovisnosti između nacionalne razine i razine funkcionalnog bloka zračnog prostora te razine mreže kao i međuovisnosti između ciljeva performansi, uvažavajući pritom prevladavajuće ciljeve sigurnosti.
(7)
Planovi performansi bi morali obvezivati države članice da tijekom referentnog razdoblja postignu ciljeve jedinstvenog europskog neba i ravnotežu između potreba svih korisnika zračnog prostora i pružanja usluga koje daju pružatelji usluga u zračnoj plovidbi.
(8)
Nacionalna nadzorna tijela imaju ključnu ulogu u provedbi plana performansi. Države članice im stoga moraju osigurati mogućnost učinkovitog obavljanja ovih dodatnih odgovornosti.
(9)
Planovi performansi bi morali opisivati mjere, poput sustava poticaja, čiji je cilj poticanje ponašanja interesnih skupina u smislu poboljšanja performansi na nacionalnoj razini, razini funkcionalnog bloka zračnog prostora i europskoj razini.
(10)
U okolnostima koje su u vrijeme donošenja planova performansi bile nepredvidive i koje države članice i subjekti koji podliježu ciljevima performansi ne mogu riješiti i nadzirati, uspostavljanje primjerenih mehanizama upozoravanja trebalo bi omogućiti provedbu odgovarajućih mjera čiji je cilj očuvanje sigurnosnih zahtjeva i održavanje kontinuiteta pružanja usluga.
(11)
Potrebna su učinkovita savjetovanja interesnih skupina na nacionalnoj razini i/ili razini funkcionalnog bloka zračnog prostora, kao i na razini Europske unije.
(12)
Uz primjereno uvažavanje učinkovitosti vojne misije, civilno-vojna suradnja i koordinacija imaju veliku važnost u postizanju ciljeva performansi.
(13)
Planom performansi se ne bi trebale dovoditi u pitanje odredbe članka 13. Uredbe (EZ) br. 549/2004, čiji je cilj zaštita bitnih interesa sigurnosne ili obrambene politike.
(14)
Ključni pokazatelji performansi morali bi se odabrati tako da budu specifični i mjerljivi i da omogućavaju dodjeljivanje odgovornosti za postizanje ciljeva performansi. Pridruženi ciljevi morali bi biti dostižni, realni i pravovremeni te usmjereni učinkovitom upravljanju održivih performansi usluga u zračnoj plovidbi.
(15)
Provedba obvezujućih ciljeva performansi podržana poticajima koji mogu biti financijske prirode, zahtijeva primjerenu povezanost s Uredbom Komisije (EZ) br. 1794/2006 od 6. prosinca 2006. o uspostavi zajedničkog sustava obračuna naknada za usluge u zračnoj plovidbi (2).
(16)
Uspostavljanje i provedba ključnih pokazatelja performansi i ciljeva performansi zahtijeva primjerenu sukladnost sa ciljevima i standardima sigurnosti utvrđenim u Uredbi (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. veljače 2008. o zajedničkim pravilima u području civilnog zrakoplovstva i osnivanju Europske agencije za sigurnost zračnog prometa i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 91/670/EEZ, Uredbe (EZ) br. 1592/2002 i Direktive 2004/36/EZ (3) i njezinim provedbenim pravilima, zajedno s mjerama koje poduzima Europska unija kako bi se ti ciljevi postigli i održali.
(17)
Tijekom referentnih razdoblja mora se uspostaviti učinkovit postupak nadzora performansi kako bi se osiguralo da razvoj performansi omogućava postizanje ciljeva i, ako je potrebno, uvođenje primjerenih mjera.
(18)
Kod donošenja ciljeva performansi na razini cjelokupne Europske unije za prvo referentno razdoblje, Komisija bi morala primjereno uvažiti stvarnu financijsku situaciju pružatelja usluga u zračnoj plovidbi koja posebno proizlazi iz već donesenih mjera ograničavanja troškova, posebno od 2009., kao i potplaćenih ili preplaćenih rutnih naknada prenesenih iz prethodnih godina. Također bi trebalo primjereno voditi računa o napretku koji su već postigli postojeći funkcionalni blokovi zračnog prostora.
(19)
U skladu s člankom 11. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 549/2004 ova se Uredba primjenjuje na funkcije mreže za upravljanje zračnim prometom iz članka 6. Uredbe (EZ) br. 551/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (4), primjerenim izmjenama ove Uredbe.
(20)
Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za jedinstveno nebo,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
POGLAVLJE I.
OPĆE ODREDBE
Članak 1.
Predmet i područje primjene
1. Ovom se Uredbom utvrđuju potrebne mjere za poboljšanje cjelokupnih performansi usluga u zračnoj plovidbi i mrežnih funkcija za opći zračni promet unutar područja ICAO EUR i AFI na kojima su za pružanje usluga u zračnoj plovidbi odgovorne države članice kako bi se ispunili zahtjevi svih korisnika zračnog prostora.
2. Radi postavljanja ciljeva, ova se Uredba primjenjuje na usluge u zračnoj plovidbi koje daju pružatelji usluga u zračnoj plovidbi imenovani u skladu s člankom 8. Uredbe (EZ) br. 550/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (5) te pružatelji meteoroloških usluga ako su imenovani u skladu s člankom 9. stavkom 1. te Uredbe.
3. Države članice mogu odlučiti da ovu Uredbu ne primjenjuju na terminalne usluge u zračnoj plovidbi koje se daju u zračnim lukama s manje od 50 000 kretanja u komercijalnom zračnom prometu godišnje. One o tome obavješćuju Komisiju. Kada u državi članici niti jedna zračna luka ne dostiže graničnu vrijednost od 50 000 kretanja u komercijalnom zračnom prometu godišnje, ciljevi performansi se primjenjuju minimalno na zračnu luku s najviše kretanja u komercijalnom zračnom prometu.
4. Kada država članica smatra da su neke ili sve njezine terminalne usluge u zračnoj plovidbi podložne tržišnim uvjetima, ona u skladu s postupcima utvrđenim u članku 1. stavku 6. Uredbe (EZ) br. 1794/2006 i uz pomoć nacionalnog nadzornog tijela, najkasnije 12 mjeseci prije početka svakog referentnog razdoblja, ocjenjuje jesu li ispunjeni uvjeti iz Priloga I. toj Uredbi. Ako država članica utvrdi da su ti uvjeti ispunjeni, bez obzira na broj usluženih kretanja u komercijalnom zračnom prijevozu, ona može odlučiti da ne odredi troškove u skladu s tom Uredbom i da ne primjenjuje obvezujuće ciljeve za isplativost tih usluga.
5. U skladu s člankom 11. stavkom 6. točkom (c) podtočkom ii. Uredbe (EZ) br. 549/2004 i člankom 15. stavkom 2. točkama (a) i (b) Uredbe (EZ) br. 550/2004 te ne dovodeći u pitanje članak 4. stavak 2. ove Uredbe, postavljanje cilja u vezi isplativosti primjenjuju se na sve utvrđene troškove koji se zaračunavaju korisnicima zračnog prostora.
6. Države članice mogu ovu Uredbu također primjenjivati:
(a)
u zračnom prostoru pod njihovom odgovornošću unutar drugih područja ICAO-a, pod uvjetom da o tome obavijeste Komisiju i druge države članice na tim područjima, te ne dovodeći u pitanje prava i obveze država članica na temelju Čikaške konvencije o međunarodnom civilnom zrakoplovstvu iz 1944. (Čikaška konvencija);
(b)
na pružatelje usluga u zračnoj plovidbi koji su dobili dozvolu za pružanje usluga u zračnoj plovidbi bez certifikata, u skladu s člankom 7. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 550/2004.
7. Bez obzira na odredbe o zaštiti podataka iz Direktive 2003/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (6) i njezinih provedbenih uredaba, uredbe Komisije (EZ) br. 1321/2007 (7) i (EZ) br. 1330/2007 (8), zahtjevi u vezi s davanjem podataka iz poglavlja V. primjenjuju se na nacionalna tijela, pružatelje usluga u zračnoj plovidbi, operatore zračnih luka, koordinatore zračnih luka i zračne prijevoznike, pod uvjetima navedenim u Prilogu IV.
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe, primjenjuju se definicije iz članka 2. Uredbe (EZ) br. 549/2004.
Osim toga, primjenjuju se sljedeće definicije:
(a)
„operator zračne luke” znači „upravljačko tijelo zračne luke” kako je definirano u Uredbi Vijeća (EEZ) br. 95/93 od 18. siječnja 1993. o zajedničkim pravilima za dodjelu slotova u zračnim lukama Zajednice (9);
(b)
„podaci” znači kvalitativne, kvantitativne ili druge odgovarajuće informacije povezane s performansama u zračnoj plovidbi, koje su prikupljene i sustavno obrađene od strane Komisije ili za Komisiju, radi provedbe plana performansi;
(c)
„pokazatelji performansi” znači pokazatelji koji se upotrebljavaju za praćenje, sustavno vrednovanje i provjeru performansi;
(d)
„ključni pokazatelji performansi” znači pokazatelji performansi koji se upotrebljavaju za postavljanje cilja performansi;
(e)
„kretanja u komercijalnom zračnom prijevozu” znači zbor polijetanja i slijetanja povezanih s prijevozom putnika, tereta ili pošte za naknadu ili najam, koji se izračunavaju kao prosjek tijekom razdoblja od tri godine koje prethode donošenju plana performansi, bez obzira na najveću dopuštenu masu prilikom polijetanja i broj upotrijebljenih putničkih sjedala;
(f)
„obvezujući cilj” znači cilj performansi koji su države članice usvojile kao dio nacionalnog plana performansi ili plana performansi funkcionalnog bloka zračnog prostora i koji podliježe sustavu poticaja kojim se predviđaju nagrade, kazne i/ili planovi korektivnih aktivnosti;
(g)
„zračni prijevoznik” znači poduzeće za zračni prijevoz s valjanom operativnom licencom koju je izdala država članica u skladu sa zakonodavstvom Europske unije;
(h)
„predstavnik korisnika zračnog prostora” znači bilo koja pravna osoba ili subjekt koji zastupa interese jedne ili nekoliko kategorija korisnika usluga u zračnoj plovidbi;
(i)
„utvrđeni troškovi” znači troškovi definirani u članku 15. stavku 2. točkama (a) i (b) Uredbe (EZ) br. 550/2004;
(j)
„nacionalna tijela” znači regulatorna tijela na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora čiji se troškovi mogu zaračunati korisnicima zračnog prostora kada nastanu u vezi s pružanjem usluga u zračnoj plovidbi u okviru primjene članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1794/2006;
(k)
„kultura pravičnosti” znači kultura u kojoj se istaknuti operatori ili drugi ne kažnjavaju za svoje postupke, propuste ili odluke donesene primjereno njihovom iskustvu i osposobljenosti, ali u kojoj se veliki nemar, namjerni prekršaji i destruktivno ponašanje ne toleriraju;
(l)
„koordinator zračne luke” znači funkcija uspostavljena u koordiniranim zračnim lukama na temelju primjene Uredbe (EEZ) br. 95/93;
(m)
„praćenje performansi” znači kontinuirani proces prikupljanja i analiziranja podataka radi mjerenja stvarne uspješnosti sustava u odnosu na postavljene ciljeve.
Članak 3.
Tijelo za reviziju performansi
1. Ako Komisija odluči imenovati tijelo za reviziju performansi koje će joj pomoći u provedbi plana performansi, to se tijelo imenuje na određeni rok u skladu s referentnim razdobljima.
2. Tijelo za reviziju performansi mora imati primjerenu sposobnost i nepristranost kako bi neovisno izvodilo zadaće koje mu je dodijelila Komisija, posebno u vezi odgovarajućih ključnih područja performansi.
3. Tijelo za reviziju performansi pomaže Komisiji pri provedbi plana performansi, posebno pri sljedećim poslovima:
(a)
prikupljanje, ispitivanje, vrednovanje i pružanje podataka povezanih s performansama;
(b)
definiranje novih ili prilagodba ključnih područja performansi, u skladu s onima utvrđenim u okviru performansi glavnog plana ATM-a (Air Traffic Management - upravljanje zračnim prometom), kako je navedeno u članku 8. stavku 1. te povezanih ključnih pokazatelja performansi;
(c)
za drugo referentno razdoblje i nakon njega, definiranje primjerenih ključnih pokazatelja performansi kako bi se u svim ključnim područjima performansi obuhvatile performanse mrežnih funkcija i usluga u zračnoj plovidbi, kako za usluge na ruti tako i za terminalne usluge;
(d)
uspostavljanje ili revizija ciljeva performansi na razini cjelokupne Europske unije;
(e)
postavljanje graničnih vrijednosti za aktiviranje mehanizama za upozoravanje kako je navedeno u članku 9. stavku 3.;
(f)
ocjenjivanje sukladnosti donesenih planova performansi, uključujući ciljeve performansi, sa ciljevima na razini cjelokupne Europske unije;
(g)
kada je primjereno, ocjenjivanje sukladnosti graničnih vrijednosti za upozoravanje u okviru primjene članka 18. stavka 3., s graničnim vrijednostima na razini cjelokupne Europske unije iz članka 9. stavka 3;
(h)
kada je primjereno, ocjenjivanje revidiranih ciljeva performansi ili korektivnih mjera koje su poduzele predmetne države članice;
(i)
praćenje, sustavno vrednovanje i revizija performansi usluga u zračnoj plovidbi na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora i na razini Europske unije;
(j)
praćenje, sustavno vrednovanje i revizija performansi mrežnih funkcija;
(k)
trajno praćenje cjelokupne performanse mreže ATM-a, uključujući izradu godišnjih izvješća koja se daju Odboru za jedinstveno nebo;
(l)
ocjena postignuća ciljeva performansi na kraju svakog referentnog razdoblja radi pripreme sljedećeg razdoblja.
4. Na zahtjev Komisije, tijelo za reviziju performansi daje ad hoc informacije ili izvješća o pitanjima povezanim s performansama.
5. Tijelo za reviziju performansi može Komisiji davati izvješća i preporuke za poboljšanje plana.
6. U vezi odnosa s nacionalnim nadzornim tijelima:
(a)
kako bi izvodilo svoju funkciju trajnog praćenja cjelokupnih performansi mreže ATM-a, tijelo za reviziju performansi dobiva potrebne informacije od nacionalnih nadzornih tijela u odnosu na nacionalne planove performansi ili planove performansi funkcionalnog bloka zračnog prostora;
(b)
tijelo za reviziju performansi pomaže nacionalnim nadzornim tijelima na njihov zahtjev, davanjem neovisnog stajališta o pitanjima nacionalnih performansi ili performansi funkcionalnog bloka zračnog prostora, kao što su činjenične usporedbe između pružatelja usluga u zračnoj plovidbi koji rade u sličnim okolnostima, analize promjena u performansama tijekom posljednjih pet godina ili analize predviđanja za budućnost;
(c)
nacionalna nadzorna tijela mogu zatražiti pomoć tijela za reviziju performansi pri određivanju raspona indikativnih vrijednosti za postavljanje nacionalnog cilja ili cilja funkcionalnog bloka zračnog prostora, uvažavajući europsko gledište. Te vrijednosti moraju biti dostupne nacionalnim nadzornim tijelima, pružateljima usluga u zračnoj plovidbi, operatorima zračnih luka i korisnicima zračnog prostora.
7. Tijelo za reviziju performansi prema potrebi surađuje s Europskom agencijom za sigurnost zračnog prometa na poslovima iz stavka 3., kada su oni povezani sa sigurnošću, kako bi se osigurala sukladnost s ciljevima i standardima koji su utvrđeni i koji se provode u skladu s Uredbom (EZ) br. 216/2008.
8. Za izvođenje svoje funkcije trajnog praćenja cjelokupnih performansi mreže za upravljanje zračnim prometom, tijelo za reviziju performansi razvija odgovarajuće radne dogovore s pružateljima usluga u zračnoj plovidbi, operatorima zračnih luka, koordinatorima zračnih luka i zračnim prijevoznicima.
Članak 4.
Nacionalna nadzorna tijela
1. Nacionalna nadzorna tijela su odgovorna za razradu planova performansi, nadzor performansi i praćenje planova i ciljeva performansi na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora. Pri izvođenju ovih zadaća, ona djeluju nepristrano, neovisno i transparentno.
2. Države članice osiguravaju da nacionalna nadzorna tijela imaju potrebne resurse i mogućnosti ili pristup potrebnim resursima i mogućnostima u svim ključnim područjima performansi, za izvođenje zadaća predviđenih ovom Uredbom, uključujući ovlasti istraživanja za izvođenje zadaća iz članka 19.
3. Kada država članica ima više od jednog nacionalnog nadzornog tijela, ona obavješćuje Komisiju o tome koje je nacionalno nadzorno tijelo odgovorno za nacionalno usklađivanje i odnose s Komisijom za provedbu ove Uredbe.
Članak 5.
Funkcionalni blokovi zračnog prostora
1. Države članice potiču blisku suradnju između svojih nacionalnih nadzornih tijela radi uspostavljanja plana performansi na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora.
2. Kada države članice odluče usvojiti plan performansi na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora, one:
(a)
osiguravaju sukladnost plana performansi s predloškom utvrđenim u Prilogu II.;
(b)
obavješćuju Komisiju o tome koje je nacionalno nadzorno tijelo odgovorno za suradnju unutar funkcionalnog bloka zračnog prostora i za odnose s Komisijom u vezi provedbe plana performansi;
(c)
donose odgovarajuća rješenja kako bi osigurale:
i.
uspostavljanje jedinstvenog cilja za svaki ključni pokazatelj performansi;
ii.
definiranje i primjenu mjera iz članka 11. stavka 3. točke (d) Uredbe (EZ) br. 549/2004 tijekom referentnog razdoblja kada ciljevi nisu postignuti. Za tu se namjenu upotrebljavaju godišnje vrijednosti iz plana performansi;
iii.
odgovarajuće utvrđivanje posljedica ispunjavanja ili neispunjavanja ciljeva unutar funkcionalnog bloka zračnog prostora;
(d)
imaju zajedničku odgovornost za postizanje ciljeva performansi postavljenih za funkcionalni blok zračnog prostora;
(e)
u slučaju kada nije uspostavljena zajednička zona obračunavanja naknada u smislu članka 4. Uredbe (EZ) br. 1794/2006, združuju nacionalne ciljeve isplativosti i kao informaciju daju globalni iznos koji pokazuje nastojanja ka isplativosti na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora.
3. Kada države članice funkcionalnog bloka zračnog prostora ne donesu plan performansi s ciljevima na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora, one kao informaciju Komisiji dostavljaju združene ciljeve performansi koji pokazuju sukladnost na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora s ciljevima performansi na razini cjelokupne Europske unije.
Članak 6.
Suradnja s Europskom agencijom za sigurnost zračnog prometa (EASA)
Pri primjeni članka 13.a Uredbe (EZ) br. 549/2004 i u skladu s Uredbom (EZ) br. 216/2008, Komisija prema potrebi usklađuje s EASA-om:
(a)
sigurnosne aspekte plana performansi, uključujući uspostavljanje, reviziju i provedbu ključnih pokazatelja performansi sigurnosti i ciljeve performansi sigurnosti na razini cjelokupne Europske unije, kao i davanje prijedloga za primjerene aktivnosti i mjere nakon aktiviranja mehanizma upozoravanja;
(b)
sukladnost ključnih pokazatelja i ciljeva performansi sigurnosti s provedbom Europskog programa sigurnosti zračnog prometa koji donosi Europska unija.
Članak 7.
Trajanje referentnih razdoblja
1. Prvo referentno razdoblje za plan performansi obuhvaća kalendarske godine od 2012. do uključivo 2014. Sljedeća referentna razdoblja obuhvaćaju pet kalendarskih godina, ako se izmjenama ove Uredbe ne odluči drukčije.
2. Isto se referentno razdoblje primjenjuje na ciljeve performansi na razini cjelokupne Europske unije kao i na planove i ciljeve performansi na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora.
Članak 8.
Ključna područja i pokazatelji performansi
1. U smislu postavljanja cilja, o mogućem dodavanju i prilagodbi drugih ključnih područja performansi u skladu s člankom 11. stavkom 4. tokom (b) Uredbe (EZ) br. 549/2004 odlučuje Komisija u skladu s postupkom iz članka 5. stavka 3. te Uredbe.
2. U smislu postavljanja cilja, svakom ključnom području performansi odgovara jedan ili ograničeni broj ključnih pokazatelja performansi. Performanse usluga u zračnoj plovidbi ocjenjuju se pomoću obvezujućih ciljeva za svaki ključni pokazatelj performansi.
3. Ključni pokazatelji performansi za postavljanje cilja na razini cjelokupne Europske unije, odabrani za svako ključno područje performansi, nalaze se u Prilogu I. odjeljku 1.
4. Ključni pokazatelji performansi koji se upotrebljavaju za uspostavljanje ciljeva performansi za nacionalne ili funkcionalne blokove zračnog prostora, nalaze se u Prilogu I. odjeljku 2.
5. Ključni pokazatelji performansi se ne mijenjaju tijekom referentnog razdoblja. Promjene se donose izmjenom ove Uredbe najkasnije šest mjeseci prije donošenja novih ciljeva performansi na razini cjelokupne Europske unije.
6. Osim ključnih područja i pokazatelja performansi iz ovog članka, države članice mogu odlučiti da na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora uspostave i koriste dodatne pokazatelje performansi i povezane ciljeve uz one navedene u Prilogu I. odjeljku 2., u svrhu vlastitog praćenja performansi i/ili kao dio njihovih planova performansi. Ti dodatni pokazatelji i ciljevi podržavaju ostvarivanje ciljeva na razini cjelokupne Europske unije i posljedičnih ciljeva na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora. Oni mogu, na primjer, obuhvaćati i opisivati civilno-vojnu ili meteorološku dimenziju plana performansi. Ti dodatni pokazatelji i ciljevi mogu biti popraćeni primjerenim poticajnim programima donesenim na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora.
POGLAVLJE II.
PRIPREMA PLANOVA PERFORMANSI
Članak 9.
Ciljevi performansi na razini cjelokupne Europske unije
1. Ciljeve performansi na razini cjelokupne Europske unije donosi Komisija u skladu s postupkom iz članka 5. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 549/2004, uzimajući u obzir odgovarajuće podatke primljene od nacionalnih nadzornih tijela i nakon savjetovanja s interesnim skupinama kako je navedeno u članku 10. te Uredbe i prema potrebi s drugim odgovarajućim organizacijama, te s Europskom agencijom za sigurnost zračnog prometa u vezi sigurnosnih aspekata performansi.
2. Ciljeve performansi na razini cjelokupne Europske unije predlaže Europska komisija najkasnije 15 mjeseci prije početka referentnog razdoblja, te ih donosi najkasnije 12 mjeseci prije početka referentnog razdoblja.
3. Zajedno s donošenjem ciljeva performansi na razini cjelokupne Europske unije, Komisija će za svaki ključni pokazatelj performansi definirati granične vrijednosti za upozoravanje iznad kojih se mogu aktivirati mehanizmi upozoravanja iz članka 18. Granične vrijednosti upozoravanja za ključni pokazatelj performansi isplativosti moraju obuhvatiti razvoj prometa i troškova.
4. Komisija svaki cilj performansi na razini cjelokupne Europske unije potkrepljuje opisom pretpostavki i objašnjenja upotrijebljenih pri uspostavljanju tih ciljeva, kao što su upotreba podataka dobivenih od nacionalnih nadzornih tijela i drugih činjeničnih podataka, prognoze prometa i, kada je primjereno, očekivanih razina učinkovitih utvrđenih troškova za Europsku uniju.
Članak 10.
Razrada planova performansi
1. Nacionalna nadzorna tijela, bilo na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora, izrađuju planove performansi koji sadrže ciljeve sukladne ciljevima performansi na razini cjelokupne Europske unije i mjerilima ocjenjivanja navedena u Prilogu III. Mora postojati samo jedan plan performansi po državi članici ili po funkcionalnom bloku zračnog prostora kada predmetne države članice odluče razraditi plan performansi na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora u skladu s člankom 5. stavcima 1. i 2.
2. Za podršku izrade planova performansi nacionalna nadzorna tijela osiguravaju:
(a)
da pružatelji usluga u zračnoj plovidbi priopće odgovarajuće elemente svojih poslovnih planova, pripremljenih u skladu s ciljevima na razini cjelokupne Europske unije;
(b)
savjetovanja interesnih skupina u skladu s člankom 10. Uredbe (EZ) br. 549/2004 o planu i ciljevima performansi. Interesnim skupinama se dostavljaju odgovarajuće informacije najmanje tri tjedna prije savjetodavnog sastanka.
3. Planovi performansi sadržavaju, posebno:
(a)
prognozu prometa izraženu u jedinicama usluga koje će se pružati svake godine referentnog razdoblja, s obrazloženjem upotrijebljenih brojki;
(b)
utvrđene troškove usluga u zračnoj plovidbi koje određuju države članice u skladu s odredbama članka 15. stavka 2. točaka (a) i (b) Uredbe (EZ) br. 550/2004;
(c)
opis ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva performansi s opisom njihove važnosti u odnosu na europski glavni plan ATM-a i njihove sukladnosti s glavnim područjima i smjerovima razvoja te promjenama kako je u njemu navedeno;
(d)
ciljeve performansi za svako odgovarajuće ključno područje performansi, određena upućivanja na svaki ključni pokazatelj performansi za cjelokupno referentno razdoblje s godišnjim vrijednostima koja se koriste za namjene praćenja i poticanja;
(e)
opis civilno-vojne dimenzije plana u kojem se opisuju performanse primjene fleksibilne upotrebe zračnog prostora (FUA) kako bi se povećao kapacitet uz primjereno uvažavanje učinkovitosti vojne misije, i ako se smatra primjerenim, odgovarajućih pokazatelja i ciljeva performansi u skladu s pokazateljima i ciljevima plana performansi;
(f)
opis i dokaz o tome kako su ciljevi performansi iz točke (d) usklađeni s ciljevima performansi na razini cjelokupne Europske unije i kako im doprinose;
(g)
jasnu identifikaciju različitih subjekata koji su odgovorni za ispunjavanje ciljeva i njihovih posebnih doprinosa;
(h)
opis mehanizama poticaja koji se primjenjuju na različite odgovorne subjekte kako bi se potaknulo postizanje ciljeva tijekom referentnog razdoblja;
(i)
mjere koje poduzimaju nacionalna nadzorna tijela za praćenje postizanja ciljeva performansi;
(j)
opis rezultata savjetovanja sa interesnim skupinama, uključujući pitanja koja su istaknuli sudionici kao i postupci o kojima su se dogovorili.
4. Planovi performansi se moraju temeljiti na predlošku iz Priloga II. i, ako države članice u skladu s člankom 8. stavkom 6. tako odluče, mogu sadržavati dodatne pokazatelje s povezanim ciljevima.
Članak 11.
Planovi poticaja
1. Planovi poticaja koje države članice primjenjuju kao dio svoga plana performansi, moraju biti u skladu sa sljedećim općim načelima:
(a)
moraju biti učinkoviti, razmjerni i vjerodostojni i ne smiju se mijenjati tijekom referentnog razdoblja;
(b)
moraju se provoditi na nedsikriminirajućoj i transparentnoj osnovi kao podrška poboljšanjima performansi pružanja usluga;
(c)
moraju biti dio regulatornog okvira koji je svim interesnim skupinama poznat ex ante i koji se primjenjuje tijekom cijelog referentnog razdoblja;
(d)
moraju poticati ponašanje subjekata koji postavljaju ciljeve u smislu postizanja visoke razine performansi i ispunjavanja vezanih ciljeva.
2. Namjena poticaja u odnosu na sigurnosne ciljeve mora biti poticanje potpunog postizanja i održavanja zahtijevanih ciljeva sigurnosti, omogućavajući istodobno poboljšanja performansi na drugim ključnim područjima performansi. Oni ne smiju biti financijske prirode i moraju se sastojati od akcijskih planova s krajnjim rokovima i/ili povezanih mjera u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 2096/2005 od 20. prosinca 2005. o utvrđivanju zajedničkih zahtjeva za pružanje usluga u zračnoj plovidbi (10) i/ili provedbenim pravilima iz Uredbe (EZ) br. 216/2008.
3. Poticaji u vezi ciljeva isplativosti moraju biti financijske prirode i podlijegati odgovarajućim odredbama iz članka 11.a Uredbe (EZ) br. 1794/2006. Moraju se sastojati od mehanizma dijeljenja rizika, na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora.
4. Poticaji u vezi ciljeva kapaciteta mogu biti financijske ili neke druge prirode, kao što su planovi korektivnih aktivnosti s krajnjim rokovima i povezanim mjerama koje mogu uključivati nagrade i kazne, a koje donose države članice. Kada su poticaji financijske prirode, oni moraju podlijegati odredbama iz članka 12. Uredbe (EZ) br. 1794/2006.
5. Poticaji u vezi okolišnih ciljeva moraju poticati postignuće zahtijevanih razina okolišnih performansi, omogućavajući istodobno poboljšanja performansi na drugim ključnim područjima performansi. Oni moraju biti financijske ili nefinancijske prirode i o tome moraju odlučiti države članice uvažavajući lokalne okolnosti.
6. Osim toga, države članice mogu na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora uspostaviti ili odobriti sustave poticaja za korisnike zračnog prostora, kako je predviđeno člankom 12. Uredbe (EZ) br. 1794/2006.
POGLAVLJE III.
DONOŠENJE PLANOVA PERFORMANSI
Članak 12.
Početno donošenje planova performansi
Na prijedlog nacionalnih nadzornih tijela, države članice na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora donose svoje planove performansi koji sadrže obvezujuće ciljeve performansi i dostaviti ih Komisiji najkasnije šest mjeseci nakon donošenja ciljeva na razini cjelokupne Europske unije.
Članak 13.
Ocjena planova performansi i revizija ciljeva
1. Komisija, na temelju mjerila utvrđenih u Prilogu III. ocjenjuje planove performansi, njihove ciljeve i posebno njihovu sukladnost i odgovarajući doprinos ciljevima performansi na razini cjelokupne Europske unije, uvažavajući primjereno razvoj situacije do koje je moglo doći u razdoblju od datuma donošenja ciljeva Europske unije do datuma ocjenjivanja plana performansi.
2. Kada Komisija utvrdi da su ciljevi performansi, koji su sadržani u planu performansi, u skladu s ciljevima na razini Europske unije te da im primjereno doprinose, ona o tome obavješćuje predmetnu(-e) državu(-e) članicu(-e) najkasnije četiri mjeseca nakon primitka plana.
3. Kada Komisija utvrdi da jedan ili više ciljeva performansi, koji su sadržani u planu performansi, nisu u skladu s ciljevima na razini Europske unije te da im ne doprinose primjereno, ona može najkasnije četiri mjeseca od primitka plana i u skladu s postupkom iz članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 549/2004 odlučiti da izda preporuku državi(-ama) članici(-ama) o donošenju revidiranih ciljeva performansi. Ovakva se odluka donosi nakon savjetovanja s predmetnom(-im) državom(-ama) članicom(-ama) i njome se točno utvrđuje koji cilj(eve) treba revidirati te se daje objašnjenje ocjene Komisije.
4. U tom slučaju, najkasnije dva mjeseca nakon izdavanja preporuke, predmetne države članice donose revidirane ciljeve performansi uvažavajući stajališta Komisije, zajedno s odgovarajućim mjerama za postizanje tih ciljeva te o tome obavješćuju Komisiju.
Članak 14.
Ocjena revidiranih planova performansi i donošenje korektivnih mjera
1. Dva mjeseca nakon obavijesti, Komisija, na temelju mjerila utvrđenih u Prilogu III., ocjenjuje revidirane ciljeve performansi i posebno njihovu sukladnost i odgovarajući doprinos ciljevima performansi na razini cjelokupne Europske unije.
2. Kada Komisija utvrdi da su revidirani ciljevi iz članka 13. stavka 4. u skladu s ciljevima na razini Europske unije te da im primjereno doprinose, ona o tome obavješćuje predmetnu(-e) državu(-e) članicu(-e) najkasnije dva mjeseca nakon primitka revidiranih ciljeva.
3. Kada Komisija utvrdi da revidirani ciljevi performansi i odgovarajuće mjere još uvijek nisu u skladu s ciljevima na razini Europske unije te da im ne doprinose primjereno, ona može najkasnije dva mjeseca od primitka revidiranih ciljeva i u skladu s postupkom iz članka 5. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 549/2004 odlučiti da predmetna država članica mora poduzeti korektivne mjere.
4. U takvoj se odluci točno utvrđuju ciljevi koji se trebaju revidirati te se daje objašnjenje ocjene Komisije. Ona može sadržavati razinu očekivanih performansi za te ciljeve kako bi se predmetnoj državi članici omogućilo da poduzme odgovarajuće korektivne mjere, i/ili prijedloge za takve primjerene mjere.
5. Najkasnije dva mjeseca od odluke Komisije, predmetna država članica obavješćuje Komisiju o donesenim korektivnim mjerama, zajedno s elementima koji pokazuju kako se osigurava sukladnost s odlukom Komisije.
Članak 15.
Planovi performansi ili korektivne mjere doneseni nakon početka referentnog razdoblja
Planovi performansi ili korektivne mjere koji su doneseni nakon početka referentnog razdoblja kao rezultat provedbe postupaka iz članaka 13. i 14. primjenjuju se retroaktivno od prvog dana referentnog razdoblja.
Članak 16.
Revizija ciljeva na razini Europske unije
1. Komisija može odlučiti da revidira ciljeve na razini cjelokupne Europske unije u skladu s postupkom iz članka 5. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 549/2004:
(a)
prije početka referentnog razdoblja, ako ima značajan dokaz da početni podaci, pretpostavke i razlozi upotrijebljeni za postavljanje početnih ciljeva na razini cjelokupne Europske unije više nisu valjani;
(b)
tijekom referentnog razdoblja, kao posljedica primjene mehanizma upozoravanja iz članka 18.
2. Revizija ciljeva na razini cjelokupne Europske unije može rezultirati izmjenom postojećih planova performansi. U tom slučaju Komisija može donijeti odluku o primjerenim prilagodbama terminskog plana iz poglavlja II. i III. ove Uredbe.
POGLAVLJE IV.
PRAĆENJE POSTIZANJA PERFORMANSI
Članak 17.
Trajno praćenje i izvješćivanje
1. Nacionalna nadzorna tijela na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora i Komisija prate provedbu planova performansi. Ako se tijekom referentnog razdoblja ciljevi ne ispune, nacionalna nadzorna tijela primjenjuju odgovarajuće mjere definirane u planu performansi kako bi popravila stanje. Za tu se namjenu upotrebljavaju godišnje vrijednosti iz plana performansi.
2. Ako Komisija utvrdi značajan i ustrajan pad performansi u nekoj državi članici ili funkcionalnom bloku zračnog prostora, koji utječe na druge države pripadnice jedinstvenog europskog neba i/ili na cijeli europski zračni prostor, ona može od predmetnih država članica i nacionalnog nadzornog tijela ili nadzornog tijela funkcionalnog bloka zračnog prostora zahtijevati da definira, primijeni i priopći Komisiji odgovarajuće mjere za postizanje ciljeva navedenih u njihovom planu performansi.
3. Države članice podnose Komisiji izvješće o praćenju planova i ciljeva performansi, koje provode njihova nacionalna nadzorna tijela ili nadzorna tijela na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora, najmanje jedanput godišnje i kada postoji opasnost da se ciljevi performansi neće postići. Komisija najmanje jedanput godišnje obavješćuje Odbor za jedinstveno nebo o postizanju ciljeva performansi.
Članak 18.
Mehanizmi upozoravanja
1. Kada se radi okolnosti koje su na početku razdoblja bile nepredvidive i koje države članice ne mogu riješiti i nadzirati, dosegnu granične vrijednosti za upozoravanje na razini Europske unije iz članka 9. stavka 3., Komisija provjerava situaciju uz savjetovanje s državama članicama posredovanjem Odbora za jedinstveno nebo i u roku od tri mjeseca daje prijedloge odgovarajućih mjera, koje mogu uključivati reviziju ciljeva performansi na razini cjelokupne Europske unije i posljedičnu reviziju ciljeva performansi na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora.
2. Kada se radi okolnosti koje su na početku razdoblja bile nepredvidive i koje države članice i subjekti koji podliježu ciljevima performansi ne mogu riješiti i nadzirati, dosegnu granične vrijednosti za upozoravanje iz članka 9. stavka 3. na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora, odgovarajuće nacionalno nadzorno tijelo mora provjeriti situaciju uz pomoć Komisije i u roku od tri mjeseca može dati prijedloge odgovarajućih mjera, koje mogu uključivati reviziju ciljeva performansi na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora.
3. Države članice mogu na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora usvojiti granične vrijednosti različite od onih iz članka 9. stavka 3., kako bi se uvažile lokalne okolnosti i posebnosti. U tom se slučaju te granične vrijednosti moraju navesti u planovima performansi i moraju biti sukladne s graničnim vrijednostima donesenim u skladu s članom 9. stavkom 3. Odstupanja se potkrepljuju detaljnim obrazloženjem. Kada se te granične vrijednosti aktiviraju, primjenjuje se postupak iz stavka 2.
4. Kada provedba mehanizma upozoravanja zahtijeva reviziju planova i ciljeva performansi, Komisija omogućuje takvu reviziju primjerenom prilagodbom vremenskog plana koji se primjenjuje u skladu s postupkom iz poglavlja II. i III. ove Uredbe.
Članak 19.
Omogućavanje praćenja sukladnosti
Pružatelji usluga u zračnoj plovidbi moraju omogućiti inspekcijske preglede i nadzore Komisiji i nacionalnim nadzornim tijelima odgovornim za njihov nadzor, koje u ime nacionalnih nadzornih tijela provodi kvalificirani subjekt ili EASA ako je to primjereno, uključujući posjete na licu mjesta. Ne dovodeći u pitanje ovlasti za nadzor koji imaju nacionalna nadzorna tijela i EASA, ovlaštene osobe moraju imati ovlaštenje:
(a)
u vezi sa svim ključnim područjima performansi, za pregled odgovarajućih dokumenata i bilo kojih drugih materijala povezanih s uspostavljanjem planova i ciljeva performansi;
(b)
za uzimanje preslika tih dokumenata ili primjeraka izvadaka iz tih dokumenata;
(c)
za traženje verbalnog objašnjenja na licu mjesta.
Ovakvi inspekcijski pregledi i nadzori obavljaju se u skladu s postupcima koji su na snazi u državi članici u kojoj se provode.
POGLAVLJE V.
PRIKUPLJANJE, POTVRĐIVANJE, ISPITIVANJE, OCJENJIVANJE I ŠIRENJE INFORMACIJA U VEZI S PERFORMANSAMA ZRAČNE PLOVIDBE ZA JEDINSTVENO EUROPSKO NEBO
Članak 20.
Prikupljanje i vrednovanje podataka za provjeru performansi
1. Osim podataka koje je Komisija već prikupila putem drugih instrumenata Europske unije a koji se također mogu upotrijebiti za provjeru performansi, nacionalna nadzorna tijela, pružatelji usluga u zračnoj plovidbi, operatori zračnih luka, koordinatori zračnih luka i zračni prijevoznici Komisiji osiguravaju podatke iz Priloga IV. u skladu sa zahtjevima iz tog Priloga.
2. Nacionalna tijela mogu u potpunosti ili djelomično prenijeti zadaću dostavljanja podataka na njihova nacionalna nadzorna tijela, pružatelje usluga u zračnoj plovidbi, operatore zračnih luka i koordinatore zračnih luka ili ih preraspodijeliti između njih, kako bi se uvažile lokalne posebnosti i postojeći kanali izvješćivanja.
3. Davatelji podataka poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurali kvalitetu, potvrđivanje i pravovremenost prijenosa podataka, uključujući dokaze o provjerama kvalitete i postupcima potvrđivanja, objašnjenja u vezi s posebnim zahtjevima Europske komisije u vezi kvalitete podataka i, kada je potrebno, akcijske planove za poboljšanje kvalitete podataka. Podaci se dostavljaju besplatno, prema potrebi u elektroničkom obliku, upotrebom formata koji određuje Komisija.
4. Komisija ocjenjuje kvalitetu i potvrđuje podatke dostavljene u skladu sa stavkom 1. Kada podaci ne omogućavaju primjerenu provjeru performansi, Komisija može poduzeti odgovarajuće mjere za ocjenu i poboljšanje kvalitete podataka u suradnji s državama članicama i posebno njihovim nacionalnim nadzornim tijelima.
5. U smislu ove Uredbe, smatra se da su podaci povezani s performansama iz stavka 1. koji su već dostavljeni Eurocontrol-u, dostavljeni i Komisiji. U slučaju da nije tako, Komisija i Eurocontrol donose potrebna rješenja kojima se osigurava stavljanje takvih podataka Komisiji na raspolaganje u skladu sa zahtjevima koji su jednaki onima iz stavka 3.
6. Kadgod se utvrde značajni novi zahtjevi u vezi podataka ili se može očekivati nedostatna kvaliteta podataka, Komisija može izvesti probna ispitivanja koje države članice izvode na dobrovoljnoj osnovi, prije nego što se izmjenom i dopunom ove Uredbe uvedu novi zahtjevi u vezi podataka. Ovakva probna ispitivanja se provode kako bi se ocijenila izvedivost prikupljanja odgovarajućih podataka, uzimajući u obzir prednosti raspoloživosti podataka u odnosu na troškove njihovog prikupljanja i opterećenje davatelja podataka.
Članak 21.
Širenje informacija
1. Komisija širi opće informacije u smislu ciljeva iz članka 11. Uredbe (EZ) br. 549/2004 u skladu s Uredbom (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (11), posebno njezinim člankom 4. i u skladu s člankom 18. Uredbe (EZ) br. 550/2004.
2. Informacije iz članka 3. stavka 3. točke (a) moraju biti javno dostupne predmetnim zainteresiranim stranama, posebno u elektroničkom obliku.
3. Godišnja izvješća iz članka 3. stavka 3. točke (k) su javno dostupna. Upućivanja na ta izvješća se objavljuju u Službenom listu Europske unije. Komisija može odlučiti o redovitom davanju drugih općih informacija predmetnim zainteresiranim stranama, posebno u elektroničkom obliku.
4. Ciljevi na razini cjelokupne Europske unije iz članka 9. i upućivanje na donesene planove performansi iz poglavlja III. su javno dostupni i objavljeni u Službenom listu Europske unije.
5. Pojedinačni pristup određenim informacijama, kao što su vrednovani podaci i statistike, odobravaju se davatelju podataka na kojeg se informacije i aktivnosti izravno odnose.
POGLAVLJE VI.
ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 22.
Žalba
Države članice osiguravaju da su odluke donesene u skladu s ovom Uredbom pravilno obrazložene i da podliježu učinkovitoj provjeri i/ili žalbenom postupku.
Članak 23.
Prijelazne mjere
Kada države članice odluče tijekom prvog referentnog razdoblja donijeti plan performansi s ciljevima na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora, one moraju osigurati da:
(a)
taj plan nadomjesti nacionalne planove od 1. siječnja jedne od godina referentnog razdoblja;
(b)
trajanje plana ne premašuje preostalo trajanje referentnog razdoblja;
(c)
plan pokazuje da su njegovi ciljevi performanse najmanje jednako ambiciozni kao prijašnji nacionalni ciljevi zajedno.
Članak 24.
Provjera plana
Komisija mora provjerava učinkovitost postupka do 1. srpnja 2013. Do kraja 2014. i redovito nakon toga, Komisija provjerava program performansi, a posebno analizira djelovanje, učinkovitost i raspon tog sustava, uz dužno uvažavanje posla koji je na tom području obavio ICAO.
Članak 25.
Izmjene Uredbe (EZ) br. 2096/2005
Uredba (EZ) br. 2096/2005 mijenja se kako slijedi:
1.
Odjeljak 2.2. Priloga I. zamjenjuje se sljedećim:
„2.2. Organizacijsko upravljanje
Pružatelj usluga u zračnoj plovidbi izrađuje poslovni plan koji obuhvaća najmanje razdoblje od pet godina. Poslovni plan sadržava:
(a)
cjelokupne ciljeve pružatelja usluga u zračnoj plovidbi i njegovu strategiju postizanja tih ciljeva, u skladu s njegovim dugoročnijim cjelokupnim planovima i s odgovarajućim zahtjevima Europske unije u vezi razvoja infrastrukture ili druge tehnologije;
(b)
odgovarajuće ciljeve performansi u smislu sigurnosti, kapaciteta, okoliša i isplativosti, kako je primjereno.
Informacije iz stavaka (a) i (b) moraju biti sukladne s nacionalnim planom performansi ili planom performansi funkcionalnog bloka zračnog prostora iz članka 11. Uredbe (EZ) br. 549/2004 i, u vezi podataka o sigurnosti, s nacionalnim programom sigurnosti navedenim u Standardu 2.27.1. u Prilogu 11. ICAO-u, Izmjeni 47.B-A od 20. srpnja 2009., kako je primjereno.
Pružatelj usluga u zračnoj plovidbi daje sigurnosna i poslovna obrazloženja za velike investicijske projekte koja uključuju, kada je to važno, procjenu utjecaja na odgovarajuće ciljeve performansi iz odjeljka 2.2. b i koja navode ulaganja koja proizlaze iz pravnih zahtjeva povezanih s provedbom SESAR-a.
Pružatelj usluga u zračnoj plovidbi izrađuje godišnji plan koji obuhvaća narednu godinu, u kojem se dodatno specificiraju elementi poslovnog plana i opisuju bilo kakve njegove izmjene.
Godišnji plan obuhvaća sljedeće odredbe o razini i kvaliteti usluge, kao što su očekivana razina kapaciteta, sigurnosti, okoliša i isplativosti, kako je primjereno:
(a)
informacije o provedbi nove infrastrukture ili drugih razvoja i izjava o tome kako će oni doprinijeti poboljšanju performansi pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, uključujući razinu i kvalitetu usluga;
(b)
pokazatelje performansi sukladne s nacionalnim planom performansi ili planom performansi funkcionalnog bloka zračnog prostora iz članka 11. Uredbe (EZ) br. 549/2004, u odnosu na koje se mogu razumno ocijeniti razina performansi i kvaliteta usluge;
(c)
informacije o mjerama predviđenim za ublaživanje sigurnosnih rizika utvrđenih u planu sigurnosti pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, uključujući pokazatelje sigurnosti za nadzor sigurnosnih rizika i, kada je primjereno, procjenu troškova mjera ublažavanja;
(d)
očekivani kratkoročni financijski položaj pružatelja usluga kao i bilo kakve promjene poslovnog plana ili utjecaje na poslovni plan.
Pružatelj usluga u zračnoj plovidbi stavlja na raspolaganje Komisiji, na njezin zahtjev, sadržaj dijela poslovnog plana i godišnjeg plana koji se odnosi na performanse, pod uvjetima nacionalnog nadzornog tijela u skladu s nacionalnim zakonodavstvom.”
2.
Odjeljak 9. Priloga I. zamjenjuje se sljedećim:
„9. ZAHTJEVI U VEZI S IZVJEŠĆIVANJEM
Pružatelj usluga u zračnoj plovidbi mora moći dati godišnje izvješće o svojim djelatnostima odgovarajućem nacionalnom nadzornom tijelu. To izvješće obuhvaća njegove financijske rezultate, ne dovodeći u pitanje članak 12. Uredbe (EZ) br. 550/2004, kao i operativne performanse i bilo koje druge značajne aktivnosti i razvoje, posebno u području sigurnosti.
Godišnje izvješće uključuje najmanje:
-
ocjenu razine performansi pruženih usluga,
-
performanse pružatelja usluga u zračnoj plovidbi u usporedbi s ciljevima performansi utvrđenim u poslovnom planu, uspoređujući stvarne performanse s godišnjim planom upotrebom pokazatelja performansi utvrđenih u godišnjem planu,
-
objašnjenje odstupanja od ciljeva i utvrđivanje mjera za rješavanje bilo kakvih odstupanja tijekom referentnog razdoblja iz članka 11. Uredbe (EZ) br. 549/2004,
-
razvoj u radu i infrastrukturi,
-
financijske rezultate, ako se oni ne objavljuju posebno u skladu s člankom 12. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 550/2004,
-
informacije o formalnom postupku savjetovanja s korisnicima njegovih usluga,
-
informacije o kadrovskoj politici.
Pružatelj usluga u zračnoj plovidbi stavlja sadržaj godišnjeg izvješća na raspolaganje javnosti i Europskoj komisiji, na njezin zahtjev, pod uvjetima nacionalnog nadzornog tijela u skladu s nacionalnim zakonodavstvom.”
Članak 26.
Stupanje na snagu
1. Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
2. Poglavlje V. se primjenjuje od 1. siječnja 2011. Prvo referentno razdoblje počinje 1. siječnja 2012.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 29. srpnja 2010.