NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 911/2010
ze dne 22. září 2010
o Evropském programu monitorování Země (GMES) a jeho počátečních provozních činnostech (2011-2013)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 189 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Na svém zasedání ve dnech 15. a 16. června 2001 v Göteborgu se Evropská rada dohodla na strategii pro udržitelný rozvoj, která má vzájemně posílit ekonomickou, sociální a environmentální politiku, a dodala lisabonskému procesu environmentální rozměr.
(2)
Ve svém usnesení ze dne 21. května 2007 o evropské politice v oblasti vesmíru (3), přijatém na čtvrtém společném a souběžném zasedání Rady Evropské unie a Rady Evropské kosmické agentury na úrovni ministrů, zřízené podle čl. 8 odst. 1 rámcové dohody mezi Evropským společenstvím a Evropskou kosmickou agenturou (4) (dále jen „Rada pro vesmír“), Rada uznala skutečný a možný příspěvek činností v oblasti vesmíru k Lisabonské strategii pro růst a zaměstnanost poskytováním technologií a služeb pro vznikající evropskou znalostní společnost a přispíváním k evropské soudržnosti, a zdůraznila, že vesmír představuje významný prvek evropské strategie pro udržitelný rozvoj.
(3)
Usnesení nazvané „Dosažení pokroku v evropské politice pro oblast vesmíru“ (5) ze dne 26. září 2008 přijaté na pátém společném a souběžném zasedání rady pro vesmír zdůraznilo, že je nutné rozvíjet vhodné unijní nástroje a režimy financování, s přihlédnutím ke zvláštnostem odvětví vesmírného prostoru a k nutnosti posílit jeho celkovou konkurenceschopnost a konkurenceschopnost příslušného průmyslu a vytvořit vyváženou průmyslovou strukturu; dále je rovněž třeba umožnit vhodné dlouhodobé investice Unie do vesmírného výzkumu a provozování udržitelných vesmírných aplikací ve prospěch Unie a jejích občanů, zejména posouzením všech dopadů politiky pro oblast vesmíru v rámci příštího finančního výhledu.
(4)
V usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2008 o evropské politice pro oblast vesmíru: jak přiblížit vesmír Zemi (6) bylo zdůrazněno, že třeba nalézt pro evropskou vesmírnou politiku vhodné nástroje a programy financování na úrovni EU, které by doplnily prostředky ze sedmého rámcového programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007-2013) (dále jen „sedmý rámcový program“), a umožnit tak různým hospodářským subjektům střednědobé a dlouhodobé plánování jejich činnosti; dále bylo v usnesení poukázáno na to, že příští finanční rámec by měl zohlednit vhodné nástroje a programy financování EU, aby se tak umožnily dlouhodobé investice Unie do vesmírného výzkumu a do provozování udržitelných vesmírných aplikací ve prospěch Unie a jejích občanů.
(5)
Globální monitoring životního prostředí a bezpečnosti (GMES) je iniciativa monitorování Země, která se pod vedením Unie provádí na základě partnerství s členskými státy a Evropskou kosmickou agenturou (dále jen „ESA“). Jejím prvořadým cílem je poskytovat pod kontrolou Unie informační služby, které umožňují přístup k přesným údajům a informacím v oblasti životního prostředí a bezpečnosti a jsou přizpůsobeny potřebám uživatelů. Tím by měla podporovat lepší využití průmyslového potenciálu politik týkajících se inovací, výzkumu a technologického rozvoje v oblasti pozorování Země. GMES by mimo jiné měl být klíčovým nástrojem k podpoře biologické rozmanitosti, řízení ekosystémů, zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se jí.
(6)
Aby bylo tohoto cíle GMES dosaženo na udržitelném základě, je nutno koordinovat činnosti různých partnerů zapojených do iniciativy GMES a vyvinout, zřídit a provozovat pozorovací kapacitu, která splňuje požadavky uživatelů, aniž jsou dotčena příslušná vnitrostátní a evropská bezpečnostní omezení.
(7)
V této souvislosti by měl být Komisi při zajišťování koordinace příspěvků Unie, členských států a mezivládních agentur do GMES nápomocen výbor, přičemž by při tom měl maximálně využívat stávajících kapacit a zjišťovat nedostatky, které je třeba řešit na úrovni Unie. Komisi by měl rovněž pomáhat sledovat, zda je GMES soudržně prováděn. Měl by sledovat, jak se politika vyvíjí, a umožnit výměnu osvědčených postupů v rámci GMES.
(8)
Komise by měla odpovídat za provádění bezpečnostní politiky GMES, a to s přispěním výboru. Za tímto účelem by mělo být vytvořeno zvláštní uskupení výboru („rada pro bezpečnost“).
(9)
GMES by měl vycházet z uživatelských potřeb, a tedy vyžadovat vyžaduje trvalé, účinné zapojení uživatelů, zejména pokud jde o definování a vyhodnocování požadavků kladených na služby. V zájmu zvýšení hodnoty GMES pro uživatele by měly být informace od nich aktivně získávány prostřednictvím konzultací s koncovými uživateli z veřejného i soukromého sektoru. Rovněž by měl být zřízen zvláštní subjekt („fórum uživatelů“), jehož účelem by bylo usnadnit zjišťování požadavků uživatelů, ověřování souladu služeb a koordinaci mezi GMES a jeho uživateli z veřejného sektoru.
(10)
Má-li být vytvořen rámec zajišťující plný a volný přístup k informacím vytvořeným v rámci služeb GMES a k údajům shromážděným prostřednictvím infrastruktury GMES a má-li být současně zajištěna nezbytná míra ochrany takových informací a údajů, měla by mít Komise pravomoc přijímat v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU akty v přenesené pravomoci, pokud jde o registrační a licenční podmínky pro uživatele GMES a o kritéria pro omezení přístupu k údajům a informacím GMES, přičemž by měla zohlednit politiky, kterými se v oblasti informací a údajů řídí poskytovatelé údajů potřebných pro GMES, a aniž by byla dotčena vnitrostátní pravidla a postupy vztahující se na vesmírné infrastruktury a infrastruktury in situ, které jsou v pravomoci členských států. Je zejména důležité, aby Komise vedla během přípravné fáze náležité konzultace, včetně konzultací s odborníky.
(11)
S cílem zajistit jednotné podmínky provádění tohoto nařízení a aktů v přenesené pravomoci přijatých na základě tohoto nařízení by Komisi měly být svěřeny prováděcí pravomoci k tomu, aby na základě podmínek a kritérií stanovených akty v přenesené pravomoci přijala zvláštní opatření týkající se omezení přístupu k informacím vytvořeným v rámci služeb GMES a údajům shromážděným prostřednictvím zvláštní infrastruktury GMES, včetně jednotlivých opatření, která zohlední citlivost příslušných informací a údajů. Komisi by rovněž měly být svěřeny prováděcí pravomoci za účelem koordinace dobrovolných příspěvků členských států a potenciálních součinností s příslušnými vnitrostátními, unijními a mezinárodními iniciativami, stanovení maximální míry spolufinancování v případě grantů, přijetí opatření stanovujících technické požadavky s cílem zajistit kontrolu a integritu systému v rámci zvláštního programu vesmírné složky GMES a regulovat přístup k technologiím, které zvláštní program vesmírné složky GMES zabezpečují, a zacházení s nimi, a za účelem přijetí ročního pracovního programu GMES.
Podle článku 291 Smlouvy o fungování EU se pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí, stanoví předem formou nařízení přijatého řádným legislativním postupem. Do přijetí tohoto nového nařízení zůstává v platnosti rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (7), s výjimkou regulativního postupu s kontrolou, který se nepoužije.
(12)
Vzhledem k tomu, že GMES je založen na partnerství Unie, ESA a členských států, měla by Komise usilovat o to, aby pokračoval dialog, který byl nedávno navázán s ESA a členskými státy, které disponují odpovídajícími kosmickými kapacitami.
(13)
Služby GMES jsou nezbytné pro podporu trvalého využívání informačních zdrojů v soukromém sektoru, což usnadní inovace prováděné poskytovateli služeb, z nichž mnozí jsou malými nebo středními podniky, a tím vytvoří přidanou hodnotu.
(14)
Systém GMES zahrnuje jak vývojové, tak i provozní činnosti. Pokud jde o provozní činnosti, Rada pro vesmír ve svých třetích orientačních směrech přijatých na zasedání Rady dne 28. listopadu 2005 podpořila postupný, na jasně stanovených prioritách založený přístup k provádění GMES, které bude zahájeno vývojem tří urychlených služeb v oblasti nouzové reakce, monitorování země a námořních služeb.
(15)
V souladu s čl. 49 odst. 6 písm. b) nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (8) (dále jen „finanční nařízení“), byly první provozní služby v oblasti nouzové reakce a monitorování země financovány jako přípravné akce.
(16)
Kromě vývojových činností financovaných v rámci tematické oblasti „vesmír“ zahrnuté v sedmém rámcovém programu je v období 2011-2013 nezbytná činnost Unie, aby byla zajištěna návaznost na přípravné akce a byly zřízeny provozní služby na trvalejším základě v oblastech, které jsou dostatečně vyspělé a mají prokazatelný potenciál pro rozvoj navazujících služeb.
(17)
Ve svém sdělení ze dne 12. listopadu 2008 nazvaném „Globální monitoring životního prostředí a bezpečnosti (GMES): dbáme o bezpečnější planetu“ Komise naznačila svůj přístup ke správě a financování GMES a uvedla svůj záměr pověřit technickým prováděním GMES specializované subjekty, včetně ESA pro vesmírnou složku GMES, jelikož má jedinečné postavení a zkušenosti.
(18)
Koordinací technického provádění služeb GMES by Komise měla případně pověřit příslušné instituce Unie nebo mezivládní organizace, jako je Evropská agentura pro životní prostředí a Evropské středisko pro střednědobé předpovědi počasí.
(19)
Provozní služby v oblasti řízení nouzových situací a reakce na humanitární krize jsou nezbytné k tomu, aby bylo možno koordinovat stávající kapacitu Unie a jejích členských států a aby byli lépe připraveni a lépe reagovali na přírodní katastrofy nebo katastrofy způsobené člověkem, které mají často rovněž negativní dopad na životní prostředí, a také lépe zajistili obnovu po těchto katastrofách. Změna klimatu by mohla vést ke zvýšení počtu výskytu nouzových situací, a proto bude mít GMES zásadní význam pro podporu opatření v oblasti přizpůsobení se změně klimatu. Služby GMES by proto měly poskytovat geoprostorové informace za účelem podpory reakcí na nouzové situace a humanitární krize.
(20)
Služby monitorování země jsou důležité pro monitorování biologické rozmanitosti a ekosystémů a pro podporu opatření v oblasti zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se změně klimatu a pro řízení široké škály zdrojů a politik, z nichž většina se týká přírodního prostředí: půdy, vody, zemědělství, lesů, energetiky a veřejných služeb, zastavěných oblastí, rekreačních zařízení, infrastruktury a dopravy. Provozní služby pro monitorování země jsou nezbytné na evropské i celosvětové úrovni a rozvíjejí se ve spolupráci s členskými státy, třetími zeměmi v Evropě, partnery mimo Evropu a s Organizací spojených národů.
(21)
Služby GMES v oblasti mořského prostředí jsou důležité pro podporu integrované evropské kapacity pro předpovědi pro oceány a jejich monitorování a budoucí poskytování základních klimatických proměnných. Jsou zásadním prvkem monitorování změny klimatu, monitorování mořského prostředí a pro podporu dopravní politiky.
(22)
Služby v oblasti monitorování atmosféry jsou důležité pro monitorování kvality ovzduší, chemických vlastností atmosféry a jejího složení. Jsou také zásadním prvkem monitorování změny klimatu a budoucího poskytování základních klimatických proměnných. Informace o stavu atmosféry je nezbytné poskytovat pravidelně a na regionální a celosvětové úrovni.
(23)
Významnou součástí iniciativy GMES jsou bezpečnostní služby. Evropa bude moci ke svému prospěchu využívat vesmírné prostředky a prostředky in situ, které budou sloužit zavádění služeb, jež se podílejí na řešení problémů, jimž Evropa čelí v oblasti bezpečnosti, zejména při kontrole hranic, v rámci námořního dohledu a při podpoře vnější činnosti Unie.
(24)
Monitorování změny klimatu by mělo umožnit přizpůsobovat se jejím důsledkům a zmírňovat je. Zejména by mělo přispívat k poskytování základních klimatických proměnných, klimatických analýz a předpovědí v měřítku, které je z hlediska přizpůsobování se změně klimatu a jejího zmírňování významné, a k poskytování příslušných služeb.
(25)
Poskytování provozních služeb financovaných podle tohoto nařízení závisí na přístupu k údajům shromažďovaným prostřednictvím vesmírné infrastruktury, zařízení ve vzduchu, v moři nebo na zemi („infrastruktura in situ“) a průzkumných programů. Proto je nutno, při plném dodržení zásad subsidiarity a proporcionality, zajistit přístup k požadovaným údajům a v případě potřeby může být podporováno shromažďování údajů in situ doplňující stávající činnosti Evropské unie a činnosti na vnitrostátní úrovni. Je nutno zajistit i neustálou dostupnost základní in situ a vesmírné pozorovací infrastruktury, včetně vesmírné infrastruktury speciálně vyvinuté pro GMES v rámci programu ESA týkajícího se vesmírné složky GMES (dále jen „Sentinely“). První Sentinely by měly vstoupit do fáze počátečních provozních činností začátkem roku 2012.
(26)
Komise by měla zajistit, aby se vzájemně doplňovaly výzkumné a vývojové činnosti týkající se GMES v rámci sedmého rámcového programu, příspěvek Unie k počátečním provozním činnostem GMES, činnostem partnerů GMES a stávajícím strukturám, jako jsou evropská datová centra.
(27)
Počáteční provozní činnosti GMES by měly být prováděny v souladu s dalšími příslušnými politikami, nástroji a činnostmi Unie, zejména s politikami v oblasti životního prostředí, bezpečnosti, konkurenceschopnosti a inovací, soudržnosti, výzkumu, dopravy, hospodářské soutěže a mezinárodní spolupráce, programem evropských globálních navigačních družicových systémů (GNSS) a ochranou osobních údajů. Dále by měly údaje GMES zachovávat soulad s prostorovými referenčními údaji členských států a podporovat vývoj infrastruktury pro prostorové informace v Unii zřízené směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES ze dne 14. března 2007 o zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství (INSPIRE) (9) GMES by měl rovněž doplňovat Sdílený informační systém o životním prostředí (SEIS) a činnosti Unie v oblasti nouzové reakce.
(28)
GMES a jeho počáteční provozní činnosti by měly být chápány jako evropský příspěvek k vybudování Globálního systému systémů pozorování Země (GEOSS) vyvíjeného v rámci skupiny pro pozorování Země (GEO).
(29)
Dohoda o evropském hospodářském prostoru a rámcové dohody s kandidátskými a potenciálními kandidátskými zeměmi stanoví možnost účasti těchto zemí v programech Unie. Účast dalších třetích zemí a mezinárodních organizací by měla být umožněna uzavřením příslušných mezinárodních dohod.
(30)
Toto nařízení stanoví pro celou dobu trvání počátečních provozních činností GMES finanční krytí ve výši 107 milionů EUR, které je hlavní referenční hodnotou pro rozpočtový orgán během ročního rozpočtového procesu, ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (10) (dále jen „interinstitucionální dohoda“). Předpokládá se, že toto finanční krytí bude doplňovat částka 209 milionů EUR z tématu „vesmír“ sedmého rámcového programu pro výzkumné činnosti doprovázející počáteční provozní činnosti GMES, přičemž hospodaření s touto částkou by mělo probíhat podle platných pravidel a rozhodovacích postupů v rámci sedmého rámcového programu. Tyto dva finanční zdroje by měly být spravovány koordinovaně s cílem zajistit soudržný pokrok v provádění GMES.
(31)
Toto finanční krytí je v souladu se stropem stanoveným pro polokruh 1a víceletého finančního rámce na období 2007-2013, avšak rozpětí zbývající v polokruhu 1a na období 2011-2013 je velmi malé. Je třeba zdůraznit, že o roční částce bude rozhodnuto v rámci ročního rozpočtového procesu v souladu s bodem 37 interinstitucionální dohody.
(32)
Finanční krytí by mělo být pokud možno dále navýšeno, aby mohly být prostředky na závazky přiděleny pro vesmírnou složku ještě ve stávajícím víceletém finančním rámci. Konkrétně se při tom jedná o provoz družic typu Sentinel série A, vypuštění série B a zadání zakázek na podstatné komponenty pro sérii C.
(33)
Komise by proto měla v souvislosti s přezkumem stávajícího víceletého finančního rámce v polovině období a před koncem roku 2010 prověřit možnost dodatečného financování pro GMES z celkového rozpočtu Unie v době platnosti víceletého finančního rámce 2007-2013.
(34)
Případné přidělení dodatečných finančních prostředků na toto nařízení nad rámec již vyčleněných 107 milionů EUR by mělo být posuzováno na pozadí debaty o budoucnosti evropské vesmírné politiky, zejména pokud jde o zadávání zakázek a správu.
(35)
Komise by rovněž měla v prvním pololetí roku 2011 předložit dlouhodobou finanční strategii pro budoucí víceletý finanční rámec, aniž by tím byl dotčen výsledek jednání o víceletém finančním rámci na období 2014-2020.
(36)
Komise by při finančním plánování měla dbát na to, aby byla během období počátečních provozních činností GMES (2011-2013) a také po jeho skončení zachována kontinuita údajů a aby služby mohly být používány nepřetržitě a bez omezení.
(37)
Podle finančního nařízení by členské státy, třetí země a mezinárodní organizace měly mít možnost přispět na programy na základě příslušných dohod.
(38)
Informace GMES by měly být plně a volně přístupné, aniž by byla dotčena příslušná bezpečnostní omezení nebo politiky v oblasti údajů zastávané členskými státy a jinými organizacemi, které do GMES přispívají údaji a informacemi. To je nezbytné k podpoře využívání a sdílení údajů z pozorování Země v souladu se zásadami SEIS, INSPIRE a GEOSS. Plný a volný přístup k údajům by rovněž měl zohlednit stávající poskytování údajů na komerčním základě a měl by přispět k posílení trhů v oblasti pozorování Země v Evropě, zejména v navazujících odvětvích, s cílem zvýšit růst a zaměstnanost.
(39)
Podle sdělení Komise ze dne 28. října 2009 nazvaného „Globální monitoring životního prostředí a bezpečnosti (GMES): úkoly a další kroky v oblasti vesmírné složky“ by měla v případě družic typu Sentinel existovat politika plného a volného přístupu k údajům zajištěného pomocí systému bezplatného udělování licencí a přístupu online, který by podléhal bezpečnostním ohledům. Cílem tohoto přístupu je maximalizovat přínosnost údajů získaných pomocí družic typu Sentinel pro co největší škálu možností využití a motivovat koncové uživatele k používání informací vycházejících z údajů pozorování Země.
(40)
Činnosti financované v rámci tohoto nařízení by měly být sledovány a hodnoceny, aby bylo možné provádět úpravy.
(41)
Je třeba přijmout vhodná opatření k zamezení nesrovnalostí a podvodů a podniknout nezbytné kroky k zpětnému získání ztracených. neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků v souladu s nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (11) a (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (12) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (13).
(42)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zřízení programu GMES a jeho počátečních provozních činností, nelze uspokojivě dosáhnout na úrovni členských států, protože počáteční provozní činnosti GMES budou také zahrnovat celoevropskou kapacitu a budou záviset na koordinovaném poskytování služeb v členských státech, které je třeba koordinovat na úrovni Unie, a lze jej z důvodu rozsahu činnosti lépe dosáhnout na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedeného cíle, zejména pokud jde o úlohu Komise jakožto koordinátora činnosti členských států,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se zřizuje Evropský program monitorování Země nazvaný GMES a stanoví pravidla pro provádění jeho počátečních provozních činností v období 2011-2013.
Článek 2
Oblast působnosti GMES
1. Program GMES navazuje na výzkumné činnosti prováděné na základě rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007-2013) (14) a program ESA týkající se vesmírné složky GMES.
2. Program GMES zahrnuje:
a)
složku služeb zajišťující přístup k informacím s využitím pro tyto oblasti:
-
monitorování atmosféry,
-
monitorování změny klimatu sloužící politikám v oblasti přizpůsobení se změně klimatu a její zmírňování,
-
nouzové řízení,
-
monitorování země,
-
monitorování mořského prostředí,
-
bezpečnost;
b)
vesmírnou složku zajišťující udržitelné pozorování z vesmíru pro oblasti služeb uvedené v písmenu a);
c)
složku in situ, která prostřednictvím instalací ve vzduchu, v moři a na zemi zajišťuje pozorování pro oblasti služeb uvedených v písmenu a).
Článek 3
Počáteční provozní činnosti GMES (2011-2013)
1. Počáteční provozní činnosti GMES se vztahují na období 2011-2013 a mohou zahrnovat provozní akce v těchto oblastech:
1)
oblasti služeb uvedené v čl. 2 odst. 2 písm. a);
2)
opatření na podporu využívání služeb uživateli;
3)
přístup k údajům;
4)
podpora shromažďování údajů in situ;
5)
vesmírná složka GMES.
2. Cíle provozních akcí uvedených v odstavci 1 jsou vymezeny v příloze.
Článek 4
Organizační opatření
1. Komise zajistí koordinaci programu GMES s činnostmi na vnitrostátní úrovni, na úrovni Unie a mezinárodní úrovni, konkrétně v případě GEOSS. Zavádění a provozování GMES má být založeno na partnerstvích mezi Unií a členskými státy v souladu s příslušnými pravidly a postupy. Dobrovolné příspěvky členských států a potenciální součinnosti s příslušnými vnitrostátními, unijními a mezinárodními iniciativami jsou koordinovány v souladu s poradním postupem podle čl. 16 odst. 5.
2. Komise spravuje finanční prostředky vyhrazené pro činnosti prováděné podle tohoto nařízení v souladu s finančním nařízením a s řídícím postupem podle čl. 16 odst. 4. Komise zajistí doplňkovost a provázanost programu GMES s ostatními příslušnými politikami, nástroji a činnostmi Unie, které se týkají zejména životního prostředí, bezpečnosti, konkurenceschopnosti a inovací, soudržnosti, výzkumu (zejména činností v rámci sedmého rámcového programu týkajících se GMES, aniž je dotčeno rozhodnutí č. 1982/2006/ES), dopravy a hospodářské soutěže, mezinárodní spolupráce, programů evropských globálních navigačních družicových systémů (GNSS), ochrany osobních údajů a stávajících práv duševního vlastnictví, směrnice 2007/2/ES, Sdíleného informačního systému o životním prostředí (SEIS) a činností Unie v oblasti nouzové reakce.
3. Jelikož GMES je programem vycházejícím z uživatelských potřeb, Komise zajistí, aby specifikace služeb odpovídaly potřebám uživatelů. Za tímto účelem zavede transparentní mechanismus pro pravidelné zapojení a konzultace uživatelů, který na úrovni Unie i vnitrostátní úrovni umožní zjistit jejich požadavky. Komise zajistí koordinaci s příslušnými uživateli z veřejného sektoru členských států, třetích zemí a v rámci mezinárodních organizací. Požadavky v souvislosti s údaji o službách určí Komise nezávisle po konzultaci fóra uživatelů.
4. Technická koordinace a provádění vesmírné složky GMES se přenese na ESA, kterou v případě potřeby podpoří Evropská organizace pro využívání meteorologických družic (EUMETSAT).
5. Koordinací technického provádění služeb GMES Komise případně pověří příslušné instituce Unie nebo mezivládní organizace.
Článek 5
Poskytování služeb
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění účinné soutěže při poskytování služeb GMES a k podpoře zapojení malých a středních podniků. Komise usnadní využívání výstupů služeb GMES s cílem rozvíjet navazující odvětví.
2. Poskytování služeb GMES se případně decentralizuje tím, že se na evropské úrovni propojí se stávajícími inventáři a kapacitami v oblasti vesmírných údajů, údajů in situ a referenčních údajů v členských státech, aby se zabránilo zdvojování. Nové údaje, které zdvojují stávající zdroje, se nepořizují, ledaže je využití existujících nebo zdokonalitelných souborů údajů technicky neproveditelné nebo neefektivní z hlediska nákladů.
3. Komise může s přihlédnutím ke stanovisku fóra uživatelů určit nebo uznat vhodné postupy certifikace tvorby údajů v rámci programu GMES. Tyto postupy jsou transparentní, ověřitelné a kontrolovatelné, aby byla pro uživatele zajištěna autentičnost, sledovatelnost a integrita údajů. Komise v rámci svých smluvních ujednání s provozovateli služeb GMES zajistí, aby byly tyto postupy zavedeny.
4. Komise předkládá každý rok zprávy o výsledcích dosažených při provádění tohoto článku.
Článek 6
Formy financování z prostředků Unie
1. Financování z prostředků Unie může mít tyto právní formy:
a)
dohody o pověření;
b)
granty;
c)
zadávání veřejných zakázek.
2. Při poskytování finančních prostředků Unie se zajistí skutečná soutěž, transparentnost a rovné zacházení. Tam, kde je to odůvodněné, lze granty Unie poskytovat v určitých formách, včetně rámcové dohody o partnerství nebo spolufinancování provozních či akčních grantů. Granty na provozní náklady udělené subjektům uskutečňujícím cíle obecného evropského zájmu nepodléhají ustanovením finančního nařízení o postupném snižování. U grantů se maximální výše spolufinancování stanoví řídicím postupem podle čl. 16 odst. 4.
3. Komise podává zprávy o přidělení finančních prostředků Unie na jednotlivé činnosti uvedené v čl. 3 odst. 1 a o procesu hodnocení a výsledcích, které přinesla výběrová řízení a smlouvy uzavřené na základě tohoto článku po přidělení zakázek.
Článek 7
Účast třetích zemí
Na provozních akcích uvedených v článku 3 se mohou podílet tyto země:
1)
země Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), které jsou smluvními stranami Dohody o EHP v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o EHP;
2)
kandidátské země, jakož i potenciální kandidátské země zapojené do procesu stabilizace a přidružení v souladu s rámcovými dohodami nebo protokolem k dohodě o přidružení týkajícími se obecných zásad účasti těchto zemí v programech Unie, které byly s těmito zeměmi uzavřeny;
3)
Švýcarská konfederace, ostatní třetí země neuvedené v bodech 1) a 2) a mezinárodní organizace, v souladu s dohodami uzavřenými Unií s těmito třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi podle článku 218 Smlouvy o fungování Evropské unie, který stanoví podmínky a podrobná pravidla jejich účasti.
Článek 8
Financování
1. Finanční krytí přidělené na provozní akce uvedené v čl. 3 odst. 1 činí 107 milionů EUR.
2. Rozpočtové prostředky schvaluje každoročně rozpočtový orgán v mezích víceletého finančního rámce.
3. Dodatečné financování programu GMES mohou poskytnout i třetí země nebo mezinárodní organizace.
Dodatečné financování uvedené v prvním pododstavci představují podle čl. 18 finančního nařízení účelově vázané příjmy.
Článek 9
Politika v oblasti údajů a informací GMES
1. Politika v oblasti údajů a informací pro činnosti financované v rámci programu GMES má tyto cíle:
a)
podporovat využívání a sdílení informací a údajů GMES;
b)
úplný a volný přístup k informacím, které produkují služby GMES, a údajům shromažďovaným prostřednictvím infrastruktury GMES, s výhradou příslušných mezinárodních dohod, bezpečnostních omezení a licenčních podmínek, včetně registrace a přijetí uživatelských licencí;
c)
posílit trh v oblasti pozorování Země v Evropě, zejména navazující odvětví, s cílem umožnit růst a tvorbu pracovních příležitostí;
d)
přispět k udržitelnosti a kontinuitě poskytování údajů a informací GMES;
e)
podporovat evropské výzkumné, technologické a inovační komunity.
2. Má-li být stanoven rámec pro dosažení cíle politiky v oblasti informací a údajů GMES uvedeného v odst. 1 písm. b) a současně zajištěna nezbytná míra ochrany informací vytvořených v rámci služeb GMES a údajů shromážděných prostřednictvím zvláštní infrastruktury GMES, může Komise přijímat formou aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 10 a s výhradou podmínek stanovených v článcích 11 a 12 následující opatření, přičemž zohlední politiky, kterými se v oblasti informací a údajů řídí poskytovatelé údajů potřebných pro GMES, a aniž jsou dotčena vnitrostátní pravidla a postupy vztahující se na vesmírné infrastruktury a infrastruktury in situ, které jsou v pravomoci členských států:
a)
opatření stanovující registrační a licenční podmínky pro uživatele GMES;
b)
opatření určující kritéria pro omezení přístupu k informacím vytvořeným v rámci služeb GMES a údajům shromážděným prostřednictvím zvláštní infrastruktury GMES.
Článek 10
Výkon přenesení pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 9 odst. 2 je svěřena Komisi do 31. prosince 2013.
2. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
3. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v článcích 11 a 12.
Článek 11
Zrušení přenesení pravomoci
1. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 9 odst. 2 zrušit.
2. Orgán, který zahájí interní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, se vynasnaží uvědomit v přiměřené lhůtě před přijetím konečného rozhodnutí druhý orgán a Komisi a uvede přenesené pravomoci, jejichž přenesení by mělo být zrušeno, a možné důvody tohoto zrušení.
3. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinku okamžitě nebo k pozdějšímu dni, který v něm je upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. Bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 12
Námitky k aktům v přenesené pravomoci
1. Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne oznámení.
Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
2. Pokud Evropský parlament ani Rada v uvedené lhůtě námitky proti aktu v přenesené pravomoci nevysloví, bude akt zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupí v platnost dnem v něm stanoveným.
Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím uvedené lhůty, pokud Evropský parlament i Rada uvědomí Komisi o svém záměru námitky nevyslovit.
3. Akt v přenesené pravomoci nevstoupí v platnost, pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada vysloví námitky. Orgán, který vyslovuje námitky proti aktu v přenesené pravomoci, je odůvodní.
Článek 13
Prováděcí opatření týkající se politiky v oblasti údajů a informací a správy bezpečnosti složek a informací GMES
1. Na základě kritérií uvedených v čl. 9 odst. 2 písm. b) přijme Komise regulativním postupem s kontrolou podle čl. 16 odst. 3 zvláštní opatření omezující přístup k informacím vytvořeným v rámci služeb GMES a údajům shromážděným prostřednictvím zvláštní infrastruktury GMES.
2. Komise zajistí celkovou koordinaci, pokud jde o bezpečnost složek a služeb GMES, a zohlední přitom nutnost dohledu a integrace bezpečnostních požadavků všech prvků programu, aniž jsou dotčena vnitrostátní pravidla a postupy vztahující se na vesmírné infrastruktury a infrastruktury in situ, které jsou v pravomoci členských států. Zejména přijme Komise regulativním postupem s kontrolou podle čl. 16 odst. 3 opatření, kterými stanoví technické požadavky s cílem zajistit kontrolu a integritu systému v rámci zvláštního programu vesmírné složky GMES a regulovat přístup k technologiím, které zvláštní program vesmírné složky GMES zabezpečují, a zacházení s nimi.
Článek 14
Sledování a hodnocení
1. Komise sleduje a hodnotí provádění provozních akcí uvedených v čl. 3 odst. 1.
2. Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů do 31. prosince 2012 zprávu o prozatímním hodnocení a do 31. prosince 2015 zprávu o hodnocení ex post.
Článek 15
Prováděcí opatření
1. Komise přijme roční pracovní program podle článku 110 finančního nařízení a článků 90 a 166 nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (15), řídícím postupem podle čl. 16 odst. 4 tohoto nařízení.
2. Z přídělu finančních prostředků pro program GMES lze rovněž hradit výdaje související s činnostmi v rámci přípravy, monitorování, kontroly, auditu a hodnocení, které jsou přímo potřebné pro řízení programu GMES a dosažení jeho cílů, zejména výdaje na studie, schůze, informační a publikační činnosti, jakož i veškeré ostatní výdaje na technickou a správní pomoc, které Komisi vzniknou při řízení programu GMES.
Článek 16
Výbor pro GMES
1. Komisi je nápomocen výbor (dále jen „Výbor pro GMES“).
2. Výbor pro GMES se může scházet v určitém složení za účelem projednání konkrétních otázek, zejména těch týkajících se bezpečnosti („rada pro bezpečnost“).
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
Doba uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je dva měsíce.
4. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je dva měsíce.
5. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
Článek 17
Fórum uživatelů
1. Jako zvláštní subjekt se zřizuje fórum uživatelů. Poskytuje Komisi poradenství, pokud jde o definování a vyhodnocování požadavků uživatelů a koordinaci mezi programem GMES a jeho uživateli z veřejného sektoru.
2. Fóru uživatelů předsedá Komise. Sestává z uživatelů GMES z veřejného sektoru, které jmenují členské státy.
3. Sekretariát fóra uživatelů zajišťuje Komise.
4. Fórum uživatelů přijme svůj jednací řád.
5. Výbor pro GMES je v úplnosti informován o poradenství poskytovaném Fórem uživatelů ve věci provádění programu GMES.
Článek 18
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise zajistí, aby při provádění akcí financovaných na základě tohoto nařízení byly chráněny finanční zájmy Unie uplatněním preventivních opatření proti podvodům, korupci a jiným nedovoleným činnostem, a to pomocí účinných kontrol a vymáháním neoprávněně vyplacených částek, a v případě zjištění nesrovnalostí pomocí účinných, přiměřených a odrazujících sankcí v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 2988/95, nařízením (Euratom, ES) č. 2185/96 a nařízením (ES) č. 1073/1999.
2. Pokud jde o činnosti Unie financované na základě tohoto nařízení, rozumí se „nesrovnalostí“ ve smyslu čl. 1 odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 jakékoli porušení ustanovení práva Unie nebo jakékoli porušení smluvní povinnosti vyplývající z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu, v důsledku kterého je nebo by mohl být poškozen souhrnný rozpočet Evropské unie, a to formou neoprávněného výdaje.
3. Dohody vyplývající z tohoto nařízení, včetně dohod uzavřených se zúčastněnými třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, upravují především dohled a finanční kontrolu ze strany Komise nebo jí pověřeného zástupce a audity Účetního dvora, které jsou v případě potřeby prováděny na místě.
Článek 19
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 22. září 2010.
32010R0911
L 276/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
22.09.2010.
UREDBA (EU) br. 911/2010 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 22. rujna 2010.
o Europskom programu za praćenje Zemlje (GMES) i njegovim početnim operativnim aktivnostima (2011. do 2013.)
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 189.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
nakon savjetovanja s Odborom regija,
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),
budući da:
(1)
Europsko je vijeće na sastanku 15. i 16. lipnja 2001. u Göteborgu dogovorilo strategiju održivog razvoja radi uzajamnog jačanja gospodarskih, socijalnih i okolišnih politika te je Lisabonskom procesu dodalo okolišnu dimenziju.
(2)
U Rezoluciji od 21. svibnja 2007. o europskoj svemirskoj politici (3) donesenoj na četvrtom zajedničkom i popratnom sastanku Vijeća Europske unije i Vijeća Europske svemirske agencije na ministarskoj razini, osnovanog u skladu s člankom 8. stavkom 1. Okvirnog sporazuma između Europske zajednice i Europske svemirske agencije (4) („Vijeće za svemir”), Vijeće je priznalo stvarne i potencijalne doprinose svemirskih aktivnosti Lisabonskoj strategiji rasta i zapošljavanja kroz osiguravanje tehnologija i usluga koje omogućuju nastajanje europskog društva znanja i doprinose europskoj koheziji, te je naglasilo da svemir predstavlja značajan element europske strategije održivog razvoja.
(3)
U rezoluciji „Daljnji razvoj europske svemirske politike” (5) od 26. rujna 2008. donesenoj na petom zajedničkom i popratnom sastanku Vijeća za svemir naglašena je potreba za razvojem odgovarajućih instrumenata i programa financiranja EU-a, uzimajući u obzir specifičnosti svemirskog sektora, potrebu za jačanjem konkurentnosti toga sektora i njegove industrije i potrebu za uravnoteženom industrijskom strukturom; te za omogućavanjem dugoročnih ulaganja Unije u istraživanja i primjenu održivih svemirskih aplikacija korisnih za Uniju i njezine građane, posebno kroz proučavanje posljedica politika vezanih za svemir u okviru sljedeće financijske perspektive.
(4)
U Rezoluciji Europskog parlamenta od 20. prosinca 2008. o europskoj svemirskoj politici: „Europska svemirska politika” (6) ističe se potreba za pronalaženjem adekvatnih instrumenata i programa financiranja EU-a za europsku svemirsku politiku, u svrhu dopunjavanja sredstava iz Sedmog okvirnog programa Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007. do 2013.) (dalje u tekstu: Sedmi okvirni program), čime bi se različitim gospodarskim subjektima omogućilo srednjoročno i dugoročno planiranje njihovih aktivnosti, i naglašava da bi u sljedećem financijskom okviru trebalo uzeti u obzir adekvatne instrumente EU-a i programe financiranja koji bi omogućili dugoročna ulaganja Unije za svemirska istraživanja i za primjenu održivih svemirskih aplikacija u korist Unije i njezinih građana.
(5)
Globalno praćenje okoliša i sigurnosti (GMES) bilo je inicijativa za praćenje Zemlje koju je Unija vodila i provodila u partnerstvu s državama članicama i Europskom svemirskom agencijom (ESA). Njezin je primarni cilj pod nadzorom Unije osigurati informacijske usluge koje omogućuju pristup točnim podacima i informacijama iz područja okoliša i sigurnosti, koje su prilagođene potrebama korisnika. Time bi GMES trebao potaknuti bolje iskorištavanje potencijala politika inovacija, istraživanja i tehnološkog razvoja u području praćenja Zemlje. GMES bi između ostalog trebao biti ključno sredstvo za podržavanje bioraznolikosti, upravljanja ekosustavima, ublažavanja klimatskih promjena i prilagođavanja tim promjenama.
(6)
Da bi se ciljevi GMES-a postigli na održivoj osnovi potrebno je koordinirati aktivnosti različitih partnera uključenih u GMES, razviti i uspostaviti usluge i kapacitete za praćenje koji udovoljavaju potrebama korisnika te njima upravljati ne dovodeći u pitanje relevantna nacionalna i Europska sigurnosna ograničenja.
(7)
U tom bi kontekstu Komisiji u osiguravanju koordinacije doprinosa GMES-u od strane Unije, država članica i međuvladinih organizacija trebao pomagati odbor, kako bi se na najbolji način iskoristile postojeće mogućnosti i utvrdile manjkavosti koje bi trebalo riješiti na razini Zajednice. Odbor bi Komisiji isto tako trebao pomagati u nadziranju usklađene provedbe GMES-a. On bi trebao pratiti razvoj politika i omogućavati razmjenu dobre prakse u okviru GMES-a.
(8)
Komisija bi trebala biti odgovorna za provedbu sigurnosne politike GMES-a, pri čemu bi joj trebao pomagati navedeni odbor. U tu svrhu trebalo bi uspostaviti posebnu konfiguraciju tog odbora („Odbor za sigurnost”).
(9)
GMES bi trebao biti usmjeren prema korisnicima pa stoga zahtijeva stalno i učinkovito sudjelovanje korisnika, posebno u pogledu definiranja i potvrđivanja zahtjeva za usluge. Da bi GMES imao veću vrijednost za korisnike, njihovo bi sudjelovanje trebalo aktivno podupirati preko redovnih savjetovanja s krajnjim korisnicima iz javnog i privatnog sektora. Trebalo bi isto tako ustanoviti posebno tijelo (dalje u tekstu: Korisnički forum) radi lakšeg utvrđivanja zahtjeva korisnika, verifikacije sukladnosti usluga i koordinacije GMES-a s njegovim korisnicima iz javnog sektora.
(10)
U svrhu utvrđivanja okvira koji bi osigurao potpuni i otvoreni pristup informacijama proizvedenima u okviru usluga GMES-a i podacima prikupljenima kroz namjensku infrastrukturu GMES-a, uz istovremeno osiguravanje potrebne zaštite tih informacija i podataka, Komisiju bi trebalo ovlastiti da u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) donese delegirane akte o uvjetima za registraciju i izdavanje dozvola za korisnike GMES-a i kriterijima za ograničavanje pristupa podacima i informacijama GMES-a, uzimajući u obzir podatkovne i informacijske politike pružatelja podataka potrebnih za GMES i ne dovodeći u pitanje nacionalne propise i postupke koji se primjenjuju na infrastrukturu u svemiru i in situ pod nacionalnim nadzorom. Od posebne je važnosti da Komisija tijekom svojih pripremnih radnji obavi odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka.
(11)
Da bi se osigurali ujednačeni uvjeti za provedbu ove Uredbe i delegiranih akata donesenih na temelju ove Uredbe, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti za donošenje, na temelju uvjeta i kriterija utvrđenih delegiranih aktima, posebnih mjera za ograničavanje pristupa informacijama proizvedenima u okviru usluga GMES-a i podacima prikupljenima kroz namjensku infrastrukturu GMES-a uključujući pojedinačne mjere kod kojih je uzeta u obzir osjetljivost tih informacija i podataka. Isto tako Komisiji bi trebalo dati ovlasti za usklađivanje dobrovoljnih priloga država članica i potencijalnih sinergija s relevantnim domaćim i međunarodnim inicijativama te inicijativama Unije, za utvrđivanje maksimalnih stopa sufinanciranja za dodjelu bespovratnih sredstava, za donošenje mjera za utvrđivanje tehničkih zahtjeva za osiguravanje nadzora i cjelovitosti sustava u okviru namjenskog programa za svemirsku komponentu GMES-a te za kontrolu pristupa tehnologijama i rukovanje tehnologijama koje osiguravaju sigurnost namjenskog programa za svemirsku komponentu GMES-a i za donošenje godišnjeg radnog programa GMES-a.
Prema članku 291. UFEU-a, pravila i glavna načela koja se odnose na mehanizme kojima države članice nadziru izvršavanje provedbenih ovlasti Komisije unaprijed se utvrđuju uredbom donesenom u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom. Do donošenja te nove uredbe nastavlja se primjenjivati Odluka Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (7), uz izuzetak regulatornog postupka s kontrolom, koji se ne primjenjuje.
(12)
Budući da se GMES zasniva na partnerstvu između Unije, ESA-e i država članica, Komisija bi trebala nastojati nastaviti nedavno uspostavljen dijalog s ESA-om i državama članicama koje posjeduju odgovarajuća svemirska sredstva.
(13)
Usluge GMES-a potrebne su za poticanje stalne uporabe informacijskih izvora u privatnom sektoru za poticanje inovacija na temelju koje pružatelji usluga, od kojih su mnogi mala i srednja poduzeća (MSP), ostvaruju dodanu vrijednost.
(14)
GMES obuhvaća razvojne i operativne aktivnosti. Što se tiče operativnih aktivnosti, u svojim trećim smjernicama donesenima na sastanku Vijeća za svemir 28. studenoga 2005. Vijeće je podržalo provođenje GMES-a u fazama na temelju jasno definiranih prioriteta, počevši s razvojem triju hitnih službi u području odziva u izvanrednim situacijama, praćenja stanja kopna i pomorskih usluga.
(15)
Prve operativne usluge u području odziva u izvanrednim situacijama i praćenja stanja kopna bile su financirane u okviru pripremnih aktivnosti u skladu s člankom 49. stavkom 6. točkom (b) Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 od 25. lipnja 2002. o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (8) (dalje u tekstu: Financijska uredba).
(16)
Osim razvojnih aktivnosti koje se financiraju u sklopu tematskog područja obuhvaćenog Sedmim okvirnim programom koje se odnosi na svemir, u razdoblju 2011.-2013. Unija bi trebala poduzeti mjere kojima će osigurati kontinuitet s pripremnim aktivnostima i uspostaviti operativne usluge na trajnijoj osnovi u područjima koja su tehnički dovoljno sazrela i imaju dokazani potencijal za razvoj silaznih („nizvodnih”) usluga.
(17)
U svom priopćenju od 12. studenoga 2008. pod naslovom „Globalno praćenje okoliša i sigurnosti (GMES): brinemo se za sigurniju planetu”, Komisija je ukratko opisala svoj pristup upravljanju i financiranju GMES-a i navela da tehničku provedbu GMES-a namjerava delegirati specijaliziranim entitetima, uključujući ESA-u za svemirsku komponentu GMES-a, radi njezinog jedinstvenog položaja i stručnosti.
(18)
Koordinaciju tehničke provedbe usluga GMES-a Komisija bi trebala prema potrebi povjeriti nadležnim tijelima Unije ili međuvladinim organizacijama kao što su Europska agencija za okoliš i Europski centar za srednjoročne vremenske prognoze.
(19)
Operativne usluge u području upravljanja izvanrednim situacijama i humanitarnih intervencija potrebne su radi koordinacije postojećih kapaciteta Unije i njezinih država članica radi bolje pripremljenosti, pružanja pomoći i normaliziranja stanja u slučaju prirodnih katastrofa i katastrofa koje prouzroči čovjek, koje često imaju štetne posljedice za okoliš. Budući da bi klimatske promjene mogle dovesti do većeg broja izvanrednih situacija, GMES će imati ključnu ulogu u podržavanju mjera za prilagođavanje klimatskim promjenama. GMES usluge stoga bi trebale osigurati geoprostorne informacije kao podršku pri odzivu u izvanrednim situacijama i pružanju humanitarne pomoći.
(20)
Usluge praćenja stanja kopna važne su za praćenje biološke raznolikosti i ekosustava i kao potpora mjerama za ublažavanje klimatskih promjena i prilagođavanje tim promjenama i za upravljanje širokim rasponom resursa i politika, od kojih je većina povezana s prirodnim okolišem: tlom, vodom, poljoprivredom, šumarstvom, energijom i komunalnim uslugama, izgrađenim područjima, rekreacijskim objektima, infrastrukturom i prometom. Operativne usluge praćenja stanja kopna potrebne su kako na europskoj tako i na globalnoj razini, razvijaju se u suradnji s državama članicama, trećim zemljama u Europi i partnerima izvan Europe te Ujedinjenim narodima.
(21)
Usluge GMES-a u području morskog okoliša važne su kao potpora integriranim europskim kapacitetima za oceansku prognostiku i praćenje te za buduću izradu ključnih klimatskih varijabli (ECV). One su bitan element za praćenje klimatskih promjena, praćenje stanja morskog okoliša i pružanje potpore prometnoj politici.
(22)
Usluge praćenja atmosfere važne su za praćenje kvalitete zraka, atmosferske kemije i sastava. One su isto tako bitan element za praćenje klimatskih promjena i za buduću izradu ključnih klimatskih varijabli (ECV). Redovito prikupljanje podataka o stanju atmosfere potrebno je na regionalnoj i globalnoj razini.
(23)
Sigurnosne usluge važan su dio inicijative GMES. Europa će imati koristi od uporabe sredstava in situ i u svemiru kao potpore pri izvođenju usluga koje su odgovor na izazove s kojima se Europa suočava u području sigurnosti, posebno kontrole granica, pomorskog nadzora i potpore vanjskim aktivnostima Unije.
(24)
Praćenje klimatskih promjena trebalo bi omogućiti ublažavanje njihovih posljedica i odgovarajuće prilagodbe. Osobito bi trebalo doprinijeti osiguravanju ECV-a, analizi klime i projekcijama na razini koja je relevantna za prilagođavanje i ublažavanje te pružanje odgovarajućih usluga.
(25)
Pružanje operativnih usluga financiranih u skladu s ovom Uredbom ovisi o pristupu podacima prikupljenima uporabom svemirske infrastrukture te opreme u zraku, na moru i na tlu (infrastrukture in situ) i u okviru istraživačkih programa. Poštujući u potpunosti načela supsidijarnosti i proporcionalnosti trebalo bi osigurati pristup traženim podacima, a prema potrebi se može podržati prikupljanje podataka in situ koje će dopunjavati postojeće aktivnosti na razini Unije i na nacionalnoj razini. Mora se osigurati stalna raspoloživost temeljne infrastrukture za motrenje in situ i u svemiru, uključujući svemirsku infrastrukturu koja je razvijena posebno za GMES u okviru ESA-inog programa za svemirsku komponentu GMES-a (dalje u tekstu „Sentineli”). Prvi bi Sentineli trebali ući u početnu operativnu fazu 2012. godine.
(26)
Komisija bi trebala osigurati komplementarnost istraživačkih i razvojnih aktivnosti iz Sedmog okvirnog programa koje su povezane s programom GMES, doprinosa Unije početnim aktivnostima iz programa GMES, aktivnosti partnera u programu GMES i već postojećih struktura kao što su europski podatkovni centri.
(27)
Početne operativne aktivnosti iz programa GMES trebalo bi provoditi u skladu s ostalim relevantnim politikama, instrumentima i aktivnostima Unije, posebno politikama zaštite okoliša, sigurnosti, konkurentnosti, inovacija, kohezije, istraživanja, transporta, tržišnog natjecanja i međunarodne suradnje, s europskim programom Globalnih navigacijskih satelitskih sustava (GNSS) i programom zaštite osobnih podataka. Nadalje, podaci iz programa GMES trebali bi biti u skladu s referentnim prostornim informacijama država članica i podržavati razvoj infrastrukture za prostorne informacije u Uniji ustanovljene Direktivom 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2007. o uspostavljanju infrastrukture za prostorne informacije u Europskoj zajednici (Inspire) (9). GMES bi isto tako trebao nadopuniti Europski sustav razmjene informacija o okolišu (SEIS) i aktivnosti Unije u području odziva u izvanrednim situacijama.
(28)
GMES i njegove početne operativne aktivnosti trebale bi se smatrati europskim doprinosom izgradnji Globalnog sustava svih sustava motrenja (GEOSS), razvijenog u okviru Skupine za motrenje Zemlje (GEO).
(29)
Sporazumom o Europskom gospodarskom prostoru i okvirnim sporazumima s državama kandidatkinjama i potencijalnim državama kandidatkinjama predviđa se sudjelovanje tih država u programima Unije. Sudjelovanje ostalih trećih zemalja i međunarodnih organizacija trebalo bi omogućiti zaključivanjem međunarodnih sporazuma u tu svrhu.
(30)
Ovom se Uredbom za cjelokupno trajanje početnih operativnih aktivnosti GMES-a predviđa financijska omotnica od 107 milijuna EUR koja za proračunsko tijelo tijekom proračunskog postupka predstavlja osnovni referentni okvir u smislu točke 37. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom upravljanju (10) (dalje u tekstu: Međuinstitucionalni sporazum). Predviđa se da će ta financijska omotnica biti dopunjena iznosom od 209 milijuna EUR iz tematskog područja „Svemir”, Sedmog okvirnog programa, namijenjenim za prateća istraživanja koja će se provoditi uz početne operativne aktivnosti GMES-a i kojima bi trebalo upravljati u skladu s primjenjivim pravilima i postupcima odlučivanja iz Sedmog okvirnog programa. Tim dvama izvorima financiranja trebalo bi upravljati koordinirano kako bi se osigurao ujednačeni napredak u provođenju GMES-a.
(31)
Ta financijska omotnica u skladu je s gornjom granicom podnaslova 1.a višegodišnjeg financijskog okvira (dalje u tekstu VFO) 2007.-2013., ali razlika koja ostaje u podnaslova 1.a za razdoblje 2011.-2013. vrlo je mala. Trebalo bi naglasiti da će godišnji iznos biti utvrđen tijekom godišnjeg proračunskog postupka, u skladu s točkom 37. Međuinstitucionalnog sporazuma.
(32)
Taj bi fond po mogućnosti trebalo dodatno povećati kako bi se odobrena sredstva za preuzete obveze mogla dodijeliti za svemirsku komponentu u sadašnjem VFO-u. Konkretno se to odnosi na rad serije A satelita Sentinel, lansiranje serije B i nabavu ključnih komponenti za seriju C.
(33)
U tu svrhu Komisija bi trebala u okviru revizije na polovini razdoblja sadašnjeg VFO-a, a prije kraja 2010. godine, istražiti mogućnost dodatnog financiranja GMES-a unutar ukupnog proračuna Unije tijekom VFO-a 2007.-2013.
(34)
Dodjelu svih dodatnih sredstava ovoj Uredbi pored već dodijeljenih 107 milijuna EUR trebalo bi razmotriti u okviru rasprava o budućnosti europske svemirske politike, posebno o nabavi i upravljanju.
(35)
Komisija bi isto tako u prvoj polovici 2011. godine trebala podnijeti dugoročnu financijsku strategiju za budući VFO, ne dovodeći u pitanje ishod pregovora o VFO-u 2014.-2020.
(36)
Komisija bi kod financijskog planiranja trebala osigurati održavanje kontinuiteta podataka, kako tijekom razdoblja početnih operativnih aktivnosti GMES-a (2011. do 2013.) tako i po završetku tog razdoblja, te korištenje usluga bez prekida i ograničenja.
(37)
Države članice, treće zemlje i međunarodne organizacije trebale bi u skladu s Financijskom uredbom slobodno doprinositi programima na temelju odgovarajućih sporazuma.
(38)
Pristup informacijama u okviru GMES-a trebao bi biti potpun i otvoren, ne dovodeći u pitanje relevantna sigurnosna ograničenja ili podatkovne politike država članica i drugih organizacija koje doprinose GMES-u dajući podatke i informacije. To je potrebno za promicanje uporabe i razmjene podataka i informacija o motrenju Zemlje u skladu s načelima SEIS-a, Inspirea and GEOSS-a. Kod potpunog i otvorenog pristupa podacima trebalo bi također uzeti u obzir postojeće osiguravanje podataka na komercijalnoj osnovi i promicati u Europi jačanje tržišta podataka dobivenih motrenjem Zemlje, posebno u silaznim sektorima, radi povećanja rasta i zapošljavanja.
(39)
Prema Priopćenju Komisije od 28. listopada 2009. pod naslovom „Globalno praćenje okoliša i sigurnosti (GMES): izazovi i nove mjere za svemirsku komponentu”, za Sentinele bi trebala postojati politika potpunog i neometanog pristupa podacima, kroz sustav besplatnog izdavanja dozvola i elektroničkog pristupa, uz poštivanje sigurnosnih interesa. Cilj takvog pristupa je maksimiziranje korisne uporabe podataka dobivenih preko Sentinela za najširi mogući raspon primjena i stimuliranje preuzimanja informacija koje se temelje na podacima dobivenim motrenjem Zemlje, za sve krajnje korisnike.
(40)
Aktivnosti financirane u skladu s ovom Uredbom trebalo bi pratiti i ocjenjivati kako bi se omogućile prilagodbe.
(41)
Isto bi tako trebalo poduzeti odgovarajuće mjere za sprečavanje nepravilnosti i prijevara i potrebne korake za vraćanje izgubljenih, krivo uplaćenih ili nepravilno uporabljenih sredstava, u skladu s Uredbama Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (11) i (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (12) i Uredbom (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. svibnja 1999. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) (13).
(42)
Budući da države članice ne mogu u dovoljnoj mjeri ostvariti cilj ove Uredbe, odnosno uspostavu programa GMES i njegovih početnih operativnih aktivnosti, jer će početne operativne aktivnosti GMES-a obuhvatiti i paneuropske mogućnosti i ovisiti o koordiniranom pružanju usluga u svim državama članicama koje bi isto tako trebalo koordinirati na razini Unije, što se zbog obima aktivnosti može bolje postići na razini Unije, Unija može donijeti mjere, u skladu s načelom supsidijarnosti kako je utvrđeno u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom razmjernosti, kako je utvrđeno u tom članku, ova Uredba ne prekoračuje ono što je potrebno za postizanje tog cilja, posebno s obzirom na ulogu Komisije kao koordinatora nacionalnih aktivnosti,
DONIJELI SU OVU UREDBU:
Članak 1.
Predmet
Ovom se Uredbom uspostavlja europski program praćenja Zemlje pod nazivom GMES i pravila za provedbu njegovih početnih operativnih aktivnosti tijekom razdoblja 2011.-2013.
Članak 2.
Područje primjene GMES-a
1. Program GMES temelji se na istraživačkim aktivnostima koje se provode u skladu s Odlukom br. 1982/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o Sedmom okvirnom programu Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007. - 2013.) (14) i ESA-inog Programa za svemirsku komponentu GMES-a.
2. Program GMES obuhvaća sljedeće:
(a)
uslužnu komponentu koja osigurava pristup informacijama za potporu u sljedećim područjima:
-
praćenje atmosfere,
-
praćenje klimatskih promjena za potporu politikama prilagođavanja i ublažavanja,
-
upravljanje izvanrednim situacijama,
-
praćenje kopna,
-
praćenje morskog okoliša,
-
sigurnost;
(b)
svemirska komponenta koja osigurava održivo motrenje iz zraka za područja usluga iz točke (a);
(c)
komponenta in situ koja osigurava motrenje pomoću opreme u zraku, na moru i na kopnu, za područja usluga iz točke (a).
Članak 3.
Početne operativne aktivnosti GMES-a (2011. do 2013.)
1. Početne operativne aktivnosti pokrivaju razdoblje 2011.-2013. i mogu obuhvaćati operativne aktivnosti u sljedećim područjima:
1.
područja usluga iz članka 2. stavka 2. točke (a);
2.
mjere za potporu korištenja usluga od strane korisnika;
3.
pristup podacima;
4.
potpora za prikupljanje podataka in situ;
5.
svemirska komponenta GMES-a.
2. Ciljevi operativnih aktivnosti iz stavka 1. definirani su u Prilogu.
Članak 4.
Organizacijsko uređenje
1. Komisija osigurava koordinaciju programa GMES i aktivnosti na nacionalnoj i međunarodnoj razini te na razini Unije, posebno GEOSS. Primjena i djelovanje GMES-a temelji se na partnerstvu između Unije i država članica, u skladu s pravilima i postupcima svake od njih. Dobrovoljni doprinosi država članica i moguće sinergije s relevantnim nacionalnim i međunarodnim inicijativama i inicijativama Unije koordiniraju se u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 16. stavka 5.
2. Komisija upravlja sredstvima dodijeljenima za aktivnosti obuhvaćene ovom Uredbom u skladu s Financijskom uredbom i postupkom upravljanja iz članka 16. stavka 4. Ona osigurava komplementarnost i usklađenost programa GMES s drugim relevantnim politikama, instrumentima i aktivnostima Unije, posebno u području okoliša, sigurnosti, konkurentnosti i inovacija, kohezije, istraživanja (posebno aktivnosti Sedmog okvirnog programa povezane s GMES-om, ne dovodeći u pitanje Odluku br. 1982/2006/EZ), transporta i tržišnog natjecanja, međunarodne suradnje, s europskim programom Globalni navigacijski satelitski sustavi (GNSS), programom zaštite osobnih podataka i postojećih prava na intelektualno vlasništvo, s Direktivom 2007/2/EZ, Europskim sustavom razmjene podataka o okolišu (SEIS) i aktivnostima Unije u području odziva u izvanrednim situacijama.
3. Budući da je program GMES usmjeren prema korisniku, Komisija osigurava da specifikacije usluga odgovaraju potrebama korisnika. U tu svrhu ona uspostavlja transparentni mehanizam za redovito sudjelovanje korisnika i savjetovanje s njima, koji omogućuje utvrđivanje zahtjeva korisnika na razini unije i nacionalnoj razini. Komisija osigurava koordinaciju s odgovarajućim korisnicima iz javnog sektora u državama članicama, trećim zemljama i međunarodnim organizacijama. Zahtjeve za podacima o uslugama utvrđuje Komisija nakon savjetovanja s forumom korisnika.
4. Tehnička koordinacija i provedba svemirske komponente GMES-a dodjeljuje se ESA-i, uz potporu Europske organizacije za korištenje meteoroloških satelita (EUMETSTAT), prema potrebi.
5. Komisija prema potrebi povjerava koordinaciju tehničke provedbe usluga GMES-a nadležnim tijelima ili međuvladinim organizacijama.
Članak 5.
Pružanje usluga
1. Komisija poduzima odgovarajuće mjere za osiguranje usluga GMES-a i za promicanje sudjelovanja malih i srednjih poduzeća (MSP). Komisija omogućuje korištenje rezultata usluga GMES-a za razvoj silaznog sektora.
2. Pružanje usluga GMES-a je decentralizirano, gdje je primjereno, kako bi se postojeće baze podataka prikupljenih iz svemira, in situ i referentnih podataka i kapaciteti za njihovo prikupljanje decentralizirali i integrirali na europskoj razini, tako izbjegavajući dupliciranje. Izbjegava se prikupljanje novih podataka koji dupliciraju postojeće izvore, osim ako korištenje postojećih ili obnovljivih setova podataka nije tehnički izvedivo ili isplativo.
3. Uzimajući u obzir mišljenje foruma korisnika, Komisija može utvrditi ili potvrditi odgovarajuće postupke za certificiranje proizvodnje podataka u okviru programa GMES. Ti su postupci transparentni, mogu se provjeravati i podvrgavati reviziji kako bi se za korisnika osigurala njihova autentičnost, sljedivost i cjelovitost. U svojim ugovornim dogovorima s pružateljima usluga GMES, Komisija osigurava da se ti postupci provode.
4. Komisija svake godine izvješćuje o postignutim rezultatima u primjeni ovog članka.
Članak 6.
Oblici financiranja od strane Unije
1. Financiranje od strane Unije može imati sljedeće pravne oblike:
(a)
sporazumi o delegiranju;
(b)
bespovratna sredstva;
(c)
ugovori o javnoj nabavi.
2. Pri financiranju od strane Unije osigurava se istinsko tržišno natjecanje, transparentnost i jednako postupanje. Ako je opravdano, bespovratna sredstva koja dodjeljuje Unija mogu se osigurati u posebnim oblicima, uključujući okvirne sporazume o partnerstvu ili sufinanciranje aktivnosti ili bespovratna sredstva za poslovanje. Dodjela bespovratnih sredstva za poslovanje tijelima koja ostvaruju ciljeve od općeg europskog interesa ne podliježe odredbama Financijske uredbe o postupnom smanjivanju. Za bespovratna sredstva maksimalna stopa sufinanciranja određuje se u skladu s postupkom upravljanja iz članka 16. stavka 4.
3. Komisija izvješćuje o dodjeli sredstava Unije za svaku od aktivnosti navedenih u članku 3. stavku 1., o postupku ocjenjivanja i rezultatima natječaja javne nabave i o ugovorima sklopljenim na temelju ovog članka, nakon dodjele ugovora.
Članak 7.
Sudjelovanje trećih zemalja
U operativnim aktivnostima iz članka 3. mogu sudjelovati sljedeće zemlje:
1.
Države članice Europskog udruženja slobodne trgovine (EFTA) koje su ugovorne stranke Sporazuma o EGP-u.
2.
Države kandidatkinje, kao i potencijalne kandidatkinje uključene u proces stabilizacije i pridruživanja u skladu s okvirnim sporazumima ili protokolom uz sporazum o pridruživanju, o općim načelima za sudjelovanje tih zemalja u programima Unije, zaključenima s tim zemljama.
3.
Švicarska Konfederacija, ostale treće zemlje koje nisu navedene u točkama 1. i 2. i međunarodne organizacije, u skladu sa sporazumima koje Unija sklopi s tim trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama u skladu s člankom 218. UFEU-a, kojima se utvrđuju uvjeti i detaljna pravila za njihovo sudjelovanje.
Članak 8.
Financiranje
1. Financijska omotnica dodijeljena za operativne aktivnosti iz članka 3. stavka 1. iznosi 107 milijuna EUR.
2. Svake godine proračunsko tijelo odobrava financijska sredstva u okviru granica utvrđenih u VFO-u.
3. Dodatno financiranje za program GMES mogu osigurati i treće zemlje ili međunarodne organizacije.
Dodatno financiranje iz prvog podstavka tretira se kao namjenski prihod u skladu s člankom 18. Financijske uredbe.
Članak 9.
Politika u pogledu podataka i informacija GMES-a
1. Politika u pogledu podataka i informacija za aktivnosti u okviru programa GMES:
(a)
promicanje uporabe i razmjene informacija i podataka GMES-a;
(b)
potpun i otvoren pristup informacijama proizvedenima u okviru usluga GMES-a i podacima prikupljenima kroz namjensku infrastrukturu GMES-a, koji podliježe odgovarajućim međunarodnim sporazumima, sigurnosnim ograničenjima i uvjetima za izdavanje dozvola, uključujući registraciju i prihvaćanje dozvola korisnika;
(c)
jačanje tržištâ za motrenje Zemlje u Europi, posebno u silaznom sektoru, s ciljem omogućavanja rasta i stvaranja radnih mjesta;
(d)
doprinos održivosti i kontinuitetu osiguravanja podataka i informacija GMES-a;
(e)
podrška europskim istraživačkim, tehnološkim i inovacijskim zajednicama.
2. U svrhu utvrđivanja okvira za osiguravanje ispunjavanja cilja politike u pogledu informacija i podataka GMES-a iz stavka 1. točke (b) uz istovremeno osiguravanje potrebne zaštite informacija koje su proizvod usluga GMES-a i podataka prikupljenih kroz namjensku infrastrukturu GMES-a, Komisija može donijeti, putem delegiranih akata u skladu s člankom 10. i podložno uvjetima navedenima u člancima 11. i 12., sljedeće mjere, uzimajući u obzir politike u pogledu podataka i informacija davatelja podataka potrebnih za GMES i ne dovodeći u pitanje nacionalna pravila i postupke koji se primjenjuju na infrastrukturu in situ i u svemiru, koja je pod nacionalnom kontrolom:
(a)
mjere za utvrđivanje uvjeta registracije i izdavanja dozvola za korisnike GMES-a;
(b)
mjere za utvrđivanje kriterija za ograničavanje pristupa informacijama koje su proizvod usluga GMES-a i podacima prikupljenima pomoću namjenske infrastrukture GMES-a.
Članak 10.
Provedba delegiranja
1. Ovlasti za donošenje delegiranih akata iz članka 9. stavka 2. dodjeljuju se Komisiji do 31. prosinca 2013.
2. Čim Komisija donese delegirani akt, o tome istovremeno službeno obavješćuje Europski parlament i Vijeće.
3. Ovlasti za donošenje delegiranih akata dodjeljuju se Komisiji pod uvjetima iz članaka 11. i 12.
Članak 11.
Opoziv delegiranih ovlasti
1. Europski parlament ili Vijeće mogu u svakom trenutku opozvati delegirane ovlasti iz članka 9. stavka 2.
2. Institucija koje ja započela unutarnji postupak odlučivanja o eventualnom opozivu delegiranih ovlasti nastoji o tome informirati druge institucije i Komisiju u razumnom roku prije donošenja konačne odluke, navodeći delegirane ovlasti koje bi mogle biti predmet opoziva i moguće razloge za opoziv.
3. Odlukom o opozivu prestaju važiti ovlasti navedene u toj odluci. Odluka proizvodi učinke odmah ili kasnije, na dan koji je u njoj naveden. Ona ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. Objavljuje se u Službenom listu Europske unije.
Članak 12.
Prigovori na delegirane akte
1. Europski parlament ili Vijeće može uložiti prigovor na delegirani akt u roku od 2 mjeseca od dana službene obavijesti.
Na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća taj se rok produžuje za 2 mjeseca.
2. Ako po isteku tog razdoblja ni Europski parlament ni Vijeće ne uloži prigovor na delegirani akt, on se objavljuje u Službenom listu Europske unije i stupa na snagu na dan koji je u njemu naveden.
Delegirani se akt može objaviti u Službenom listu Europske unije i stupiti na snagu prije isteka tog roka ako su i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da nemaju namjeru uložiti prigovore.
3. Ako Europski parlament ili Vijeće uloži prigovor na delegirani akt, akt ne stupa na snagu. Institucija koja uloži prigovor navodi razloge za ulaganje prigovora na delegirani akt.
Članak 13.
Provedbene mjere u vezi s politikom u pogledu podataka i informacija te upravljanjem sigurnošću komponenata i informacija GMES-a
1. Na temelju kriterija iz članka 9. stavka 2. točke (b). Komisija u skladu s regulatornim postupkom iz članka 16. stavka 3. donosi posebne mjere za ograničavanje pristupa informacijama proizvedenima u okviru usluga GMES-a i podacima prikupljenima kroz namjensku infrastrukturu GMES-a.
2. Komisija osigurava sveobuhvatnu koordinaciju u pogledu sigurnosti komponenata i usluga GMES-a, uzimajući u obzir potrebu za nadzorom i integracijom sigurnosnih zahtjeva za sve njegove elemente, ne dovodeći u pitanje nacionalna pravila i postupke koji se primjenjuju na infrastrukturu in situ i u svemiru pod nacionalnom kontrolom. Komisija posebno u skladu s regulatornim postupkom iz članka 16. stavka 3. donosi mjere za utvrđivanje tehničkih zahtjeva radi osiguravanja kontrole cjelovitosti sustava u okviru namjenskog programa svemirske komponente GMES-a, te za kontrolu pristupa tehnologijama koje osiguravaju sigurnost namjenskog programa svemirske komponente GMES-a i za upravljanje tim tehnologijama.
Članak 14.
Praćenje i ocjenjivanje
1. Komisija prati i ocjenjuje provedbu operativnih aktivnosti iz članka 3. stavka 1.
2. Komisija Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija podnosi privremeno izvješće o ocjenjivanju do 31. prosinca 2012. i izvješće o naknadnom ocjenjivanju do 31. prosinca 2015.
Članak 15.
Provedbene mjere
1. Komisija donosi godišnji radni program u skladu s člankom 110. Financijske uredbe i člancima 90. i 166. Uredbe Komisije (EZ, Euratom) br. 2342/2002 od 23. prosinca 2002. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (15) u skladu s upravnim postupkom iz članka 16. stavka 4. ove Uredbe.
2. Dodijeljena financijska sredstva za program GMES mogu isto tako pokriti troškove vezane za aktivnosti pripreme, praćenja, kontrole, revizije i ocjenjivanja, koje su potrebne neposredno za upravljanje programom GMES i za postizanje njegovih ciljeva, posebno studije, sastanke, informiranje i objavljivanje, zajedno sa svim drugim troškovima tehničke i administrativne pomoći koji mogu nastati pri upravljanju Komisije programom GMES.
Članak 16.
Odbor za GMES
1. Komisiji pomaže odbor (dalje u tekstu „Odbor za GMES”).
2. Odbor za GMES može se sastajati u posebnim sastavima za rješavanje konkretnih pitanja, posebno onih povezanih sa sigurnošću (dalje u tekstu: „Odbor za sigurnost”).
3. Prilikom upućivanja na ovaj stavak, primjenjuju se članci 5. i 7. Odluke 1999/468/EZ, uzimajući u obzir odredbe iz njezinog članka 8.
Razdoblje predviđeno člankom 5. stavkom 6. Odluke 1999/468/EZ je 2 mjeseca.
4. Prilikom upućivanja na ovaj stavak, primjenjuju se članci 4. i 7. Odluke 1999/468/EZ, uzimajući u obzir odredbe iz njezinog članka 8.
Razdoblje predviđeno člankom 4. stavkom 3. Odluke 1999/468/EZ je 2 mjeseca.
5. Prilikom upućivanja na ovaj stavak, primjenjuju se članci 3. i 7. Odluke 1999/468/EZ, uzimajući u obzir odredbe iz njezinog članka 8.
Članak 17.
Forum korisnika
1. Ovime se osniva Forum korisnika kao namjensko tijelo. Ono savjetuje Komisiju u vezi s utvrđivanjem i vrednovanjem zahtjeva korisnika te s koordinacijom programa GMES s njegovim korisnicima iz javnog sektora.
2. Forumu korisnika predsjedava Komisija. On se sastoji od korisnika GMES-a iz javnog sektora koje imenuju države članice.
3. Tajništvo Foruma korisnika osigurava Komisija.
4. Forum korisnika donosi svoj poslovnik.
5. Odbor za GMES je u cijelosti obaviješten o savjetima Foruma korisnika u pogledu provođenja programa GMES.
Članak 18.
Zaštita financijskih interesa Unije
1. Komisija osigurava da se pri provođenju aktivnosti financiranih u okviru ove Uredbe štite financijski interesi Unije primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i bilo kakvih drugih nezakonitih radnji, provođenjem učinkovitih kontrola i vraćanjem neutemeljeno isplaćenih iznosa, u slučaju otkrivanja nepravilnosti, kroz učinkovite, razmjerne i odvraćajuće kazne, u skladu s Uredbom (EZ, Euratom) br. 2988/95, Uredbom (Euratom, EZ) br. 2185/96 i Uredbom (EZ) br. 1073/1999.
2. Za aktivnosti Unije financirane u okviru ove Uredbe, pojam nepravilnosti iz članka 1. stavka 2. Uredbe (EZ, Euratom) br. 2988/95 znači svako kršenje odredaba prava Unije ili svako neispunjavanje ugovorne obveze, koje je posljedica djelovanja ili propusta gospodarskog subjekta i koje zbog neopravdanih troškova utječe ili bi moglo utjecati tako da dovede u pitanje opći proračun Europske unije.
3. Sporazumima sklopljenima na temelju ove Uredbe, uključujući sporazume sklopljene s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama sudionicama, predviđa se nadzor i financijska kontrola koju provodi Komisija ili njezin ovlašteni predstavnik i revizije koje provodi Revizorski sud, prema potrebi one na licu mjesta.
Članak 19.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Strasbourgu 22. rujna 2010.