NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 236/2012
ze dne 14. března 2012
o prodeji na krátko a některých aspektech swapů úvěrového selhání
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1),
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V září 2008, kdy vrcholila finanční krize, přijaly příslušné orgány v několika členských státech a orgány dohledu ve třetích zemích, jako například ve Spojených státech amerických a v Japonsku, mimořádná opatření omezující nebo zakazují prodej na krátko některých nebo všech cenných papírů. Přistoupily k tomu kvůli obavám, že v době značné finanční nestability by prodej na krátko mohl zhoršit sestupnou spirálu cen akcií, zejména akcií finančních institucí, a to způsobem, který by mohl v konečném důsledku ohrozit životaschopnost těchto institucí a vést ke vzniku systémových rizik. Opatření přijatá členskými státy měla různou podobu, protože Unie nemá pro řešení otázek souvisejících s prodejem na krátko zvláštní společný regulační rámec.
(2)
Aby bylo zajištěno řádné fungování vnitřního trhu a zlepšily se podmínky jeho fungování, zejména pokud jde o finanční trhy, a byla zajištěna vysoká úroveň ochrany spotřebitelů a investorů, je vhodné stanovit společný regulační rámec v oblasti požadavků a pravomocí týkajících se prodeje na krátko a swapů úvěrového selhání a zajistit větší koordinaci mezi členskými státy a jejich jednotnější postup, pokud je za výjimečných okolností nutné přijmout opatření. Je nezbytné harmonizovat pravidla pro prodej na krátko a některé aspekty swapů úvěrového selhání, aby se zabránilo vzniku překážek pro řádné fungování vnitřního trhu, jelikož by jinak bylo pravděpodobné, že by členské státy i nadále přijímaly rozdílná opatření.
(3)
Je vhodné a nezbytné, aby uvedená pravidla měla legislativní formu nařízení, aby se zajistilo, že ustanovení, která přímo ukládají soukromým subjektům povinnosti oznamovat a sdělovat čisté krátké pozice v některých nástrojích a povinnosti ohledně nekrytého prodeje na krátko, jsou uplatňována v celé Unii jednotným způsobem. Nařízení je rovněž nezbytné ke svěření pravomocí Evropskému orgánu dozoru (Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy) (dále jen „orgán pro cenné papíry a trhy“), zřízenému nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (4), aby mohl koordinovat opatření přijímaná příslušnými orgány nebo sám přijímat opatření.
(4)
Oblast působnosti tohoto nařízení by měla být co nejširší, aby byl stanoven preventivní regulační rámec, který se bude používat za výjimečných okolností. Tento rámec by měl zahrnovat všechny finanční nástroje, ale měl by rovněž umožňovat přiměřenou reakci na rizika, která by mohla být spojena s prodejem na krátko různých nástrojů. Proto by příslušné orgány a orgán pro cenné papíry a trhy měly mít možnost přijímat opatření týkající se všech druhů finančních nástrojů, která překračují rámec trvalých opatření týkajících se pouze určitých druhů nástrojů, pouze za výjimečných okolností, kdy existují jednoznačně zjištěná rizika, na která je třeba reagovat.
(5)
Za účelem ukončení současného stavu roztříštěnosti, kdy některé členské státy přijaly rozdílná opatření, a s cílem omezit možnost příslušných orgánů přijímat rozdílná opatření je důležité, aby byla potenciální rizika vyplývající z prodeje na krátko a swapů úvěrového selhání řešena harmonizovaným způsobem. Zaváděné požadavky by měly reagovat na zjištěná rizika, aniž by nepatřičně zmenšovaly výhody, které prodej na krátko přináší pro kvalitu a efektivnost trhů. Přestože v některých situacích by mohl mít prodej na krátko nepříznivé dopady, v běžných tržních podmínkách hraje důležitou úlohu při zajišťování řádného fungování finančních trhů, zejména v souvislosti s likviditou trhu a účinnou tvorbou cen.
(6)
Odkazy uvedené v tomto nařízení na fyzické a právnické osoby by měly zahrnovat také registrovaná podnikatelská sdružení bez právní subjektivity.
(7)
Zvýšená transparentnost významných čistých krátkých pozic v určitých finančních nástrojích bude pravděpodobně prospěšná jak pro regulační orgán, tak pro účastníky trhu. U akcií, jež jsou přijaty k obchodování v obchodním systému v Unii, je třeba zavést dvoustupňový model, který na vhodné úrovni zajistí větší transparentnost významných čistých krátkých pozic v akciích. Při dosažení nižší prahové hodnoty by měly být pozice důvěrně oznamovány dotčeným regulačním orgánům, aby tyto orgány mohly monitorovat a v případě potřeby vést šetření ohledně prodeje na krátko, který by mohl vytvářet systémová rizika, představovat zneužívání trhu nebo vytvářet chaos na trzích; při dosažení vyšší prahové hodnoty by měly být pozice zveřejňovány na trhu, aby jiní účastníci trhu získali užitečné informace o významných jednotlivých krátkých pozicích v akciích.
(8)
Měl by být zaveden požadavek na oznamování regulačním orgánům významných čistých krátkých pozic týkajících se státních dluhopisů v Unii, neboť by jim toto oznamování poskytovalo důležité informace napomáhající regulačním orgánům při sledování, zda tyto pozice ve skutečnosti nevytvářejí systémová rizika nebo nejsou používány pro účely zneužívání trhu. Takový požadavek by měl zahrnovat pouze důvěrné sdělování informací regulačním orgánům, protože jejich zveřejňování na trhu s těmito nástroji by mohlo mít škodlivý účinek na trhy se státními dluhopisy, které jsou již postiženy zhoršenou likviditou.
(9)
Požadavky na oznamování týkající se státních dluhopisů by se měly vztahovat na dluhové nástroje vydané členskými státy a Unií, včetně Evropské investiční banky, ministerstva členského státu, agentury, zvláštní účelové jednotky nebo mezinárodní finanční instituce zřízené dvěma či více členskými státy, které vydávají dluhopisy jménem členského státu nebo jménem několika členských států, jako je například evropský nástroj finanční stability nebo budoucí evropský mechanismus stability. V případě federativního členského státu by se měly požadavky na oznamování rovněž vztahovat na dluhové nástroje vydané některým z členů federace. Neměly by se však vztahovat na jakékoli jiné regionální nebo místní orgány a polostátní organizace v členském státě, které vydávají dluhové nástroje. Cílem dluhových nástrojů vydávaných Unií je podpořit platební bilanci či finanční stabilitu členských států nebo poskytnout makrofinanční pomoc třetím zemím.
(10)
Aby byla zajištěna komplexní a účelná transparentnost, je důležité, aby se požadavky na oznamování vztahovaly nejen na krátké pozice vzniklé obchodováním s akciemi nebo státními dluhopisy v obchodních systémech, ale také na krátké pozice vzniklé obchodováním mimo obchodní systémy a čisté krátké pozice vytvořené použitím derivátů, jako jsou opce, futures, indexové nástroje, finanční rozdílové smlouvy a sázky na spready týkající se akcií nebo státních dluhopisů.
(11)
Má-li být režim transparentnosti pro regulační orgány a pro trhy užitečný, měl by poskytovat úplné a přesné informace o pozicích určité fyzické nebo právnické osoby. Zejména by informace poskytované regulačnímu orgánu nebo trhu měly zohledňovat jak krátké, tak dlouhé pozice, aby byly podávány cenné informace o čisté krátké pozici dané fyzické nebo právnické osoby v akciích, státních dluhopisech a swapech úvěrového selhání.
(12)
Při výpočtu krátkých nebo dlouhých pozic by se měly brát v úvahu všechny formy hospodářského zájmu, který daná fyzická nebo právnická osoba má ve vztahu k upsanému akciovému kapitálu společnosti nebo vydaným státním dluhopisům členského státu nebo Unie. Zejména by se měl vzít v úvahu hospodářský zájem, který byl získán přímo nebo nepřímo použitím derivátů, jako jsou opce, futures, finanční rozdílové smlouvy a sázky na spready týkající se akcií nebo státních dluhopisů a indexů, souborů cenných papírů a fondů obchodovaných na burze. V případě pozic týkajících se státních dluhopisů je třeba brát v úvahu také swapy úvěrového selhání týkající se emitentů státních dluhopisů.
(13)
Vedle režimu transparentnosti stanoveného tímto nařízením by Komise měla v rámci jejího přezkumu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů (5) posoudit, zda by začlenění informací o prodeji na krátko ze strany investičních podniků do hlášení o transakcích určených příslušným orgánům poskytovalo užitečné dodatečné informace, které by příslušným orgánům umožnily sledovat úroveň prodeje na krátko.
(14)
Koupě swapů úvěrového selhání, aniž by měl kupující dlouhou pozici v podkladových státních dluhopisech nebo v aktivech či v portfoliu aktiv, finančních závazcích nebo smlouvách o financování, jejichž hodnota je v korelaci s hodnotou státních dluhopisů, může být z hospodářského hlediska rovnocenná vstupu do krátké pozice vzhledem k podkladovému dluhovému nástroji. Výpočet čisté krátké pozice vzhledem ke státním dluhopisům by proto měl zahrnovat swapy úvěrového selhání týkající se závazku emitenta státních dluhopisů. Pozice ve swapech úvěrového selhání by měla být brána v úvahu pro účely stanovení, zda má fyzická nebo právnická osoba významnou čistou krátkou pozici týkající se státních dluhopisů, kterou je nutno oznámit příslušnému orgánu, a v případech, kdy příslušný orgán pozastavil omezení týkající se nekrytých transakcí se swapy úvěrového selhání, pro účely stanovení, zda má významnou nekrytou pozici ve swapech úvěrového selhání týkajících se emitenta státních dluhopisů, která musí být příslušnému orgánu rovněž oznámena.
(15)
Aby bylo možné pozice monitorovat průběžně, měl by režim transparentnosti zahrnovat také oznamování nebo zveřejňování v případech, kdy změna čisté krátké pozice vede k jejímu zvýšení nad určité prahové hodnoty nebo snížení pod tyto hodnoty.
(16)
Má-li být režim transparentnosti účelný, je důležité, aby se uplatňoval bez ohledu na to, kde se daná fyzická nebo právnická osoba nachází, tedy i ve třetí zemi, kde však má tato osoba významnou čistou krátkou pozici týkající se společnosti, jejíž akcie jsou přijaty k obchodování v obchodním systému v Unii, nebo čistou krátkou pozici ve státních dluhopisech vydaných členským státem nebo Unií.
(17)
Definice prodeje na krátko by neměla zahrnovat dohodu o zpětném odkupu mezi dvěma stranami, kdy jedna strana prodává druhé cenný papír za stanovenou cenu se závazkem odkoupit dotyčný cenný papír k pozdějšímu dni za jinou stanovenou cenu, nebo smlouvu o derivátu, v níž je sjednán prodej cenných papírů za stanovenou cenu k budoucímu datu. Definice by neměla zahrnovat převod cenných papírů na základě smlouvy o půjčce cenných papírů.
(18)
V některých případech se má za to, že nekrytý prodej akcií a státních dluhopisů na krátko zvyšuje potenciální riziko selhání vypořádání a volatility. Za účelem snížení těchto rizik je vhodné zavést přiměřená omezení nekrytého prodeje takových nástrojů na krátko. Podrobná omezení by měla zohledňovat různá ujednání, která se v současnosti používají při krytém prodeji na krátko. K nim patří například samostatná dohoda o zpětném odkupu, na základě které osoba provádějící prodej cenného papíru na krátko kupuje zpět rovnocenný cenný papír včas, aby bylo možné provést vypořádání prodeje cenného papíru na krátko, a její součástí je dohoda o zajištění, pokud může příjemce zajištění použít dotyčný cenný papír k vypořádání prodeje na krátko. K dalším příkladům patří: přednostní práva na upisování akcií společnosti stávajícím akcionářům, vypůjčení akcií (lending pools) a nástroje dohody o zpětném odkupu poskytované například obchodními systémy, clearingovými systémy nebo centrálními bankami.
(19)
Pokud jde o nekrytý prodej akcií na krátko, je nezbytné, aby fyzická nebo právnická osoba měla ujednání se třetí stranou, v jehož rámci tato třetí strana potvrdí, že akcie je lokalizována, což znamená, že třetí strana potvrdí, že se domnívá, že může akcii ve stanovené lhůtě dát k dispozici pro vypořádání. K takovému potvrzení je nezbytné, aby vycházelo z opatření, která byla přijata vůči těmto třetím stranám tak, aby fyzická nebo právnická osoba mohla odůvodněně očekávat, že ve stanovené lhůtě bude možné provést vypořádání. To zahrnuje opatření jako například přidělení akcií třetí stranou k vypůjčení nebo nákupu, aby mohlo být provedeno vypořádání ve stanovené lhůtě. Pokud jde o prodej na krátko, který má být pokryt nákupem akcií během téhož dne, měla by taková opatření zahrnovat potvrzení třetí stranou, že se domnívá, že akcie se dá snadno vypůjčit nebo koupit. Orgán pro cenné papíry a trhy by měl při stanovování toho, která opatření jsou nezbytná k odůvodněnému očekávání, že bude možné ve stanovené lhůtě provést vypořádání, přihlédnout k likviditě akcií, zejména k úrovni obratu a snadnosti nákupu, prodeje a vypůjčení s minimálním tržením dopadem.
(20)
Pokud jde o nekrytý prodej státních dluhopisů na krátko, lze skutečnost, že prodej na krátko bude pokryt nákupem státních dluhopisů během téhož dne, považovat za příklad odůvodněného očekávání, že vypořádání bude možné provést ve stanovené lhůtě.
(21)
Swapy úvěrového selhání na státní dluhopisy by se měly zakládat na zásadě pojistného zájmu, přičemž by se mělo vzít v úvahu, že státní emitent může mít jiné zájmy, než je vlastnictví dluhopisů. K takovým zájmům patří zajištění proti riziku selhání státního emitenta, má-li fyzická nebo právnická osoba dlouhou pozici ve státních dluhopisech tohoto emitenta, nebo zajištění proti riziku poklesu hodnoty státních dluhopisů, pokud fyzická nebo právnická osoba drží aktiva nebo má pohledávky, které se vztahují na subjekty veřejného nebo soukromého sektoru v dotčeném členském státě a jejichž hodnota je v korelaci s hodnotou státních dluhopisů. Taková aktiva by měla zahrnovat smlouvy o financování, portfolio aktiv nebo finančních závazků i transakce s úrokovými swapy a měnovými swapy, k nimž se swap úvěrového selhání na státní dluhopisy používá jako nástroj řízení rizik protistrany pro zajištění expozice smluv o financování a smluv o zahraničním obchodu. Žádná pozice nebo portfolio pozic používaných v rámci zajišťování expozic vůči státnímu emitentovi by neměla být považována za nekrytou pozici ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy. To zahrnuje případné expozice vůči ústředním, regionálním a místním orgánům, subjektům veřejného sektoru i případné expozice garantované kterýmkoli uvedeným subjektem. Expozice vůči subjektům soukromého sektoru usazeným v dotčeném členském státě by měly být také zahrnuty. V této souvislosti by měly být brány v úvahu všechny expozice, včetně výpůjček, úvěrového rizika protistrany (včetně potenciálních expozic, pokud je pro ně požadován regulativní kapitál), pohledávky a záruky. To také zahrnuje nepřímé expozice vůči kterémukoli uvedenému subjektu získané mimo jiné prostřednictvím expozic vůči indexům, fondům nebo zvláštním účelovým jednotkám.
(22)
Vzhledem k tomu, že provádění transakcí se swapem úvěrového selhání na státní dluhopisy bez související expozice riziku poklesu hodnoty státního dluhu by mohlo mít nepříznivý dopad na stabilitu trhů se státními dluhopisy, mělo by se fyzickým nebo právnickým osobám zakázat provádění transakcí s nekrytými pozicemi ve swapech úvěrového selhání. Avšak při prvních známkách toho, že trh se státními dluhopisy řádně nefunguje, by měl mít příslušný orgán možnost toto omezení dočasně pozastavit. Příslušný orgán by měl založit takové pozastavení na objektivních důvodech vycházejících z analýzy ukazatelů stanovených v tomto nařízení. Příslušné orgány by rovněž měly mít možnost používat dodatečné ukazatele.
(23)
Je také vhodné stanovit požadavky pro ústřední protistrany týkající se postupů náhradní koupě a pokut za selhání při vypořádání transakcí s akciemi. Postupy náhradní koupě a požadavky související s prodlením při vypořádání by měly nastavit základní standardy vypořádací kázně. Požadavky týkající se náhradní koupě a ukládání pokut by měly být dostatečně pružné, aby se ústřední protistrana, která odpovídá za zajištění fungování těchto postupů, mohla spolehnout na jiného účastníka trhu, že operativně provede náhradní koupi nebo uloží pokutu. Pro řádné fungování finančních trhů je nicméně zásadní v rámci horizontálního legislativního návrhu řešit obecnější aspekty vypořádací kázně.
(24)
Opatřeními, která se týkají státních dluhopisů a swapů úvěrového selhání na státní dluhopisy, včetně zvýšené transparentnosti a omezení nekrytého prodeje na krátko, by měly být uloženy požadavky, jež jsou přiměřené a současně zamezí nepříznivému dopadu na likviditu trhů se státními dluhopisy a trhů zpětného odkupu státních dluhopisů.
(25)
Akcie jsou v rostoucí míře přijímány k obchodování v různých obchodních systémech v Unii i ve třetích zemích. Akcie mnoha velkých společností se sídlem ve třetí zemi jsou rovněž přijaty k obchodování v obchodním systému v Unii. Z důvodu efektivnosti je vhodné, aby se na cenné papíry v případech, kdy se hlavní obchodní systém, v němž se s daným nástrojem obchoduje, nachází ve třetí zemi, určité požadavky na oznamování a zveřejňování nevztahovaly.
(26)
Činnosti v rámci tvorby trhu hrají zásadní úlohu z hlediska zajišťování likvidity na trzích v Unii a tvůrci trhu potřebují vstupovat do krátkých pozic, aby mohli tuto úlohu plnit. Uložení požadavků na tyto činnosti by mohlo vážně omezit jejich schopnost zajišťovat likviditu a mohlo by mít významný nepříznivý dopad na efektivnost trhů Unie. U tvůrců trhu se navíc neočekává, že budou vstupovat do významných krátkých pozic s výjimkou velmi krátkých období. Proto je vhodné, aby se na fyzické nebo právnické osoby podílející se na těchto činnostech nevztahovaly požadavky, které by mohly zhoršit jejich schopnost plnit uvedenou úlohu, a tudíž nepříznivě ovlivnit trhy Unie. Aby bylo možné klást takové požadavky na rovnocenné subjekty ze třetích zemí, je nezbytný postup pro posuzování rovnocennosti trhů třetích zemí. Tato výjimka by se měla vztahovat na různé druhy činností v rámci tvorby trhu, ale nikoli na vlastní obchodování společnosti. Je rovněž vhodné udělit výjimku pro určité operace na primárním trhu, například pro ty, jež se týkají státních dluhopisů a stabilizačních programů, jelikož se jedná o důležité činnosti, které přispívají k efektivnímu fungování trhů. Využívání výjimek by mělo být oznamováno příslušným orgánům a tyto orgány by měly mít pravomoc zakázat využívání výjimky fyzické nebo právnické osobě, jež nesplňuje příslušná kritéria dané výjimky. Příslušné orgány by také měly mít možnost vyžádat si informace od fyzické nebo právnické osoby za účelem monitorování využívání výjimky touto osobou.
(27)
V případě nepříznivého vývoje, který představuje vážné ohrožení finanční stability či důvěry na trhu v členském státě nebo v Unii, by příslušné orgány měly mít intervenční pravomoci, které jim umožní vyžadovat zvýšenou transparentnost nebo uložit dočasná omezení prodeje na krátko, transakcí se swapy úvěrového selhání nebo jiných transakcí, aby se předešlo chaotickému poklesu ceny finančního nástroje. Takováto opatření mohou být nezbytná v důsledku mnoha různých nepříznivých událostí a nepříznivého vývoje, a to nejen událostí finanční či hospodářské povahy, ale například také přírodních katastrof nebo teroristických útoků. Kromě toho by mohly nepříznivé události nebo nepříznivý vývoj vyžadující přijetí opatření nastat jen v jediném členském státě, aniž by měly jakékoli přeshraniční důsledky. Takové pravomoci by měly být dostatečně pružné, aby příslušné orgány mohly řešit řadu různých výjimečných okolností. Při přijímání takových opatření by měly příslušné orgány řádně zohlednit zásadu proporcionality.
(28)
Vzhledem k tomu, že se toto nařízení vztahuje pouze na omezení prodeje na krátko a swapů úvěrového selhání, aby zabránilo chaotickému poklesu ceny tohoto finančního nástroje, jsou jiné potřebné typy omezení, jako limity na pozice nebo omezení produktů, jež by mohly vyvolat vážné obavy o ochranu investorů, více zohledňovány v rámci revize směrnice 2004/39/ES prováděné Komisí.
(29)
Přestože příslušné orgány jsou obvykle nejlépe připraveny monitorovat podmínky na trhu a zahájit reakci na nepříznivou událost nebo nepříznivý vývoj tím, že rozhodnou, zda nastalo vážné ohrožení finanční stability nebo důvěry na trhu a zda je nutné přijmout opatření pro řešení takové situace, pravomoci v tomto směru a podmínky a postupy pro jejich použití by měly být v nejvyšší možné míře harmonizovány.
(30)
V případě významného poklesu ceny finančního nástroje v obchodním systému by měl mít příslušný orgán také možnost dočasně omezit prodej na krátko tohoto finančního nástroje v tomto systému v rámci své jurisdikce či požádat orgán pro cenné papíry a trhy o jeho omezení v rámci jiných jurisdikcí, a mohl tak ve vhodných případech rychle zasáhnout a krátkodobě předejít chaotickému poklesu ceny dotčeného finančního nástroje. Příslušný orgán by měl mít také povinnost informovat orgán pro cenné papíry a trhy o tomto rozhodnutí, aby orgán pro cenné papíry a trhy mohl neprodleně informovat příslušné orgány jiných členských států s obchodními systémy obchodujícími se stejnými nástroji, koordinovat opatření přijatá těmito členskými státy a případně jim napomoci při dosahování dohody nebo přijmout vlastní rozhodnutí v souladu s článkem 19 nařízení (EU) č. 1095/2010.
(31)
Pokud se nepříznivá událost nebo nepříznivý vývoj týkají více než jednoho členského státu nebo mají jiné přeshraniční důsledky, například pokud je finanční nástroj přijat k obchodování v různých obchodních systémech ve větším počtu různých členských států, mají zásadní význam intenzivní konzultace a těsná spolupráce mezi příslušnými orgány. V těchto situacích by měl vykonávat ústřední koordinační úlohu orgán pro cenné papíry a trhy a měl by se snažit zajistit soudržnost mezi příslušnými orgány. Složení orgánu pro cenné papíry a trhy, které zahrnuje zástupce příslušných orgánů, přispěje ke splnění této úlohy. Příslušné orgány by kromě toho měly mít pravomoc přijímat opatření, mají-li zájem zasáhnout.
(32)
Kromě koordinace opatření příslušných orgánů by měl orgán pro cenné papíry a trhy zajišťovat, aby příslušné orgány opatření přijímaly pouze v situacích, kdy to je nezbytné a přiměřené. Orgán pro cenné papíry a trhy by měl mít možnost vydávat stanoviska pro příslušné orgány ohledně použití intervenčních pravomocí.
(33)
Přestože příslušné orgány budou často nejlépe připraveny monitorovat nepříznivou událost nebo nepříznivý vývoj a rychle na ně reagovat, orgán pro cenné papíry a trhy by měl mít také pravomoc přijímat opatření, jestliže prodej na krátko a další související činnosti ohrožují řádné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu celého finančního systému v Unii nebo jeho části, pokud má situace přeshraniční důsledky a příslušné orgány nepřijaly dostatečná opatření pro řešení dané hrozby. Orgán pro cenné papíry a trhy by měl konzultovat Evropskou radu pro systémová rizika (ESRB) zřízenou nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Evropské unie a o zřízení Evropské rady pro systémová rizika (6), je-li to možné, a jiné dotčené orgány v případech, kdy by opatření mohlo mít účinky jdoucí nad rámec finančních trhů, což by mohl být případ komoditních derivátů používaných pro zajištění pozic, jež se týkají fyzických zásob.
(34)
Pravomoci orgánu pro cenné papíry a trhy podle tohoto nařízení, které mu umožňují omezit prodej na krátko a jiné související činnosti za výjimečných okolností, jsou v souladu s čl. 9 odst. 5 nařízení (EU) č. 1095/2010. Uvedenými pravomocemi by neměly být dotčeny pravomoci orgánu pro cenné papíry a trhy v mimořádné situaci podle článku 18 nařízení (EU) č. 1095/2010. Zejména by měl mít orgán pro cenné papíry a trhy možnost přijímat individuální rozhodnutí, která budou po příslušných orgánech vyžadovat přijetí opatření, nebo individuální rozhodnutí určená účastníkům finančního trhu podle článku 18 nařízení (EU) č. 1095/2010.
(35)
Odkazy v tomto nařízení na články 18 a 38 nařízení (EU) č. 1095/2010 mají deklaratorní povahu. Uvedené články se použijí i bez takových odkazů.
(36)
Intervenční pravomoci, které příslušným orgánům a orgánu pro cenné papíry a trhy umožňují omezit prodej na krátko, swapy úvěrového selhání a jiné transakce, by měly mít pouze dočasnou povahu a měly by být používány jen na dobu a v rozsahu, které jsou nezbytné pro zvládnutí konkrétní hrozby.
(37)
Vzhledem ke zvláštním rizikům, která mohou vyplývat z používání swapů úvěrového selhání, je nutné, aby příslušné orgány tyto transakce pečlivě monitorovaly. Zejména by příslušné orgány měly ve výjimečných případech mít pravomoc vyžadovat od fyzických nebo právnických osob provádějících takové transakce informace o účelu, za kterým se daná transakce provádí.
(38)
Orgánu pro cenné papíry a trhy by měla být svěřena pravomoc vést šetření týkající se otázky nebo jednání souvisejících s prodejem na krátko nebo používáním swapů úvěrového selhání, a to s cílem posoudit, zda tato otázka nebo jednání nepředstavují potenciální hrozbu pro finanční stabilitu nebo důvěru na trhu. Provede-li taková šetření, měl by orgán pro cenné papíry a trhy zveřejnit zprávu obsahující jeho zjištění.
(39)
Jelikož se některá ustanovení tohoto nařízení vztahují na fyzické nebo právnické osoby a činnosti ve třetích zemích, je nezbytné, aby v určitých situacích příslušné orgány spolupracovaly s orgány dohledu ve třetích zemích. Příslušné orgány by proto měly uzavřít ujednání s orgány dohledu ve třetích zemích. Orgán pro cenné papíry a trhy by měl koordinovat přípravu těchto ujednání o spolupráci a výměnu informací obdržených z třetích zemí mezi příslušnými orgány.
(40)
Toto nařízení dodržuje základní práva a ctí zásady uznané zejména ve Smlouvě o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) a v Listině základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“), zejména právo na ochranu osobních údajů stanovené v článku 16 Smlouvy o fungování EU a v článku 8 Listiny. Transparentnost významných čistých krátkých pozic, včetně jejich zveřejňování při překročení určité prahové hodnoty v případech, které stanoví toto nařízení, je nezbytná z důvodu zajištění stability finančních trhů a ochrany investorů. Díky této transparentnosti budou moci regulační orgány monitorovat používání prodeje na krátko ve spojení se strategiemi zneužívání trhu a důsledky prodeje na krátko pro řádné fungování trhu. Kromě toho by transparentnost mohla napomáhat k omezení informačních asymetrií, neboť zajistí, že všichni účastníci trhu budou přiměřeně informováni, do jaké míry prodej na krátko ovlivňuje ceny. Veškerá výměna nebo přenos informací příslušnými orgány by měly probíhat v souladu s pravidly pro předávání osobních údajů stanovenými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (7). Veškerá výměna nebo přenos informací orgánem pro cenné papíry a trhy by měly být v souladu s pravidly pro předávání osobních údajů stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (8), které by mělo být v plném rozsahu použitelné pro zpracování osobních údajů pro účely tohoto nařízení.
(41)
S ohledem na zásady stanovené ve sdělení Komise o posílení sankčních režimů v odvětví finančních služeb a právní akty Unie přijaté v návaznosti na toto sdělení by členské státy měly stanovit pravidla pro sankce a správní opatření, použitelné při porušení ustanovení tohoto nařízení, a měly by zajistit jejich uplatňování. Tyto sankce a správní opatření by měly být účinné, přiměřené a odrazující. Měly by být založeny na pokynech vydaných orgánem pro cenné papíry a trhy na podporu sbližování a meziodvětvové jednotnosti, pokud jde o sankční režimy v odvětví finančních služeb.
(42)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (9). Komise by měla Evropský parlament průběžně informovat o pokroku, pokud jde o rozhodnutí stanovující rovnocennost právních a dohledových rámců třetích zemí s požadavky tohoto nařízení.
(43)
Komisi by měla být svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o podrobnosti výpočtu krátkých pozic, otázky, kdy má fyzická nebo právnická osoba nekrytou pozici ve swapech úvěrového selhání, prahové hodnoty pro oznámení či zveřejnění a další upřesnění kritérií a faktorů pro rozhodování o tom, zda nepříznivá událost nebo nepříznivý vývoj vede k vážnému ohrožení finanční stability nebo důvěry na trhu v členském státě nebo v Unii. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na úrovni odborníků příslušných institucí, orgánů a agentur. Při přípravě a vypracování aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(44)
Komise by měla Evropskému parlamentu a Radě podat zprávu posuzující vhodnost stanovených prahových hodnot pro oznamování a zveřejňování, fungování omezení a požadavků souvisejících s transparentností čistých krátkých pozic a otázky, zda by nebyla vhodná další omezení či podmínky týkající se prodeje na krátko nebo swapů úvěrového selhání.
(45)
Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, přestože příslušné orgány jsou lépe uzpůsobeny k monitorování a mají lepší znalosti o vývoji na trzích, celkový dopad problémů souvisejících s prodejem na krátko a swapy úvěrového selhání je však možné plně chápat pouze v měřítku Unie, a proto jich může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(46)
Jelikož některé členské státy již zavedly omezení prodeje na krátko a jelikož toto nařízení stanoví přijetí aktů v přenesené pravomoci a závazných technických norem, které by měly být přijaty předtím, než se toto nařízení může účinně uplatňovat, je nezbytné, aby byla poskytnuta dostatečná lhůta pro přechodné období. Jelikož je zásadní upřesnit přede dnem 1. listopadu 2012 klíčové nepodstatné prvky, které usnadní soulad účastníků trhu s tímto nařízením a jeho vymáhání příslušnými orgány, je rovněž nezbytné poskytnout Komisi prostředky, aby přijala technické normy a akty v přenesené působnosti před uvedeným dnem,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Oblast působnost
1. Toto nařízení se vztahuje na:
a)
finanční nástroje ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a), které jsou přijaty k obchodování v obchodním systému v Unii, a to i v případech, kdy se s těmito nástroji obchoduje mimo obchodní systém;
b)
deriváty uvedené v příloze I oddílu C bodech 4 až 10 směrnice 2004/39/ES, které se vztahují k finančnímu nástroji uvedenému v písmenu a) nebo k emitentovi takového finančního nástroje, a to i v případech, kdy se s těmito deriváty obchoduje mimo obchodní systém;
c)
dluhové nástroje vydané členským státem nebo Unií a deriváty uvedené v příloze I oddílu C bodech 4 až 10 směrnice 2004/39/ES, které se k dluhovým nástrojům vydaným členským státem nebo Unií vztahují nebo na ně odkazují.
2. Články 18, 20 a 23 až 30 se vztahují na všechny finanční nástroje ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a).
Článek 2
Definice
1. Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„finančním nástrojem“ nástroj uvedený v příloze I oddílu C směrnice 2004/39/ES;
b)
„prodejem na krátko“ ve vztahu k akciím nebo dluhovým nástrojům jakýkoli prodej akcií nebo dluhových nástrojů, které prodávající v době uzavření dohody o prodeji nevlastní, včetně takového prodeje, při němž má prodávající v době uzavření dohody o prodeji příslušné akcie nebo dluhové nástroje vypůjčeny nebo má uzavřenu dohodu o jejich vypůjčení pro účely jejich dodání při vypořádání vyjma:
i)
prodeje kteroukoli stranou v rámci dohody o zpětném odkupu, kdy jedna strana souhlasila s prodejem cenného papíru druhé straně za stanovenou cenu, se závazkem druhé strany odprodat tento cenný papír zpět k pozdějšímu datu za jinou stanovenou cenu,
ii)
převodu cenných papírů na základě smlouvy o půjčce cenných papírů (securities lending agreement) nebo
iii)
uzavření smlouvy o futures nebo jiné derivátové smlouvy, v níž je dohodnut prodej cenných papírů za stanovenou cenu k budoucímu datu;
c)
„swapem úvěrového selhání“ (credit default swap - CDS) derivátová smlouva, podle níž jedna strana platí druhé straně poplatek výměnou za platbu nebo jiný prospěch v případě, že nastane úvěrová událost referenčního subjektu nebo v případě, že dojde k jakémukoliv jinému selhání vztahujícímu se k uvedené derivátové smlouvě, která má obdobný ekonomický účinek;
d)
„státním emitentem“ kterýkoli z uvedených subjektů, který vydává dluhové nástroje:
i)
Unie,
ii)
členský stát, včetně jakéhokoli ministerstva, vládní organizace nebo zvláštní účelové jednotky (special purpose vehicle) dotyčného členského státu,
iii)
v případě federativního členského státu člen federace,
iv)
zvláštní účelová jednotka pro několik členských států,
v)
mezinárodní finanční instituce zřízená dvěma nebo více členskými státy, jejímž účelem je získávat finanční prostředky a poskytovat finanční pomoc ve prospěch svých členů, kteří jsou postiženi nebo ohroženi vážnými finančními problémy, nebo
vi)
Evropská investiční banka;
e)
„swapem úvěrového selhání na státní dluhopisy“ swap úvěrového selhání, u něhož k výplatě platby nebo jiného prospěchu dojde v případě úvěrové události nebo selhání státního emitenta;
f)
„státními dluhopisy“ dluhový nástroj vydaný státním emitentem;
g)
„vydanými státními dluhopisy“ celková hodnota nesplacených státních dluhopisů vydaných státním emitentem;
h)
„upsaným akciovým kapitálem“ ve vztahu ke společnosti úhrn všech kmenových a případných prioritních akcií vydaných touto společností, avšak bez konvertibilních dluhových cenných papírů;
i)
„domovským členským státem“:
i)
pokud jde o investiční podnik ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 směrnice 2004/39/ES nebo regulovaný trh ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 14 směrnice 2004/39/ES, domovský členský stát ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 20 směrnice 2004/39/ES,
ii)
pokud jde o úvěrovou instituci, domovský členský stát ve smyslu čl. 4 bodu 7 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES ze dne 14. června 2006 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu (10),
iii)
pokud jde o právnickou osobu neuvedenou v bodech i) nebo ii), členský stát, v němž má své sídlo, nebo pokud nemá žádné sídlo, členský stát, v němž má své ústředí,
iv)
pokud jde o fyzickou osobu, členský stát, v němž má tato osoba své ústředí, nebo pokud nemá žádné ústředí, členský stát, v němž má tato osoba své bydliště;
j)
„dotčeným příslušným orgánem“:
i)
ve vztahu ke státním dluhopisům členského státu nebo v případě federativního členského státu, ve vztahu ke státním dluhopisům člena federace nebo swapům úvěrového selhání týkajícím se členského státu nebo člena federace, příslušný orgán tohoto členského státu,
ii)
ve vztahu ke státním dluhopisům Unie nebo swapům úvěrového selhání týkajícím se Unie příslušný orgán jurisdikce, v níž se nachází odbor vydávající dluhopis,
iii)
ve vztahu ke státním dluhopisům několika členských států jednajících prostřednictvím zvláštní účelové jednotky nebo swapu úvěrového selhání týkajícího se takové zvláštní účelové jednotky, příslušný orgán jurisdikce, v níž je zvláštní účelová jednotka usazena,
iv)
ve vztahu ke státním dluhopisům mezinárodní finanční instituce zřízené dvěma nebo více členskými státy, jejímž účelem je uvolňovat finanční prostředky a poskytovat finanční pomoc ve prospěch svých členů, kteří jsou postiženi nebo ohroženi vážnými finančními problémy, příslušný orgán jurisdikce, v níž je tato mezinárodní finanční instituce usazena,
v)
ve vztahu k finančnímu nástroji jinému než uvedenému v bodech i) až iv) orgán příslušný pro tento finanční nástroj podle definice v čl. 2 bodě 7 nařízení Komise (ES) č. 1287/2006 (11), který se určuje v souladu s kapitolou III uvedeného nařízení,
vi)
ve vztahu k finančnímu nástroji, na který se nevztahují body i) až v), příslušný orgán členského státu, ve kterém byl tento finanční nástroj poprvé přijat k obchodování v obchodním systému,
vii)
ve vztahu k dluhovému nástroji, který vydala Evropská investiční banka, příslušný orgán členského státu, v němž má Evropská investiční banka sídlo;
k)
„činnostmi v rámci tvorby trhu“ činnosti investičního podniku, úvěrové instituce, subjektu ze třetí země nebo podniku ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. l) směrnice 2004/39/ES, který je členem obchodního systému nebo trhu ve třetí zemi, jejíž právní a dohledový rámec byl prohlášen Komisí v souladu s čl. 17 odst. 2 za rovnocenný, pokud obchodují na vlastní účet s finančním nástrojem, bez ohledu na to, zda je obchodován v obchodním systému nebo mimo obchodní systém, při plnění kteréhokoli z těchto úkolů:
i)
souběžné uveřejňování závazných obousměrných kotací, které mají srovnatelnou velikost a konkurenční ceny, přičemž výsledkem je pravidelné a průběžné zajišťování likvidity na trhu,
ii)
plnění pokynů vydaných klienty nebo reagování na žádosti klientů o obchodování, jde-li o součást jeho obvyklé podnikatelské činnosti,
iii)
zajišťování pozic vyplývajících z plnění úkolů uvedených v bodech i) a ii);
l)
„obchodním systémem“ regulovaný trh ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 14 směrnice 2004/39/ES nebo mnohostranný systém obchodování ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 15 směrnice 2004/39/ES;
m)
„hlavním obchodním systémem“ ve vztahu k akciím obchodní systém, na kterém se při obchodování s těmito akciemi dosahuje nejvyššího obratu;
n)
„autorizovaným primárním dealerem“ fyzická nebo právnická osoba, která podepsala dohodu se státním emitentem nebo která byla formálně uznána jako primární dealer ze strany státního emitenta nebo jeho jménem a která se v souladu s touto dohodou nebo uznáním zavázala, že bude obchodovat na vlastní účet v souvislosti s operacemi na primárním a sekundárním trhu, které se týkají dluhopisů vydaných tímto emitentem;
o)
„ústřední protistranou“ právní subjekt, který se v souladu s právními předpisy vloží mezi protistrany smluv obchodovaných na jednom či na několika finančních trzích, a stane se tak kupujícím pro každého prodávajícího a prodávajícím pro každého kupujícího, a který je odpovědný za provoz zúčtovacího systému;
p)
„dnem obchodování“ den obchodování uvedený v článku 4 nařízení (ES) č. 1287/2006;
q)
„obratem“ obchodů s akciemi obrat ve smyslu čl. 2 bodu 9 nařízení (ES) č. 1287/2006.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 42, pokud jde o upřesnění definic uvedených v odstavci 1 tohoto článku, zejména stanovujících, kdy se pro účely definice prodeje na krátko v odst. 1 písm. b) má za to, že fyzická nebo právnická osoba vlastní finanční nástroj.
Článek 3
Krátké a dlouhé pozice
1. Pro účely tohoto nařízení se za krátkou pozici týkající se upsaného akciového kapitálu nebo vydaných státních dluhopisů považuje pozice, která je výsledkem:
a)
prodeje akcií vydaných společností nebo dluhového nástroje vydaného státním emitentem na krátko;
b)
uzavření transakce, která vytváří jiný finanční nástroj nebo se vztahuje k jinému finančnímu nástroji než k nástroji uvedenému v písmenu a), pokud důsledkem nebo jedním z důsledků této transakce je, že tato fyzická nebo právnická osoba uzavírající uvedenou transakci získá finanční výhodu, dojde-li k poklesu ceny nebo hodnoty akcií nebo dluhového nástroje.
2. Pro účely tohoto nařízení se za dlouhou pozici týkající se upsaného akciového kapitálu nebo vydaných státních dluhopisů považuje pozice, která je výsledkem:
a)
držení akcií vydaných společností nebo dluhového nástroje vydaného státním emitentem;
b)
uzavření transakce, která vytváří jiný finanční nástroj nebo se vztahuje k jinému finančnímu nástroji než k nástroji uvedenému v písmenu a), pokud důsledkem nebo jedním z důsledků této transakce je, že tato fyzická nebo právnická osoba uzavírající uvedenou transakci získá finanční výhodu, dojde-li ke zvýšení ceny nebo hodnoty akcií nebo dluhového nástroje.
3. Pro účely odstavců 1 a 2 určí dotčená fyzická nebo právnická osoba uvážlivě výpočet krátké nebo dlouhé pozice, pokud jde o jakoukoli pozici drženou příslušnou osobou nepřímo, například prostřednictvím nebo pomocí indexu, souboru cenných papírů nebo podílu ve fondu obchodovaném na burze (ETF) nebo v obdobném subjektu, a zohlední přitom veřejně dostupné informace o složení příslušného indexu, souboru cenných papírů nebo podílů držených v příslušném fondu obchodovaném na burze nebo v obdobném subjektu. Při výpočtu takové krátké nebo dlouhé pozice se od nikoho nepožaduje, aby od kohokoli získával informace o tomto složení v reálném čase.
Pro účely odstavců 1 a 2 se do výpočtu krátké nebo dlouhé pozice týkajících se státních dluhopisů zahrnou veškeré swapy úvěrového selhání na státní dluhopisy, které se vztahují ke státnímu emitentovi.
4. Pro účely tohoto nařízení se za čistou krátkou pozici ve vztahu k upsanému akciovému kapitálu dotyčné společnosti považuje pozice zbývající po odečtení veškerých dlouhých pozic, které fyzická nebo právnická osoba drží ve vztahu k upsanému akciovému kapitálu, od veškerých krátkých pozic, které tato fyzická nebo právnická osoba drží ve vztahu k tomuto kapitálu.
5. Pro účely tohoto nařízení se za čistou krátkou pozici ve vztahu k vydaným státním dluhopisům dotyčného státního emitenta považuje pozice zbývající po odečtení veškerých dlouhých pozic, které fyzická nebo právnická osoba drží ve vztahu k vydaným státním dluhopisům, a veškerých dlouhých pozic v dluhových nástrojích státního emitenta, jejichž cena je v silné korelaci s cenou daných státních dluhopisů, od veškerých krátkých pozic, které tato fyzická nebo právnická osoba drží ve vztahu k těmto státním dluhopisům.
6. Výpočet týkající se státních dluhopisů podle odstavců 1 až 5 se provede pro každého jednotlivého státního emitenta i v případě, že státní dluhopisy jménem státního emitenta vydávají různé subjekty.
7. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 42, které stanoví:
a)
v jakých případech se má za to, že fyzická nebo právnická osoba drží akcie nebo dluhové nástroje pro účely odstavce 2;
b)
případy, kdy má fyzická nebo právnická osoba čistou krátkou pozici pro účely odstavců 4 a 5, a způsob výpočtu takové pozice;
c)
způsob výpočtu pozic pro účely odstavců 3, 4 a 5 v případě, kdy mají různé subjekty ve skupině dlouhé nebo krátké pozice, nebo ve vztahu k činnostem v rámci správy fondů, které se týkají různých fondů.
Pro účely prvního pododstavce písm. c) zohlední metoda výpočtu zejména, zda jsou různé investiční strategie používány ve vztahu ke konkrétnímu emitentovi prostřednictvím více samostatných fondů spravovaných týmž správcem fondů, zda je tatáž investiční strategie používána ve vztahu ke konkrétnímu emitentovi prostřednictvím více než jednoho fondu a zda je v rámci jednoho subjektu spravováno více než jedno portfolio na základě vlastního uvážení s použitím téže investiční strategie ve vztahu ke konkrétnímu emitentovi.
Článek 4
Nekrytá pozice ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy
1. Pro účely tohoto nařízení se má za to, že fyzická nebo právnická osoba má nekrytou pozici ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy, pokud tyto swapy úvěrového selhání na státní dluhopisy neslouží k zajištění proti:
a)
riziku selhání emitenta, má-li daná fyzická nebo právnická osoba dlouhou pozici ve státních dluhopisech tohoto emitenta, jehož se swap úvěrového selhání na státní dluh týká, nebo
b)
riziku poklesu hodnoty státních dluhopisů, pokud fyzická nebo právnická osoba drží aktiva nebo má pohledávky, včetně mimo jiné smluv o financování, portfolií aktiv nebo finančních závazků, jejichž cena je v korelaci s hodnotou státních dluhopisů.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 42, které stanoví pro účely odstavce 1 tohoto článku:
a)
případy, ve kterých se má za to, že transakce se swapy úvěrového selhání na státní dluhopisy představuje zajištění proti riziku selhání nebo proti riziku poklesu hodnoty státního dluhopisu, a způsob výpočtu nekryté pozice ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy;
b)
způsob výpočtu pozic v případě, kdy mají různé subjekty ve skupině dlouhé nebo krátké pozice, nebo ve vztahu k činnostem v rámci správy fondů, které se týkají samostatných fondů.
KAPITOLA II
TRANSPARENTNOST ČISTÝCH KRÁTKÝCH POZIC
Článek 5
Oznamování významných čistých krátkých pozic v akciích příslušným orgánům
1. Fyzická nebo právnická osoba, která má čistou krátkou pozici ve vztahu k upsanému akciovému kapitálu společnosti, jejíž akcie jsou přijaty k obchodování v obchodním systému, podá dotčenému příslušnému orgánu oznámení v souladu s článkem 9, jestliže tato pozice dosáhne příslušné prahové hodnoty pro oznamovací povinnost uvedené v odstavci 2 tohoto článku, nebo pod tuto hodnotu poklesne.
2. Příslušnou prahovou hodnotou pro oznamovací povinnost je procentní podíl rovný 0,2 % upsaného akciového kapitálu dotčené společnosti a dále každých 0,1 %.
3. Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro cenné papíry a trhy) (dále jen „orgán pro cenné papíry a trhy“) může vydat stanovisko Komisi k úpravě prahových hodnot uvedených v odstavci 2 s přihlédnutím k vývoji na finančních trzích.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 42, které upravují prahové hodnoty uvedené v odstavci 2 tohoto článku, s přihlédnutím k vývoji na finančních trzích.
Článek 6
Zveřejňování významných čistých krátkých pozic v akciích
1. Fyzická nebo právnická osoba, která má čistou krátkou pozici ve vztahu k upsanému akciovému kapitálu společnosti, jejíž akcie jsou přijaty k obchodování v obchodním systému, zveřejní v souladu s článkem 9 podrobné informace o této pozici, jestliže tato pozice dosáhne příslušné prahové hodnoty pro zveřejnění uvedené v odstavci 2 tohoto článku nebo pod tuto hodnotu poklesne.
2. Příslušnou prahovou hodnotou pro zveřejnění je procentní podíl rovný 0,5 % upsaného akciového kapitálu dotčené společnosti a dále každých 0,1 %.
3. Orgán pro cenné papíry a trhy může vydat stanovisko Komisi k úpravě prahových hodnot uvedených v odstavci 2 s přihlédnutím k vývoji na finančních trzích.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 42, které upravují prahové hodnoty uvedené v odstavci 2 tohoto článku, s přihlédnutím k vývoji na finančních trzích.
5. Tímto článkem nejsou dotčena ustanovení právních a správních předpisů přijatých v souvislosti s nabídkami převzetí, transakcemi za účelem fúze a jinými transakcemi majícími vliv na vlastnictví společností nebo kontrolu nad společnostmi, které jsou regulovány orgány dohledu jmenovanými členskými státy podle článku 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/25/ES ze dne 21. dubna 2004 o nabídkách převzetí (12), jež vyžadují zveřejnění krátkých pozic nad rámec požadavků vyplývajících z tohoto článku.
Článek 7
Oznamování významných čistých krátkých pozic ve státních dluhopisech
1. Fyzická nebo právnická osoba, která má čistou krátkou pozici týkající se vydaného státního dluhopisu, podá oznámení dotčenému příslušnému orgánu v souladu s článkem 9, jestliže její pozice dosáhne příslušných prahových hodnot pro oznamovací povinnost pro dotčeného státního emitenta, nebo pod tyto hodnoty poklesne.
2. Příslušné prahové hodnoty pro oznamovací povinnost se skládají z počáteční hodnoty a následně přírůstkových hodnot pro každého státního emitenta, které jsou stanoveny v opatřeních přijatých Komisí podle odstavce 3. Prahové hodnoty pro oznamovací povinnost pro každý členský stát zveřejní orgán pro cenné papíry a trhy na svých internetových stránkách.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 42, které stanoví počáteční a přírůstkové hodnoty uvedené v odstavci 2 tohoto článku.
Komise:
a)
zajistí, že prahové hodnoty nejsou stanoveny na takové úrovni, aby bylo nutné oznamovat pozice, které mají minimální hodnotu;
b)
zohlední celkovou výši nesplacených vydaných státních dluhopisů každého státního emitenta a průměrnou velikost pozic, které účastníci trhu drží ve vztahu ke státním dluhopisům tohoto státního emitenta, a
c)
zohlední likviditu jednotlivých trhů se státními dluhopisy.
Článek 8
Oznamování příslušným orgánům nekrytých pozic ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy
V případě, že příslušný orgán pozastaví omezení v souladu s čl. 14 odst. 2, fyzická nebo právnická osoba, která má nekrytou pozici ve swapu úvěrového selhání na státní dluhopisy, podá oznámení dotčenému příslušnému orgánu, jestliže její pozice dosáhne příslušných prahových hodnot pro oznamovací povinnost pro státního emitenta, upřesněných podle článku 7, nebo pod tyto hodnoty poklesne.
Článek 9
Způsob oznamování a zveřejňování
1. Každé oznámení nebo zveřejnění podle článků 5, 6, 7 nebo 8 obsahuje údaje o totožnosti fyzické nebo právnické osoby, která drží příslušnou pozici, o velikosti příslušné pozice a emitentovi, kterého se držená pozice týká, jakož i datum, kdy byla příslušná pozice vytvořena nebo změněna nebo kdy její držení skončilo.
Pro účely článků 5, 6, 7 a 8 uchovávají fyzické a právnické osoby, které drží významné čisté krátké pozice, po dobu pěti let záznamy o hrubých pozicích, které významnou čistou krátkou pozici tvoří.
2. Rozhodná doba pro výpočet čisté krátké pozice nastává o půlnoci po skončení dne obchodování, ve kterém daná fyzická nebo právnická osoba drží příslušnou pozici. Uvedená doba se uplatní na všechny transakce bez ohledu na použité prostředky obchodování, včetně transakcí provedených prostřednictvím manuálního nebo automatizovaného obchodování a bez ohledu na to, zda transakce proběhly během obvyklé doby obchodování. Oznámení nebo zveřejnění se provede nejpozději v 15:30 následujícího dne obchodování. Doby uvedené v tomto odstavci se počítají podle času členského státu dotčeného příslušného orgánu, kterému se příslušná pozice musí oznamovat.
3. Oznamování informací dotčenému příslušnému orgánu zajistí důvěrnost informací a zahrnuje mechanismus pro ověření zdroje oznámení.
4. Zveřejňování informací stanovené v článku 6 se provádí způsobem zajišťujícím rychlý a nediskriminační přístup k informacím. Uvedené informace se umístí na hlavní internetové stránce, kterou provozuje nebo nad níž má dohled dotčený příslušný orgán. Příslušné orgány sdělí adresu této internetové stránky orgánu pro cenné papíry a trhy, který uvede odkaz na všechny tyto hlavní internetové stránky na svých vlastních internetových stránkách.
5. Za účelem zajištění důsledného uplatňování tohoto článku vypracuje orgán pro cenné papíry a trhy návrhy regulačních technických norem, které stanoví podrobnosti o poskytovaných informacích pro účely odstavce 1.
Orgán pro cenné papíry a trhy předloží Komisi uvedené návrhy regulačních technických norem do 31. března 2012.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
6. Za účelem zajištění jednotných podmínek uplatňování odstavce 4 vypracuje orgán pro cenné papíry a trhy návrhy prováděcích technických norem, které stanoví prostředky, jimiž mohou být informace zveřejňovány.
Orgán pro cenné papíry a trhy předloží Komisi uvedené návrhy prováděcích technických norem do 31. března 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článku 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 10
Uplatňování požadavků na oznamování a zveřejňování
Požadavky na oznamování a zveřejňování podle článků 5, 6, 7 a 8 se použijí pro fyzické nebo právnické osoby bez ohledu na to, zda mají bydliště nebo jsou usazeny v Unii, nebo ve třetí zemi.
Článek 11
Informace poskytované orgánu pro cenné papíry a trhy
1. Příslušné orgány poskytují orgánu pro cenné papíry a trhy čtvrtletně souhrnné informace o čistých krátkých pozicích týkajících se upsaného akciového kapitálu a vydaných státních dluhopisů a o nekrytých pozicích týkajících se swapů úvěrového selhání na státní dluhopisy, pro které je tento orgán dotčeným příslušným orgánem a příjemcem oznámení podle článků 5, 7 a 8.
2. Za účelem plnění svých povinností podle tohoto nařízení si může orgán pro cenné papíry a trhy od dotčeného příslušného orgánu kdykoli vyžádat dodatečné informace o čistých krátkých pozicích týkajících se upsaného akciového kapitálu a vydaných státních dluhopisů nebo o nekrytých pozicích týkajících se swapů úvěrového selhání na státní dluhopisy.
Příslušný orgán poskytne orgánu pro cenné papíry a trhy požadované informace nejpozději do sedmi kalendářních dnů. V případě nepříznivých událostí nebo nepříznivého vývoje, které představují vážné ohrožení finanční stability či důvěry na trhu v příslušném či jiném členském státě, poskytne příslušný orgán orgánu pro cenné papíry a trhy do 24 hodin všechny dostupné informace na základě požadavků na oznamování podle článků 5, 7 a 8.
3. Za účelem zajištění důsledného uplatňování tohoto článku vypracuje orgán pro cenné papíry a trhy návrhy regulačních technických norem, které stanoví podrobnosti ohledně informací poskytovaných v souladu s odstavci 1 a 2.
Orgán pro cenné papíry a trhy předloží Komisi uvedené návrhy regulačních technických norem do 31. března 2012.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
4. Za účelem zajištění jednotných podmínek uplatňování odstavce 1 vypracuje orgán pro cenné papíry a trhy návrhy prováděcích technických norem, které stanoví formát informací poskytovaných v souladu s odstavci 1 a 2.
Orgán pro cenné papíry a trhy předloží Komisi uvedené návrhy prováděcích technických norem do 31. března 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článku 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
KAPITOLA III
NEKRYTÝ PRODEJ NA KRÁTKO
Článek 12
Omezení nekrytého prodeje akcií na krátko
1. Fyzická nebo právnická osoba může sjednat prodej akcií přijatých k obchodování v obchodním systému na krátko pouze, pokud je splněna jedna z těchto podmínek:
a)
tato fyzická nebo právnická osoba si vypůjčila dané akcie nebo učinila jiné právní úkony, jejichž výsledkem je obdobný právní účinek;
b)
tato fyzická nebo právnická osoba uzavřela smlouvu o půjčce daných akcií nebo má jiný nárok vymahatelný vůči všem, vzniklý na základě smlouvy nebo z titulu vlastnického práva, na převod vlastnického práva k odpovídajícímu počtu cenných papírů stejného druhu, za účelem provedení vypořádání ve stanovené lhůtě;
c)
tato fyzická nebo právnická osoba má ujednání s třetí stranou, v rámci kterého tato třetí strana potvrdila, že dané akcie byly lokalizovány a že byla přijata opatření s ohledem na třetí strany tak, aby fyzická nebo právnická osoba mohla odůvodněně očekávat, že bude možno provést vypořádání ve stanovené lhůtě.
2. Za účelem zajištění jednotných podmínek uplatňování odstavce 1 vypracuje orgán pro cenné papíry a trhy návrhy prováděcích technických norem pro stanovení druhů dohod, ujednání a opatření, které v dostatečné míře zajišťují, že akcie budou k dispozici pro vypořádání. Při stanovování opatření, která jsou nezbytná k tomu, aby bylo možné odůvodněně očekávat, že vypořádání lze provést ve stanovené lhůtě, orgán pro cenné papíry a trhy zohlední mimo jiné obchodování v průběhu jednoho obchodního dne a likviditu akcií.
Orgán pro cenné papíry a trhy předloží Komisi uvedené návrhy prováděcích technických norem nejpozději do 31. března 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článku 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 13
Omezení nekrytého prodeje státních dluhopisů na krátko
1. Fyzická nebo právnická osoba může sjednat prodej státních dluhopisů na krátko pouze při splnění jedné z těchto podmínek:
a)
tato fyzická nebo právnická osoba si dané státní dluhopisy vypůjčila, nebo učinila jiné právní úkony, jejichž výsledkem je obdobný právní účinek;
b)
tato fyzická nebo právnická osoba uzavřela smlouvu o půjčce daných státních dluhopisů nebo má jiný nárok vymahatelný vůči všem, vzniklý na základě smlouvy nebo z titulu vlastnického práva, na převod vlastnického práva k odpovídajícímu počtu cenných papírů stejného druhu, za účelem provedení vypořádání ve stanovené lhůtě;
c)
tato fyzická nebo právnická osoba má uzavřeno ujednání s třetí stranou, v rámci kterého tato třetí strana potvrdila, že příslušné státní dluhopisy byly lokalizovány, nebo může jinak odůvodněně očekávat, že bude možno provést vypořádání ve stanovené lhůtě.
2. Omezení uvedená v odstavci 1 se nepoužijí, pokud operace slouží k zajištění dlouhé pozice v dluhových nástrojích emitenta, jejichž cena je v silné korelaci s hodnotou daných státních dluhopisů.
3. Pokud likvidita státních dluhopisů klesne pod prahovou hodnotu určenou podle metodiky uvedené v odstavci 4, dotčený příslušný orgán může omezení uvedená v odstavci 1 dočasně pozastavit. Před pozastavením uvedených omezení dotčený příslušný orgán vyrozumí orgán pro cenné papíry a trhy a ostatní příslušné orgány o navrhovaném pozastavení.
Pozastavení platí po počáteční dobu nepřekračující šest měsíců ode dne, kdy bylo zveřejněno na internetových stránkách dotčeného příslušného orgánu. Může být obnoveno na období nepřekračující šest měsíců, pokud důvody pro pozastavení nadále trvají. Není-li pozastavení obnoveno do konce počáteční doby nebo doby následného obnovení, jeho platnost automaticky skončí.
Do 24 hodin od oznámení dotčeného příslušného orgánu vydá orgán pro cenné papíry a trhy na základě odstavce 4 stanovisko k oznámenému pozastavení nebo obnovení pozastavení. Stanovisko se zveřejní na internetových stránkách orgánu pro cenné papíry a trhy.
4. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 42, které stanoví parametry a metody pro výpočet prahové hodnoty likvidity podle odstavce 3 tohoto článku v souvislosti s vydanými státními dluhopisy.
Uvedené parametry a metody, podle kterých členské státy vypočítají prahovou hodnotu, se stanoví takovým způsobem, že pokud je jí dosaženo, představuje významný pokles ve vztahu k průměrné úrovni likvidity dotyčných státních dluhopisů.
Prahová hodnota je vymezena na základě objektivních kritérií specifických pro příslušný trh se státními dluhopisy, včetně celkové výše nesplacených vydaných státních dluhopisů každého státního emitenta.
5. Za účelem zajištění jednotných podmínek uplatňování odstavce 1 orgán pro cenné papíry a trhy může vypracovat návrhy prováděcích technických norem, v nichž se stanoví druhy dohod nebo ujednání dostatečně zajišťujících, aby byly státní dluhopisy k dispozici pro vypořádání. Orgán pro cenné papíry a trhy vezme v úvahu zejména potřebu zachovat likviditu trhů, zvláště trhů se státními dluhopisy a trhů zpětného odkupu státních dluhopisů.
Orgán pro cenné papíry a trhy předloží Komisi uvedené návrhy prováděcích technických norem do 31. března 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článku 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 14
Omezení nekrytých swapů úvěrového selhání na státní dluhopisy
1. Fyzická nebo právnická osoba může provádět transakce se swapy úvěrového selhání na státní dluhopisy pouze v případech, kdy tyto transakce nevedou k vytvoření nekryté pozice ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy, jak je uvedeno v článku 4.
2. Příslušný orgán může omezení uvedená v odstavci 1 dočasně pozastavit, má-li objektivní důvody domnívat se, že trh se státními dluhopisy nefunguje řádně a že by tato omezení mohla mít nepříznivý dopad na trh se swapy úvěrového selhání na státní dluhopisy, zejména v důsledku zvýšení výpůjčních nákladů pro státní emitenty nebo omezení schopnosti těchto emitentů vydávat nové dluhopisy. Uvedené důvody vychází z následujících ukazatelů:
a)
vysoké nebo zvyšující se úrokové sazby státních dluhopisů;
b)
rozšiřování rozpětí úrokových sazeb u státních dluhopisů ve srovnání se státními dluhopisy dalších státních emitentů;
c)
rozšiřování rozpětí swapů úvěrového selhání na státní dluhopisy ve srovnání s vlastní křivkou a ve srovnání s jiným státními emitenty;
d)
včasnost návratu ceny státních dluhopisů na úroveň původní rovnováhy po rozsáhlém obchodu;
e)
objem státních dluhopisů, se kterými je možné obchodovat.
Příslušný orgán může rovněž použít jiné ukazatele než ty, které jsou uvedené v prvním pododstavci písm. a) až e).
Před pozastavením omezení podle tohoto článku dotčený příslušný orgán vyrozumí orgán pro cenné papíry a trhy a ostatní příslušné orgány o navrhovaném pozastavení a důvodech, na nichž se zakládá.
Pozastavení platí po počáteční dobu nepřekračující dvanáct měsíců ode dne, kdy bylo zveřejněno na internetových stránkách dotčeného příslušného orgánu. Může být obnoveno na období nepřekračující šest měsíců, pokud důvody pro pozastavení nadále trvají. Není-li pozastavení obnoveno do konce počáteční doby nebo doby následného obnovení, jeho platnost automaticky skončí.
Do 24 hodin od oznámení dotčeného příslušného orgánu vydá orgán pro cenné papíry a trhy stanovisko k jakémukoliv plánovanému pozastavení nebo obnovení pozastavení, a to bez ohledu na to, zda příslušný orgán vycházel při pozastavení z ukazatelů stanovených v prvním pododstavci písm. a) až e) nebo z jiných ukazatelů. Vychází-li plánované pozastavení nebo obnovení pozastavení z druhého pododstavce, obsahuje stanovisko také hodnocení ukazatelů, které příslušný orgán použil. Stanovisko se zveřejní na internetových stránkách orgánu pro cenné papíry a trhy.
Článek 15
Postupy náhradní koupě
1. Ústřední protistrana v členském státě, která poskytuje zúčtovací služby pro akcie, zajistí, aby byly zavedeny postupy, které splňují všechny tyto požadavky:
a)
jestliže fyzická nebo právnická osoba, která prodá akcie, nemůže tyto akcie dodat pro vypořádání do čtyř obchodních dnů po dni, kdy se vypořádání má uskutečnit, jsou automaticky aktivovány postupy pro náhradní koupi akcií, aby bylo zajištěno jejich dodání pro vypořádání;
b)
jestliže není možné provést náhradní koupi akcií pro vypořádání, je kupujícímu zaplacena určitá částka vycházející z hodnoty akcií, které se mají dodat ke dni dodání, a částka pokrývající ztráty, jež kupujícímu vznikly v důsledku selhání při vypořádání, a
c)
fyzická nebo právnická osoba, která selže při vypořádání, uhradí všechny částky zaplacené podle písmen a) a b).
2. Ústřední protistrana v členském státě, která poskytuje zúčtovací služby pro akcie, zajistí, aby byly zavedeny postupy zajišťující, že pokud fyzická nebo právnická osoba, která prodá akcie, tyto akcie nedodá pro vypořádání ve stanovené lhůtě, musí tato osoba provádět denní platby za každý den, kdy trvá prodlení.
Tyto denní platby jsou dostatečně vysoké, aby sloužily pro odrazení fyzických nebo právnických osob, pokud jde o selhání při vypořádání.
KAPITOLA IV
VÝJIMKY
Článek 16
Výjimka pro případ, kdy se hlavní obchodní systém nachází ve třetí zemi
1. Články 5, 6, 12 a 15 se nepoužijí pro akcie společnosti, které jsou přijaty k obchodování v obchodním systému v Unii, jestliže se hlavní obchodní systém pro obchodování s těmito akciemi nachází ve třetí zemi.
2. Dotčený orgán příslušný pro akcie společnosti, s nimiž se obchoduje v obchodním systému v Unii a v obchodním systému ve třetí zemi, alespoň jednou za dva roky určí, zda se hlavní obchodní systém těchto akcií nachází ve třetí zemi.
Dotčený příslušný orgán oznámí orgánu pro cenné papíry a trhy veškeré akcie, u nichž určil, že mají hlavní obchodní systém ve třetí zemi.
Každé dva roky orgán pro cenné papíry a trhy zveřejní seznam akcií, které mají hlavní obchodní systém ve třetí zemi. Tento seznam je účinný pro období dvou let.
3. Za účelem zajištění důsledného uplatňování tohoto článku vypracuje orgán pro cenné papíry a trhy návrhy regulačních technických norem stanovující způsob výpočtu obratu pro určení hlavního obchodního systému akcií.
Orgán pro cenné papíry a trhy předloží Komisi uvedené návrhy regulačních technických norem do 31. března 2012.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
4. Za účelem zajištění jednotných podmínek uplatňování odstavců 1 a 2 orgán pro cenné papíry a trhy vypracuje návrhy prováděcích technických norem, které určí:
a)
den, ke kterému, a období, za které se provádí výpočet určení hlavního obchodního systému akcií;
b)
den, do kterého dotčený příslušný orgán oznámí orgánu pro cenné papíry a trhy akcie, jejichž hlavní obchodní místo se nachází ve třetí zemi;
c)
den po zveřejnění orgánem pro cenné papíry a trhy, od něhož je uvedený seznam účinný.
Orgán pro cenné papíry a trhy předloží Komisi uvedené návrhy prováděcích technických norem do 31. března 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článku 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 17
Výjimka pro činnosti v rámci tvorby trhu a operace na primárním trhu
1. Články 5, 6, 7, 12, 13 a 14 se nepoužijí pro transakce prováděné u činností v rámci tvorby trhu.
2. Komise může postupem uvedeným v čl. 44 odst. 2 přijímat rozhodnutí, která stanoví, že právní a dohledový rámec třetí země zajišťuje, že trh, který získal povolení v této třetí zemi, splňuje právně závazné požadavky, které jsou pro účely použití výjimky stanovené v odstavci 1 rovnocenné požadavkům podle hlavy III směrnice 2004/39/ES, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES ze dne 28. ledna 2003 o obchodování zasvěcených osob a manipulaci s trhem (zneužívání trhu) (13) a podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/109/ES ze dne 15. prosince 2004 o harmonizaci požadavků na průhlednost týkajících se informací o emitentech, jejichž cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu (14), přičemž plnění těchto požadavků v dané třetí zemi podléhá účinnému dohledu a jejich dodržování je v ní účinně vymáháno.
Právní a dohledový rámec třetí země je možné považovat za rovnocenný, jestliže v uvedené třetí zemi:
a)
trhy podléhají povolení a průběžnému a účinnému dohledu a vymáhání;
b)
trhy mají jasná a transparentní pravidla pro přijímání cenných papírů k obchodování, takže s cennými papíry lze spravedlivě, řádně a efektivně obchodovat a cenné papíry jsou volně obchodovatelné;
c)
pro emitenty cenných papírů platí požadavky na pravidelné a průběžné informování zajišťující vysokou úroveň ochrany investorů a
d)
transparentnost a integrita trhu jsou zajištěny tím, že se předchází zneužívání trhu ve formě obchodování zasvěcených osob a manipulace s trhem.
3. Články 7, 13 a 14 se nepoužijí pro činnosti fyzické nebo právnické osoby, pokud tato osoba na základě dohody se státním emitentem plní úlohu autorizovaného primárního dealera a obchoduje na vlastní účet s finančním nástrojem v souvislosti s operacemi na primárním nebo sekundárním trhu, které se týkají těchto státních dluhopisů.
4. Články 5, 6, 12, 13 a 14 tohoto nařízení se nepoužijí pro fyzickou nebo právnickou osobu, pokud provádí prodej cenného papíru na krátko nebo má čistou krátkou pozici v souvislosti s prováděním stabilizace podle kapitoly III nařízení Komise (ES) č. 2273/2003 ze dne 22. prosince 2003, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES, pokud jde o výjimky pro programy zpětného odkupu a stabilizace finančních nástrojů (15).
5. Výjimka uvedená v odstavci 1 se použije pouze v případě, že dotčená fyzická nebo právnická osoba písemně oznámila příslušnému orgánu svého domovského členského státu, že má v úmyslu výjimku využívat. Toto oznámení se podá nejpozději 30 kalendářních dní před tím, než fyzická nebo právnická osoba poprvé zamýšlí výjimku využít.
6. Výjimka uvedená v odstavci 3 se použije pouze v případě, že autorizovaný primární dealer písemně oznámil dotčenému příslušnému orgánu ohledně dotyčných státních dluhopisů, že má v úmyslu výjimku využívat. Toto oznámení se podá nejpozději 30 kalendářních dní před tím, než fyzická nebo právnická osoba schválená jako autorizovaný primární dealer poprvé zamýšlí výjimku využít.
7. Příslušný orgán uvedený v odstavcích 5 a 6 může využití výjimky zakázat, pokud usoudí, že daná fyzická nebo právnická osoba nesplňuje podmínky pro udělení výjimky. Případný zákaz se uloží během lhůty 30 kalendářních dnů uvedené v odstavcích 5 nebo 6 anebo později v případě, že se příslušný orgán dozví, že u dané fyzické nebo právnické osoby došlo ke změnám okolností, kvůli nimž přestala splňovat podmínky pro udělení výjimky.
8. Subjekt ze třetí země, který nezískal povolení v Unii, zašle oznámení uvedené v odstavcích 5 a 6 orgánu příslušnému pro hlavní obchodní systém v Unii, ve kterém tento subjekt obchoduje.
9. Fyzická nebo právnická osoba, která podala oznámení podle odstavce 5, co nejdříve písemně oznámí příslušnému orgánu svého domovského členského státu, nastanou-li jakékoli změny, jež mají vliv na způsobilost této osoby k využívání výjimky nebo pokud si tato osoba již nepřeje výjimku využívat.
10. Fyzická nebo právnická osoba, která podala oznámení podle odstavce 6, co nejdříve písemně oznámí dotčenému příslušnému orgánu pro dotyčné státní dluhopisy, pokud nastanou jakékoli změny mající vliv na způsobilost této osoby k využívání výjimky nebo pokud si již nepřeje výjimku využívat.
11. Příslušný orgán domovského členského státu si může od fyzické nebo právnické osoby, která využívá výjimky stanovené v odstavcích 1, 3 nebo 4, vyžádat informace v písemné podobě o krátkých pozicích, které drží, nebo o činnostech, které na základě výjimky provádí. Fyzická nebo právnická osoba tyto informace poskytne nejpozději do čtyř kalendářních dnů od podání žádosti.
12. Příslušný orgán oznámí orgánu pro cenné papíry a trhy do dvou týdnů od podání oznámení podle odstavce 5 nebo 9 všechny tvůrce trhu a podle odstavce 6 nebo 10 všechny autorizované primární dealery, kteří využívají výjimku, a všechny tvůrce trhu a oprávněné autorizované dealery, kteří výjimku přestali využívat.
13. Orgán pro cenné papíry a trhy na svých internetových stránkách zveřejní a průběžně aktualizuje seznam tvůrců trhu a autorizovaných primárních dealerů, kteří využívají výjimku.
14. Oznámení podle tohoto článku může být provedeno osobou příslušnému orgánu a příslušným orgánem orgánu pro cenné papíry a trhy kdykoli během 60 kalendářních dnů přede dnem 1. listopadu 2012.
KAPITOLA V
INTERVENČNÍ PRAVOMOCI PŘÍSLUŠNÝCH ORGÁNŮ A ORGÁNU PRO CENNÉ PAPÍRY A TRHY
ODDÍL 1
Pravomoci příslušných orgánů
Článek 18
Oznamování a zveřejňování za výjimečných okolností
1. S výhradou článku 22 může příslušný orgán od fyzických nebo právnických osob, které mají čisté krátké pozice ve vztahu k určitému finančnímu nástroji nebo třídě finančních nástrojů, požadovat, aby mu oznámily nebo aby zveřejnily podrobné informace o takové pozici, jestliže tato pozice dosáhne prahové hodnoty pro oznamovací povinnost stanovené příslušným orgánem nebo pod tuto hodnotu poklesne, pokud:
a)
nastaly nepříznivé události nebo nepříznivý vývoj, které představují vážné ohrožení finanční stability nebo důvěry na trhu v dotčeném členském státě nebo v jednom či více dalších členských státech, a
b)
opatření je nezbytné pro řešení této situace a nebude mít škodlivý účinek na efektivnost finančních trhů, který by byl neúměrný vzhledem k přínosům opatření.
2. Odstavec 1 tohoto článku se nepoužije pro finanční nástroje, kterých se již týkají požadavky na transparentnost podle článků 5 až 8. Opatření podle odstavce 1 se může použít za okolností stanovených příslušným orgánem nebo se ho mohou týkat výjimky stanovené tímto orgánem. Zejména mohou být stanoveny výjimky, které se použijí pro činnosti v rámci tvorby trhu a činnosti na primárním trhu.
Článek 19
Oznamovací povinnost vypůjčovatelů za výjimečných okolností
1. S výhradou článku 22 může příslušný orgán přijmout opatření uvedené v odstavci 2 tohoto článku, pokud:
a)
nastaly nepříznivé události nebo nepříznivý vývoj, které představují vážné ohrožení finanční stability nebo důvěry na trhu v dotčeném členském státě nebo v jednom či více dalších členských státech, a
b)
opatření je nezbytné pro řešení této situace a nebude mít škodlivý účinek na efektivnost finančních trhů, který by byl neúměrný vzhledem k přínosům opatření.
2. Příslušný orgán může od fyzických nebo právnických osob podílejících se na vypůjčení určitého finančního nástroje nebo třídy finančních nástrojů požadovat, aby mu oznámily jakoukoli významnou změnu poplatků požadovaných v souvislosti s takovým vypůjčením.
Článek 20
Omezení prodeje na krátko a obdobných transakcí za výjimečných okolností
1. S výhradou článku 22 může příslušný orgán přijmout jedno nebo více opatření uvedených v odstavci 2 tohoto článku, pokud:
a)
nastaly nepříznivé události nebo nepříznivý vývoj, které představují vážné ohrožení finanční stability nebo důvěry na trhu v dotčeném členském státě nebo v jednom či více dalších členských státech, a
b)
opatření je nezbytné pro řešení této situace a nebude mít škodlivý účinek na efektivnost finančních trhů, který by byl neúměrný vzhledem k přínosům opatření.
2. Příslušný orgán může uložit zákaz nebo podmínky ve vztahu k fyzickým nebo právnickým osobám, které provádějí:
a)
prodej na krátko nebo
b)
transakci jinou než prodej na krátko, která vytváří finanční nástroj nebo se vztahuje k finančnímu nástroji, a důsledkem nebo jedním z důsledků této transakce je, že daná fyzická nebo právnická osoba získá finanční výhodu, dojde-li k poklesu ceny nebo hodnoty jiného finančního nástroje.
3. Opatření přijaté podle odstavce 2 se může použít pro transakce týkající se všech finančních nástrojů, určité třídy finančních nástrojů nebo konkrétního finančního nástroje. Opatření se může použít za okolností stanovených příslušným orgánem nebo se ho mohou týkat výjimky stanovené tímto orgánem. Zejména mohou být stanoveny výjimky, které se použijí pro činnosti v rámci tvorby trhu a činnosti na primárním trhu.
Článek 21
Omezení transakcí se swapy úvěrového selhání na státní dluhopisy za výjimečných okolností
1. S výhradou článku 22 může příslušný orgán omezit možnost fyzických nebo právnických osob provádět transakce se swapy úvěrového selhání na státní dluhopisy nebo může omezit hodnotu pozic ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy, které mohou tyto osoby uzavřít, pokud:
a)
nastaly nepříznivé události nebo nepříznivý vývoj, které představují vážné ohrožení finanční stability nebo důvěry na trhu v dotčeném členském státě nebo v jednom či více dalších členských státech, a
b)
opatření je nezbytné pro řešení této situace a nebude mít škodlivý účinek na efektivnost finančních trhů, který by byl neúměrný vzhledem k přínosům opatření.
2. Opatření přijaté podle odstavce 1 se může použít pro určitou třídu transakcí se swapy úvěrového selhání na státní dluhopisy nebo pro konkrétní transakce se swapy úvěrového selhání na státní dluhopisy. Opatření se může použít za okolností stanovených příslušným orgánem nebo se ho mohou týkat výjimky stanovené tímto orgánem. Zejména mohou být stanoveny výjimky, které se použijí pro činnosti v rámci tvorby trhu a činnosti na primárním trhu.
Článek 22
Opatření jiných příslušných orgánů
Aniž je dotčen článek 26, příslušný orgán může uložit nebo obnovit opatření podle článku 18, 19, 20 nebo 21 ve vztahu k finančnímu nástroji, pro který není dotčeným příslušným orgánem, pouze se souhlasem dotčeného příslušného orgánu.
Článek 23
Pravomoc dočasně omezit prodej finančních nástrojů na krátko v případě významného poklesu ceny
1. Jestliže cena finančního nástroje v obchodním systému během jednoho dne obchodování významně poklesne ve vztahu k závěrečné ceně v tomto systému z předchozího dne obchodování, příslušný orgán domovského členského státu tohoto obchodního systému posoudí, zda není vhodné uložit fyzickým nebo právnickým osobám zákaz nebo omezení ohledně provádění prodejů tohoto finančního nástroje na krátko v daném obchodním systému nebo jinak omezit transakce s tímto finančním nástrojem v tomto obchodním systému s cílem předejít chaotickému poklesu ceny tohoto finančního nástroje.
Jestliže příslušný orgán usoudí podle prvního pododstavce, že je uvedený postup vhodný, pak v případě akcií nebo dluhového nástroje uloží fyzickým a právnickým osobám zákaz nebo omezení ohledně provádění prodeje na krátko v daném obchodním systému nebo v případě jiného druhu finančního nástroje omezí transakce s daným finančním nástrojem v tomto obchodním systému s cílem předejít chaotickému poklesu ceny tohoto finančního nástroje.
2. Opatření podle odstavce 1 se použije na období končící nejpozději koncem dne obchodování následujícího po dni obchodování, v němž k poklesu ceny dojde. Jestliže na konci dne obchodování následujícího po dni obchodování, v němž dojde k poklesu ceny, pokračuje navzdory zavedenému opatření významný pokles hodnoty finančního nástroje nejméně o polovinu částky stanovené v odstavci 5 oproti závěrečné ceně prvního dne obchodování, může příslušný orgán prodloužit opatření na další období, jež nepřekročí dva dny obchodování následující po konci druhého dne obchodování.
3. Opatření podle odstavce 1 se použije za okolností stanovených příslušným orgánem nebo se ho týkají výjimky stanovené tímto orgánem. Zejména mohou být stanoveny výjimky, které se použijí pro činnosti v rámci tvorby trhu a činnosti na primárním trhu.
4. Příslušný orgán domovského členského státu obchodního systému, v němž hodnota finančního nástroje během jednoho dne obchodování poklesne o hodnotu uvedenou v odstavci 5, informuje orgán pro cenné papíry a trhy o rozhodnutí přijatém podle odstavce 1 nejpozději do dvou hodin po konci dne obchodování. Orgán pro cenné papíry a trhy neprodleně informuje příslušné orgány domovských členských států obchodních systémů, které obchodují se stejným finančním nástrojem.
Jestliže příslušný orgán nesouhlasí s opatřením, které přijal jiný příslušný orgán v souvislosti s finančním nástrojem obchodovaným v jiných obchodních systémech regulovaných jinými příslušnými orgány, může orgán pro cenné papíry a trhy napomoci při dosahování dohody v souladu s článkem 19 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Dohody je dosaženo před půlnocí na konci téhož dne obchodování. Jestliže dotyčné příslušné orgány nedosáhnou dohody v rámci dohodovací fáze, může orgán pro cenné papíry a trhy přijmout rozhodnutí v souladu s čl. 19 odst. 3 nařízení (EU) č. 1095/2010. Rozhodnutí se přijme před zahájením následujícího dne obchodování.
5. Pokles hodnoty činí 10 % nebo více v případě likvidních akcií, jak jsou stanoveny v článku 22 nařízení (ES) č. 1287/2006, a v případě nelikvidních akcií a jiných tříd finančních nástrojů představuje hodnotu, kterou stanoví Komise.
6. Orgán pro cenné papíry a trhy může vydat stanovisko k úpravě prahových hodnot uvedených v odstavci 5, s přihlédnutím k vývoji na finančních trzích, a zaslat je Komisi.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 42, které upravují prahové hodnoty uvedené v odstavci 5 tohoto článku, s přihlédnutím k vývoji na finančních trzích.
7. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 42, které stanoví, co je třeba rozumět významným poklesem hodnoty u finančních nástrojů jiných než likvidní akcie, a to s přihlédnutím ke zvláštním vlastnostem každé třídy finančních nástrojů a k rozdílům ve volatilitě.
8. Za účelem zajištění důsledného uplatňování tohoto článku vypracuje orgán pro cenné papíry a trhy návrhy regulačních technických norem, které stanoví způsob výpočtu 10 % poklesu u likvidních akcií a poklesu hodnoty upřesněného Komisí v souladu s odstavcem 7.
Orgán pro cenné papíry a trhy předloží Komisi uvedené návrhy regulačních technických norem do 31. března 2012.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 24
Trvání omezení
Opatření uložené podle článků 18, 19, 20 nebo 21 je platné po počáteční dobu nejvýše tří měsíců ode dne zveřejnění oznámení uvedeného v článku 25.
Opatření může být obnovováno na další období, z nichž žádné nepřekročí dobu tří měsíců, pokud důvody, které vedly k jeho přijetí, trvají i nadále. Není-li opatření do uplynutí uvedené doby tří měsíců obnoveno, jeho platnost automaticky skončí.
Článek 25
Oznámení o omezení
1. Příslušný orgán na svých internetových stránkách zveřejní oznámení o každém rozhodnutí uložit nebo obnovit opatření uvedené v článcích 18 až 23.
2. Toto oznámení obsahuje alespoň údaje o:
a)
uložených opatřeních, včetně nástrojů a tříd transakcí, pro které se opatření použijí, a dobu jejich trvání;
b)
důvodech, proč se příslušný orgán domnívá, že je opatření nezbytné uložit, včetně důkazů, o něž se tyto důvody opírají.
3. Opatření podle článků 18 až 23 nabude účinku v okamžiku zveřejnění oznámení nebo v době uvedené v oznámení, která je pozdější než doba zveřejnění oznámení, a použije se pouze pro transakce provedené poté, co opatření nabylo účinku.
Článek 26
Oznamování orgánu pro cenné papíry a trhy a dalším příslušným orgánům
1. Před uložením nebo obnovením opatření podle článků 18, 19, 20 nebo 21 a před uložením omezení podle článku 23 oznámí příslušný orgán navrhované opatření orgánu pro cenné papíry a trhy a ostatním příslušným orgánům.
2. Oznámení obsahuje údaje o navrhovaných opatřeních, třídách finančních nástrojů a transakcí, pro které se opatření použijí, důvodech pro tato opatření, a zamýšlené době, kdy mají opatření nabýt účinku.
3. Oznámení o návrhu uložit nebo obnovit opatření podle článků 18, 19, 20 nebo 21 se podá nejpozději 24 hodin před zamýšlenou dobou, kdy má opatření nabýt účinku nebo být obnoveno. Za výjimečných okolností může příslušný orgán podat oznámení později než 24 hodin před zamýšlenou dobou nabytí účinku opatření, pokud uvedenou 24hodinovou lhůtu není možné dodržet. Oznámení o omezení podle článku 23 se podá před zamýšlenou dobou nabytí účinku opatření.
4. Příslušný orgán, který obdrží oznámení podle tohoto článku, může přijmout opatření podle článků 18 až 23 ve svém členském státě, pokud je přesvědčen, že je takové opatření nezbytné pro pomoc příslušnému oznamujícímu orgánu. Příslušný orgán, který obdrží oznámení, podá rovněž oznámení v souladu s odstavci 1 až 3, v němž navrhne přijetí opatření.
ODDÍL 2
Pravomoci orgánu pro cenné papíry a trhy
Článek 27
Koordinace ze strany orgánu pro cenné papíry a trhy
1. Ve vztahu k opatřením přijatým příslušnými orgány podle oddílu 1 vykonává orgán pro cenné papíry a trhy podpůrnou a koordinační úlohu. Orgán pro cenné papíry a trhy zejména zajistí, aby příslušné orgány uplatňovaly jednotný přístup k přijatým opatřením, zvláště pokud jde o to, kdy je nezbytné použít intervenční pravomoci, o povahu veškerých uložených opatření a o začátek a dobu trvání takových opatření.
2. Poté, co obdrží oznámení podle článku 26 o opatření, které má být uloženo nebo obnoveno podle článků 18, 19, 20 nebo 21, vydá orgán pro cenné papíry a trhy do 24 hodin stanovisko, v němž uvede, zda se domnívá, že je dané opatření nebo navrhované opatření nezbytné pro řešení výjimečných okolností. Ve stanovisku se uvede, zda má orgán pro cenné papíry a trhy za to, že nastaly nepříznivé události nebo nepříznivý vývoj, jež představují vážné ohrožení finanční stability nebo důvěry na trhu v jednom nebo více členských státech, zda je opatření nebo navrhované opatření vhodné a přiměřené pro řešení dané hrozby a zda je opodstatněná navrhovaná doba trvání veškerých těchto opatření. Jestliže se orgán pro cenné papíry a trhy domnívá, že je pro řešení hrozby nutné, aby opatření přijaly i další příslušné orgány, rovněž to ve svém stanovisku uvede. Stanovisko se zveřejní na internetových stránkách orgánu pro cenné papíry a trhy.
3. Pokud příslušný orgán navrhne přijetí nebo přijme opatření v rozporu se stanoviskem orgánu pro cenné papíry a trhy podle odstavce 2 nebo odmítne přijmout opatření v rozporu se stanoviskem orgánu pro cenné papíry a trhy podle uvedeného odstavce, zveřejní do 24 hodin po obdržení stanoviska orgánu pro cenné papíry a trhy na svých internetových stránkách oznámení s úplným vysvětlením důvodů, které jej k tomu vedou. Nastane-li taková situace, posoudí orgán pro cenné papíry a trhy, zda jsou splněny všechny podmínky pro použití jeho intervenční pravomoci podle článku 28 a zda se jedná o vhodný případ pro toto použití.
4. Orgán pro cenné papíry a trhy opatření podle tohoto článku pravidelně přezkoumává, a to nejméně jednou za tři měsíce. Není-li dané opatření obnoveno do konce uvedené doby tří měsíců, jeho platnost automaticky skončí.
Článek 28
Intervenční pravomoci orgánu pro cenné papíry a trhy za výjimečných okolností
1. V souladu s čl. 9 odst. 5 nařízení (EU) č. 1095/2010 orgán pro cenné papíry a trhy, s výhradou odstavce 2 tohoto článku:
a)
uloží fyzickým nebo právnickým osobám, které mají čisté krátké pozice ve vztahu k určitému finančnímu nástroji nebo třídě finančních nástrojů, aby oznámily příslušnému orgánu nebo zveřejnily podrobné informace o veškerých takových pozicích, nebo
b)
uloží zákaz nebo stanoví podmínky týkající se provádění, fyzickými nebo právnickými osobami, prodeje na krátko nebo transakce, která vytváří finanční nástroj nebo se vztahuje k finančnímu nástroji, jež není finančním nástrojem uvedeným v čl. 1 odst. 1 písm. c), pokud důsledkem nebo jedním z důsledků této transakce je, že daná fyzická nebo právnická osoba získá finanční výhodu, dojde-li k poklesu ceny nebo hodnoty jiného finančního nástroje.
Opatření lze použít za zvláštních okolností stanovených orgánem pro cenné papíry a trhy nebo může podléhat výjimkám stanoveným tímto orgánem. Zejména mohou být stanoveny výjimky, které se použijí pro činnosti v rámci tvorby trhu a činnosti na primárním trhu.
2. Orgán pro cenné papíry a trhy přijme rozhodnutí podle odstavce 1, pouze pokud:
a)
opatření uvedená v odst. 1 písm. a) a b) reagují na ohrožení správného fungování a integrity finančních trhů nebo stability celého finančního systému v Unii nebo jeho části a situace má přeshraniční důsledky a
b)
žádný příslušný orgán nepřijal opatření k řešení dané hrozby nebo jeden nebo více příslušných orgánů přijaly opatření, která na tuto hrozbu nereagují odpovídajícím způsobem.
3. Při přijímání opatření uvedených v odstavci 1 vezme orgán pro cenné papíry a trhy v úvahu, v jakém rozsahu opatření:
a)
významně řeší danou hrozbu pro správné fungování a integritu finančních trhů nebo pro stabilitu celého finančního systému v Unii nebo jeho části nebo významně zlepší schopnost příslušných orgánů tuto hrozbu monitorovat;
b)
nevede ke vzniku rizika regulatorní arbitráže;
c)
nemá škodlivý účinek na efektivnost finančních trhů, mimo jiné tím, že sníží likviditu na těchto trzích nebo nezvýší nejistotu mezi účastníky trhu, který by byl neúměrný vzhledem k přínosům opatření.
Pokud jeden nebo více příslušných orgánů přijaly opatření podle článků 18, 19, 20 nebo 21, může orgán pro cenné papíry a trhy přijmout kterékoli z opatření uvedených v odstavci 1 tohoto článku, aniž by vydával stanovisko podle článku 27.
4. Před tím, než se rozhodne uložit nebo obnovit kterékoli z opatření uvedených v odstavci 1, konzultuje orgán pro cenné papíry a trhy ESRB a případně další dotčené orgány.
5. Před tím, než se rozhodne uložit nebo obnovit kterékoli z opatření uvedených v odstavci 1, oznámí orgán pro cenné papíry a trhy dotčeným příslušným orgánům opatření, jejichž přijetí navrhuje. Oznámení obsahuje údaje o navrhovaných opatřeních, třídě finančních nástrojů a transakcí, pro které se opatření použijí, důkazech, z nichž vychází odůvodnění uvedených opatření, a zamýšlené době, kdy mají opatření nabýt účinku.
6. Oznámení se podává nejpozději 24 hodin předtím, než má opatření nabýt účinku nebo být obnoveno. Za výjimečných okolností může orgán pro cenné papíry a trhy podat oznámení později než 24 hodin před zamýšlenou dobou nabytí účinku opatření, pokud uvedenou 24hodinovou lhůtu není možné dodržet.
7. Orgán pro cenné papíry a trhy na svých internetových stránkách zveřejní oznámení o každém rozhodnutí uložit nebo obnovit opatření uvedené v odstavci 1. Toto oznámení obsahuje alespoň:
a)
uložená opatření, včetně nástrojů a tříd transakcí, pro které se opatření použijí, a jejich dobu trvání, a
b)
důvody, proč orgán pro cenné papíry a trhy zastává stanovisko, že je opatření nezbytné uložit, včetně důkazů, o něž se tyto důvody opírají.
8. Poté, co se orgán pro cenné papíry a trhy rozhodne uložit nebo obnovit kterékoli z opatření uvedených v odstavci 1, neprodleně příslušným orgánům oznámí přijatá opatření.
9. Opatření nabývá účinku v okamžiku zveřejnění oznámení na internetových stránkách orgánu pro cenné papíry a trhy nebo v době uvedené v oznámení, která je pozdější než doba jeho zveřejnění, a použije se pouze pro transakce provedené poté, co opatření nabylo účinku.
10. Orgán pro cenné papíry a trhy opatření uvedené v odstavci 1 přezkoumává ve vhodných intervalech a alespoň jednou za tři měsíce. Není-li opatření obnoveno do konce uvedené doby tří měsíců, jeho platnost automaticky skončí. K obnovení opatření se použijí odstavce 2 až 9.
11. Opatření přijaté orgánem pro cenné papíry a trhy podle tohoto článku má přednost před veškerými předchozími opatřeními, která přijal příslušný orgán podle oddílu 1.
Článek 29
Pravomoci orgánu pro cenné papíry a trhy v mimořádných situacích v souvislosti se státními dluhopisy
V případě mimořádné situace v souvislosti se státními dluhopisy nebo swapy úvěrového selhání na státní dluhopisy se použijí články 18 a 38 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 30
Upřesnění nepříznivých událostí a nepříznivého vývoje
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 42, které stanoví kritéria a faktory, které příslušné orgány a orgán pro cenné papíry a trhy zohlední při určování, zda nastaly nepříznivé události nebo nepříznivý vývoj uvedené v článcích 18 až 21 a v článku 27 a objevily se hrozby uvedené v čl. 28 odst. 2 písm. a).
Článek 31
Šetření orgánu pro cenné papíry a trhy
Orgán pro cenné papíry a trhy může na žádost jednoho nebo více příslušných orgánů, Evropského parlamentu, Rady nebo Komise nebo z vlastního podnětu provádět šetření týkající se určité otázky nebo určitého jednání souvisejících s prodejem na krátko nebo s používáním swapů úvěrového selhání, a to s cílem posoudit, zda tato otázka nebo jednání nepředstavují potenciální hrozbu pro finanční stabilitu nebo důvěru na trhu v Unii.
Orgán pro cenné papíry a trhy zveřejní zprávu obsahující jeho zjištění a případná doporučení týkající se této otázky nebo jednání do tří měsíců od ukončení takového šetření.
KAPITOLA VI
ÚLOHA PŘÍSLUŠNÝCH ORGÁNŮ
Článek 32
Příslušné orgány
Každý členský stát určí jeden či více orgánů příslušných pro účely tohoto nařízení.
Určí-li členský stát více než jeden příslušný orgán, jasně stanoví jejich vzájemné postavení a určí orgán, který je odpovědný za koordinaci spolupráce a výměnu informací s Komisí, orgánem pro cenné papíry a trhy a příslušnými orgány ostatních členských států.
Členské státy o takto určených orgánech uvědomí Komisi, orgán pro cenné papíry a trhy a příslušné orgány ostatních členských států.
Článek 33
Pravomoci příslušných orgánů
1. Aby mohly příslušné orgány plnit své povinnosti podle tohoto nařízení, mají veškeré dohledové a vyšetřovací pravomoci nezbytné pro plnění jejich úkolů. Své pravomoci vykonávají jakýmkoli z těchto způsobů:
a)
přímo;
b)
ve spolupráci s jinými orgány;
c)
prostřednictvím dožádání u příslušných soudních orgánů.
2. Aby mohly plnit své povinnosti podle tohoto nařízení, mají příslušné orgány v souladu s vnitrostátními právními předpisy pravomoc:
a)
získat přístup k jakémukoli dokumentu v jakékoli formě a obdržet nebo pořídit jeho kopii;
b)
požadovat informace od kterékoli fyzické nebo právnické osoby a v případě potřeby fyzickou nebo právnickou osobu předvolat a vyslechnout za účelem získání informací;
c)
provádět kontroly na místě s předchozím ohlášením nebo bez předchozího ohlášení;
d)
požadovat existující záznamy o telefonních hovorech a datovém provozu;
e)
požadovat ukončení jakéhokoli jednání, které je v rozporu s tímto nařízením;
f)
požadovat zmrazení nebo obstavení majetku.
3. Aniž jsou dotčena ustanovení odst. 2 písm. a) a b), mají příslušné orgány v jednotlivých případech pravomoc požadovat od fyzické nebo právnické osoby provádějící transakci se swapy úvěrového selhání:
a)
vysvětlení účelu transakce a uvedení, zda je prováděna za účelem zajištění proti riziku, nebo za jiným účelem, a
b)
informace pro ověření podkladového rizika, pokud je transakce prováděna za účelem zajištění.
Článek 34
Služební tajemství
1. Povinnost zachovávat služební tajemství platí pro všechny fyzické nebo právnické osoby, které pracují nebo pracovaly pro příslušný orgán nebo pro jakýkoli orgán či fyzickou nebo právnickou osobu, na něž příslušný orgán přenesl úkoly, včetně auditorů a odborníků, s nimiž příslušný orgán uzavřel smlouvu. Důvěrné informace, které jsou předmětem služebního tajemství, nesmějí být vyzrazeny žádným jiným fyzickým nebo právnickým osobám ani orgánům s výjimkou případů, kdy je to nezbytné pro účely soudního řízení.
2. Veškeré informace, které se týkají obchodních nebo provozních podmínek a jiných ekonomických či osobních záležitostí, vyměňované mezi příslušnými orgány podle tohoto nařízení se považují za důvěrné a podléhají požadavkům služebního tajemství s výjimkou případů, kdy příslušný orgán v okamžiku jejich předání uvede, že dané informace mohou být sdělovány nebo pokud je jejich sdělení nezbytné pro účely soudního řízení.
Článek 35
Povinnost spolupracovat
Příslušné orgány spolupracují, pokud je to nezbytné nebo výhodné pro účely tohoto nařízení. Zejména si příslušné orgány bez zbytečného odkladu vzájemně poskytují informace, které mají význam pro plnění jejich povinností podle tohoto nařízení.
Článek 36
Spolupráce s orgánem pro cenné papíry a trhy
Příslušné orgány pro účely tohoto nařízení spolupracují s orgánem pro cenné papíry a trhy v souladu s nařízením (EU) č. 1095/2010.
Příslušné orgány neprodleně poskytnou orgánu pro cenné papíry a trhy veškeré informace nezbytné k tomu, aby mohl plnit své povinnosti podle nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 37
Spolupráce v případě žádostí týkajících se kontrol na místě nebo šetření
1. Příslušný orgán jednoho členského státu může požádat příslušný orgán jiného členského státu o pomoc při kontrolách na místě nebo šetřeních.
O žádosti uvedené v prvním pododstavci příslušný žádající orgán uvědomí orgán pro cenné papíry a trhy. V případě šetření nebo kontroly s přeshraničními dopady toto šetření nebo kontrolu může koordinovat a na požádání koordinuje orgán pro cenné papíry a trhy.
2. Pokud příslušný orgán obdrží od příslušného orgánu jiného členského státu žádost, aby provedl kontrolu na místě nebo šetření, může:
a)
sám provést kontrolu na místě nebo šetření;
b)
umožnit příslušnému orgánu, který žádost podal, aby se účastnil kontroly na místě nebo šetření;
c)
umožnit příslušnému orgánu, který žádost podal, aby sám provedl kontrolu na místě nebo šetření;
d)
jmenovat auditory nebo odborníky, kteří provedou kontrolu na místě nebo šetření;
e)
podělit se s ostatními příslušnými orgány o konkrétní úkoly související s dohledovými činnostmi.
3. Orgán pro cenné papíry a trhy může požádat příslušné orgány, aby prováděly konkrétní úkony šetření a kontroly na místě, jestliže má oprávněné důvody požadovat informace k tomu, aby byl schopen vykonávat pravomoc, která je mu výslovně svěřena tímto nařízením.
Článek 38
Spolupráce se třetími zeměmi
1. Je-li to možné, uzavřou příslušné orgány s orgány dohledu třetích zemí ujednání o spolupráci týkající se výměny informací s orgány dohledu třetích zemích, vymáhání povinností vyplývajících z tohoto nařízení ve třetích zemích a přijímání obdobných opatření orgány dohledu ve třetích zemích, která doplní opatření přijatá podle kapitoly V. Tato ujednání o spolupráci zajistí alespoň účinnou výměnu informací, která příslušným orgánům členských států umožní plnit povinnosti podle tohoto nařízení.
Příslušný orgán, který navrhne uzavření takového ujednání, o tom uvědomí orgán pro cenné papíry a trhy a příslušné orgány ostatních členských států.
2. Ujednání o spolupráci obsahuje ustanovení o výměně údajů a informací nezbytných k tomu, aby mohl dotčený příslušný orgán plnit povinnost stanovenou v čl. 16 odst. 2.
3. Orgán pro cenné papíry a trhy koordinuje vypracování ujednání o spolupráci mezi příslušnými orgány a dotčenými orgány dohledu třetích zemí. Za tímto účelem vypracuje orgán pro cenné papíry a trhy vzorový dokument pro ujednání o spolupráci, který mohou příslušné orgány použít.
Orgán pro cenné papíry a trhy rovněž koordinuje mezi příslušnými orgány výměnu informací získaných od orgánů dohledu třetích zemí, které mohou mít význam pro přijetí opatření podle kapitoly V.
4. Příslušné orgány uzavřou ujednání o spolupráci týkající se výměny informací s orgány dohledu třetích zemí pouze v případě, že sdělené informace podléhají zárukám dodržování služebního tajemství, které jsou alespoň rovnocenné zárukám stanoveným v článku 34. Výměna informací slouží k plnění úkolů dotyčných příslušných orgánů.
Článek 39
Předávání a uchovávání osobních údajů
Pro předávání osobních údajů mezi členskými státy nebo mezi členskými státy a třetí zemí použijí členské státy směrnici 95/46/ES. Pokud jde o předávání osobních údajů orgánem pro cenné papíry a trhy členským státům nebo třetí zemi, dodržuje orgán pro cenné papíry a trhy nařízení (ES) č. 45/2001.
Osobní údaje uvedené v prvním pododstavci se uchovávají po dobu nanejvýš pěti let.
Článek 40
Sdělování informací třetím zemím
Příslušný orgán může orgánu dohledu třetí země předat údaje a analýzu údajů, jsou-li splněny podmínky stanovené v článku 25 nebo 26 směrnice 95/46/ES, takové předání se však uskutečňuje pouze případ od případu. Příslušný orgán musí být přesvědčen, že je předání nezbytné pro účely tohoto nařízení. Každé takové předání se provádí na základě dohody, že třetí země nepředá tyto údaje orgánu dohledu jiné třetí země bez výslovného písemného povolení příslušného orgánu.
Příslušný orgán sdělí informace, které jsou podle článku 34 důvěrné a které obdržel od příslušného orgánu jiného členského státu, orgánu dohledu třetí země pouze v případě, že příslušný orgán obdržel výslovný souhlas příslušného orgánu, který tyto informace poskytl, a v příslušných případech také za předpokladu, že se informace sdělují výlučně pro účely, ke kterým tento příslušný orgán udělil souhlas.
Článek 41
Sankce
Členské státy stanoví pravidla pro sankce a správní opatření použitelné pro případ porušení tohoto nařízení a přijmou veškerá nezbytná opatření, aby zajistily jejich uplatňování. Tyto sankce a správní opatření musí být účinné, přiměřené a odrazující.
V souladu s nařízením (EU) č. 1095/2010 přijme orgán pro cenné papíry a trhy pokyny s cílem zajistit uplatňování jednotného přístupu ohledně sankcí a správních opatření, které zavádějí členské státy.
Členské státy oznámí Komisi a orgánu pro cenné papíry a trhy pravidla uvedená v prvním a druhém pododstavci do 1. července 2012 a neprodleně jim oznámí veškeré následné změny těchto pravidel.
Orgán pro cenné papíry a trhy zveřejní na svých internetových stránkách seznam stávajících sankcí a správních opatření použitelných v jednotlivých členských státech a pravidelně jej aktualizuje.
Členské státy předkládají každý rok orgánu pro cenné papíry a trhy souhrnné informace o všech uložených sankcích a přijatých správních opatřeních. Sdělí-li příslušný orgán skutečnost, že byla uložena sankce nebo správní opatření, uvědomí o tom současně orgán pro cenné papíry a trhy.
KAPITOLA VII
AKTY V PŘENESENÉ PRAVOMOCI
Článek 42
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 2 odst. 2, čl. 3 odst. 7, čl. 4 odst. 2, čl. 5 odst. 4, čl. 6 odst. 4, čl. 7 odst. 3, čl. 17 odst. 2, čl. 23 odst. 5, a článku 30 je svěřena Komisi na dobu neurčitou.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 2 odst. 2, čl. 3 odst. 7, čl. 4 odst. 2, čl. 5 odst. 4, čl. 6 odst. 4, čl. 7 odst. 3, čl. 17 odst. 2, čl. 23 odst. 5, a článku 30 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí o zrušení nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 2 odst. 2, čl. 3 odst. 7, čl. 4 odst. 2, čl. 5 odst. 4, čl. 6 odst. 4, čl. 7 odst. 3, čl. 17 odst. 2, čl. 23 odst. 5 a článku 30 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě tří měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o tři měsíce.
Článek 43
Lhůta pro přijetí aktů v přenesené pravomoci
Komise přijme akty v přenesené pravomoci podle čl. 2 odst. 2, čl. 3 odst. 7, čl. 4 odst. 2, čl. 5 odst. 4, čl. 6 odst. 4, čl. 7 odst. 3, čl. 17 odst. 2, čl. 23 odst. 5 a článku 30 do 31. března 2012.
Komise může prodloužit lhůtu uvedenou v prvním pododstavci o šest měsíců.
KAPITOLA VIII
PROVÁDĚCÍ AKTY
Článek 44
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Evropský výbor pro cenné papíry, zřízený rozhodnutím Komise 2001/528/ES (16). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
KAPITOLA IX
PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 45
Přezkum a zpráva
Do 30. června 2013 předloží Komise po projednání s příslušnými orgány a orgánem pro cenné papíry a trhy Evropskému parlamentu a Radě zprávu o:
a)
vhodnosti prahových hodnot pro oznamování a zveřejňování podle článků 5, 6, 7 a 8;
b)
dopadu jednotlivých požadavků na zveřejňování podle článku 6, zejména s ohledem na efektivnost a volatilitu finančních trhů;
c)
vhodnosti přímého, centralizovaného zasílání hlášení orgánu pro cenné papíry a trhy;
d)
fungování omezení a požadavků uvedených v kapitolách II a III;
e)
vhodnosti omezení týkajících se nekrytých swapů úvěrového selhání na státní dluhopisy a vhodnosti dalších omezení či podmínky týkající se prodeje na krátko nebo swapů úvěrového selhání;
Článek 46
Přechodné ustanovení
1. Stávající opatření v oblasti působnosti tohoto nařízení, která vstoupila v platnost přede dnem 15. září 2010, mohou zůstat nadále použitelná do 1. července 2013 za podmínky, že se oznámí Komisi do 24. dubna 2012.
2. Transakce se swapy úvěrového selhání na státní dluhopisy, jejichž výsledkem je nekrytá pozice ve swapech úvěrového selhání a které byly uzavřeny přede dnem 25. března 2012 nebo během pozastavení omezení týkajících se nekrytých swapů úvěrového selhání na státní dluhopisy v souladu s čl. 14 odst. 2 mohou být drženy až do doby jejich splatnosti stanovené ve smlouvě o swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy.
Článek 47
Zaměstnanci a zdroje orgánu pro cenné papíry a trhy
Do 31. prosince 2012 orgán pro cenné papíry a trhy posoudí své personální a finanční potřeby v souvislosti s převzetím pravomocí a povinností podle tohoto nařízení a předloží zprávu Evropskému parlamentu, Radě a Komisi.
Článek 48
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se od 1. listopadu 2012.
Čl. 2 odst. 2, čl. 3 odst. 7, čl. 4 odst. 2, čl. 7 odst. 3, čl. 9 odst. 5, čl. 11 odst. 3 a 4, čl. 12 odst. 2, čl. 13 odst. 4 a 5, čl. 16 odst. 3 a 4, čl. 17 odst. 2, čl. 23 odst. 5, 7 a 8 a články 30, 42, 43 a 44 se však použijí od 25. března 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 14. března 2012.
32012R0236
L 086/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA (EU) br. 236/2012 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 14. ožujka 2012.
o kratkoj prodaji i određenim aspektima kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke (1),
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (2),
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),
budući da:
(1)
Na vrhuncu financijske krize u rujnu 2008., nadležna tijela više država članica i nadzorna tijela trećih zemalja, kao što su Sjedinjene Američke Države i Japan, donijela su hitne mjere za ograničavanje ili zabranu kratke prodaje nekih ili svih vrijednosnih papira. To su napravili zbog zabrinutosti da bi u trenutku značajne financijske nestabilnosti kratka prodaja mogla potaknuti dodatan pad cijena dionica, posebno financijskih institucija, na način koji bi mogao ugroziti njihovo postojanje te prouzročiti sistemske rizike. Mjere koje su donijele države članice međusobno se razlikuju jer Uniji nedostaje poseban zajednički regulatorni okvir kojim bi se regulirala kratka prodaja.
(2)
Kako bi se osiguralo pravilno funkcioniranje tržišta Europske unije i poboljšali uvjeti njegova funkcioniranja, a posebno financijskog tržišta, te kako bi se osigurala visoka razina zaštite klijenata i ulagatelja, primjereno je odrediti zajednički regulatorni okvir zahtjeva i ovlasti koji se odnose na kratku prodaju i kreditne izvedenice na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza te osigurati bolju usklađenost i dosljednost među državama članicama u odnosu na potrebu donošenja mjera u iznimnim okolnostima. Potrebno je uskladiti pravila kratke prodaje i određene aspekte kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza kako bi se spriječio nastanak prepreka pravilnom funkcioniranju tržišta Europske unije jer se u protivnom može lako dogoditi da države članice nastave donositi različite mjere.
(3)
Primjereno je i potrebno da se ta pravila zakonodavno oblikuju kao uredba kako bi se osiguralo da se odredbe kojima se izravno nalaže privatnim subjektima da obavješćuju i objave neto kratke pozicije u određenim financijskim instrumentima te o nepokrivenim kratkim prodajama primjenjuju na jedinstven način u cijeloj Uniji. Uredba je također potrebna kako bi se Europskom nadzornom tijelu (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala) (ESMA) osnovanom Uredbom (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (4) dodijelile ovlasti za usklađivanje mjera koje donose nadležna tijela ili za donošenje vlastitih mjera.
(4)
Područje primjene ove Uredbe trebalo bi biti što je šire moguće kako bi se osigurao preventivan regulatorni okvir za primjenu u iznimnim okolnostima. Taj bi okvir trebao obuhvatiti sve financijske instrumente, ali i osigurati razmjeran odgovor na rizike koji bi mogli nastati pri kratkoj prodaji različitih financijskih instrumenata. Nadležna tijela i ESMA trebali bi stoga biti ovlašteni donositi mjere samo u iznimnim okolnostima koje se odnose na sve vrste instrumenata, a nadilaze trajne mjere koje se primjenjuju samo na određene vrste instrumenata kad postoje jasno utvrđeni rizici prema kojima je potrebno postupati.
(5)
Kako bi se prekinula trenutačna nejedinstvena situacija u kojoj su pojedine države članice donosile različite mjere te kako bi se ograničila mogućnost da nadležna tijela donose različite mjere potrebno je usklađeno postupati prema potencijalnim rizicima koji proizlaze iz kratke prodaje i kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza. Trebalo bi odrediti zahtjeve prema kojima bi se postupalo prema utvrđenim rizicima bez nepotrebnog umanjivanja koristi koju kratka prodaja pruža kvaliteti i učinkovitosti tržišta. Iako u nekim situacijama kratka prodaja može imati nepovoljne učinke, u normalnim tržišnim uvjetima kratka prodaja ima važnu ulogu pri osiguravanju pravilnog funkcioniranja financijskih tržišta, a posebno u kontekstu tržišne likvidnosti i učinkovitog oblikovanja cijena.
(6)
Upućivanja u ovoj Uredbi na fizičke i pravne osobe trebala bi uključivati registrirana poslovna udruženja bez pravne osobnosti.
(7)
Veća transparentnost značajnih neto kratkih pozicija u određenim financijskim instrumentima vjerojatno bi bila korisna kako za regulatorno tijelo tako i za sudionike na tržištu. Za dionice koje su uvrštene u trgovanje na mjestu trgovanja u Uniji trebalo bi uvesti dualistički model koji osigurava veću transparentnost značajnih neto kratkih pozicija u dionicama na primjerenoj razini. O poziciji pri nižem pragu trebalo bi obavijestiti samo odgovarajuća regulatorna tijela kako bi im se omogućio nadzor i, ako je potrebno, ispitivanje kratkih prodaja koje bi mogle dovesti do sistemskih rizika, predstavljati zlouporabu ili dovesti do poremećaja na tržištu; dok bi poziciju pri višem pragu trebalo objaviti kako bi se sudionicima na tržištu pružile korisne informacije o značajnim pojedinačnim kratkim pozicijama u dionicama.
(8)
Trebalo bi uvesti zahtjev da se regulatorna tijela obavješćuje o neto kratkim pozicijama u državnim dužničkim instrumentima u Uniji jer bi takvo obavješćivanje pružilo važne informacije koje bi regulatornim tijelima pomogle pri nadzoru uzrokuju li navedene pozicije zapravo sistemske rizike ili ih se upotrebljava s ciljem zlouporabe. Takav bi zahtjev trebao uključivati samo obavješćivanje regulatornih tijela jer bi objava informacija o navedenim instrumentima mogla imati nepovoljan utjecaj na tržišta državnih dužničkih instrumenata čija je likvidnost već narušena.
(9)
Zahtjevi koji se odnose na obavješćivanje o državnim dužničkim instrumentima trebali bi se primjenjivati na dužničke instrumente čiji je izdavatelj pojedina država članica i Unija, uključujući Europsku investicijsku banku, vladine odjele pojedine države članice, agencije, društva posebne namjene ili međunarodne financijske institucije koje su osnovale dvije ili više država članica, a koje izdaju dužničke instrumente u ime države članice ili u ime više država članica, kao što su Europsko društvo za financijsku stabilnost ili budući Europski mehanizam za stabilnost. Kod saveznih država članica, zahtjevi koji se odnose na obavješćivanje trebali bi se također primjenjivati na dužničke instrumente čiji su izdavatelji članice saveza. Međutim, oni se ne bi trebali primjenjivati na ostala regionalna i lokalna tijela ili kvazi-javna tijela u državi članici koja je izdala dužničke instrumente. Cilj dužničkih instrumenata čiji je izdavatelj Unija jest omogućiti platno-bilančnu ravnotežu ili potporu financijskoj stabilnosti državama članicama ili makrofinancijsku pomoć trećim zemljama.
(10)
Kako bi se osigurala cjelovita i učinkovita transparentnost važno je da zahtjevi koji se odnose na obavješćivanje obuhvaćaju ne samo kratke pozicije nastale trgovanjem dionicama ili državnim dužničkim instrumentima na mjestima trgovanja, već i kratke pozicije nastale trgovanjem izvan mjesta trgovanja te neto kratke pozicije nastale upotrebom izvedenica kao što su opcije, budućnosni ugovori, instrumenti povezani s indeksima, ugovori za razlike (engl. contracts for differences) te spread bets povezane s dionicama ili državnim dužničkim instrumentima.
(11)
Kako bi bio koristan regulatornim tijelima i tržištima, svaki sustav transparentnosti trebao bi osigurati potpune i točne informacije o pozicijama fizičkih i pravnih osoba. Posebno bi informacije pružene regulatornim tijelima ili tržištima trebale uzimati u obzir kako kratke tako i duge pozicije ne bi li se osigurale korisne informacije o neto kratkim pozicijama fizičkih i pravnih osoba u dionicama, državnim dužničkim instrumentima i kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza.
(12)
Pri izračunu kratkih ili dugih pozicija trebalo bi uzeti u obzir sve oblike ekonomskih interesa koje ostvaruju fizičke ili pravne osobe u odnosu na izdani kapital društva ili izdane državne dužničke instrumente države članice ili Unije. Posebno bi trebalo uzeti u obzir ekonomski interes koji je izravno ili neizravno povezan korištenjem izvedenica kao što su opcije, budućnosni ugovori, ugovori za razlike te spread bets povezane s dionicama i državnim dužničkim instrumentima, te izvedenicama na indekse, košarice vrijednosnih papira te fondovima čijim se udjelima trguje na uređenom tržištu. U slučaju pozicija u državnim dužničkim instrumentima trebalo bi također uzeti u obzir kreditne izvedenice na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza izdavatelja državnih dužničkih instrumenata.
(13)
Uz sustav transparentnosti koji je predviđen ovom Uredbom, Komisija bi u okviru svoje revizije Direktive 2004/39/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o tržištima financijskih instrumenata (5) trebala razmotriti bi li uključivanje informacija o kratkoj prodaji u izvješća o transakcijama koja investicijska društva dostavljaju nadležnim tijelima pružilo korisne dodatne informacije koje bi nadležnim tijelima omogućile nadzor volumena kratke prodaje.
(14)
Kupnja kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza bez držanja duge pozicije u temeljnom državnom dužničkom instrumentu ili drugoj imovini, portfelju imovine, financijskim obvezama ili financijskim ugovorima čija je vrijednost u korelaciji s vrijednošću državnih dužničkih instrumenata s ekonomskog aspekta može biti istovjetna zauzimanju kratke pozicije u temeljnom dužničkom instrumentu. Izračun neto kratke pozicije u državnim dužničkim instrumentima trebao bi stoga obuhvatiti kreditne izvedenice na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza koje se odnose na obvezu izdavatelja državnih dužničkih instrumenata. Poziciju u kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza trebalo bi uzeti u obzir i za potrebe utvrđivanja ima li fizička ili pravna osoba značajnu neto kratku poziciju u državnim dužničkim instrumentima o čemu je potrebno obavijestiti nadležno tijelo te kada nadležno tijelo obustavi ograničenja na transakcije nepokrivenim kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza s ciljem utvrđivanja značajne nepokrivene pozicije u kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza koje su povezane s izdavateljem državnih dužničkih instrumenata o čemu je potrebno obavijestiti nadležno tijelo.
(15)
Kako bi se omogućio stalan nadzor pozicija, sustav transparentnosti također bi trebao obuhvatiti obavješćivanje i objavu kada promjena u neto kratkoj poziciji rezultira povećanjem iznad ili smanjenjem ispod određenih pragova.
(16)
Kako bi sustav transparentnosti bio učinkovit, važno je da se primjenjuje, neovisno o tome gdje je fizička ili pravna osoba smještena, uključujući i treće zemlje, kada ta osoba ima značajnu neto kratku poziciju u društvu čije su dionice uvrštene u trgovanje na mjestu trgovanja u Uniji ili neto kratku poziciju u državnim dužničkim instrumentima koje je izdala država članica ili Unija.
(17)
Definicija kratke prodaje ne bi trebala uključivati repo ugovor između dvije strane kada jedna strana prodaje drugoj vrijednosni papir po dogovorenoj cijeni s obvezom ponovnog otkupa vrijednosnog papira na budući datum po drugoj dogovorenoj cijeni ili ugovor o izvedenicama u kojima je ugovorena prodaja vrijednosnih papira po dogovorenoj cijeni na neki budući datum. Ta definicija ne bi trebala uključivati prijenos vrijednosnih papira u sklopu sporazuma o pozajmljivanju vrijednosnih papira.
(18)
Nepokrivena kratka prodaja dionica i državnih dužničkih instrumenata ponekad se smatra povećavanjem potencijalnog rizika nemogućnosti namire i volatilnosti. Kako bi se umanjili takvi rizici primjereno je odrediti razmjerna ograničenja za nepokrivenu kratku prodaju takvih instrumenata. Detaljna ograničenja trebala bi uzeti u obzir različite aranžmane koji se trenutačno koriste za pokrivene kratke prodaje. Oni uključuju zasebne repo ugovore na temelju kojih osoba koja zauzima kratku poziciju u vrijednosnom papiru ponovo kupuje isti vrijednosni papir nakon dovoljno vremena kako bi omogućila namiru transakcije kratke prodaje te uključuje ugovore o kolateralu ako primatelj kolaterala može upotrijebiti vrijednosni papir za namiru transakcije kratke prodaje. Ostali primjeri uključuju izdavanja prava (ponude) društava postojećim dioničarima, zajmovne fondove (engl. lending pools), i mogućnosti repo ugovora koje pružaju primjerice, prema mjestu trgovanja, klirinškog sustava ili središnje banke.
(19)
U odnosu na nepokrivenu kratku prodaju dionica potrebno je da fizička ili pravna osoba sklopi dogovor s trećom stranom kojim treća strana potvrđuje da je dionica locirana, što znači da treća strana potvrđuje da može učiniti dionicu raspoloživom za namiru u roku. Da bi mogla to potvrditi potrebno je poduzeti mjere prema trećim osobama kako bi fizička ili pravna osoba opravdano mogla očekivati izvršenje namire u roku. To uključuje mjere kao što je potvrda treće osobe da je raspodjelila dionice za posudbu ili kupnju kako bi se namira mogla izvršiti u roku. Kako bi kratka prodaja bila pokrivena kupnjom dionice tijekom istog dana, treća strana treba potvrditi da smatra da je dionicu jednostavno posuditi ili kupiti. Pri određivanju koje mjere su potrebne kako bi se opravdano moglo očekivati izvršenje namire u roku, ESMA bi trebala uzeti u obzir likvidnost dionica, a posebno razinu prometa te jednostavnost kupnje, prodaje ili posudbe s minimalnim utjecajem na tržište.
(20)
U odnosu na nepokrivenu kratku prodaju državnih dužničkih instrumenata, činjenicu da će kratka prodaja biti pokrivena kupnjom državnog dužničkog instrumenta u istom danu može se smatrati primjerom opravdanog očekivanja da će namiru biti moguće izvršiti u roku.
(21)
Kreditna izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata trebala bi se temeljiti na načelu osiguranog interesa koji prepoznaje da osim vlasništva obveznica postoje i drugi interesi povezani s izdavateljem državnih dužničkih instrumenata. Takvi interesi uključuju zaštitu od rizika nastanka statusa neispunjavanja obveza izdavatelja državnog dužničkog instrumenta kada fizička ili pravna osoba ima dugu poziciju u državnim dužničkim instrumentima tog izdavatelja ili zaštitu od rizika pada vrijednosti državnog dužničkog instrumenta kada fizička ili pravna osoba imaju imovinu ili podliježu obvezama koje se odnose na subjekte javnog ili privatnog sektora određene države članice čija je vrijednost u korelaciji s vrijednošću državnog dužničkog instrumenta. Navedena bi imovina trebala uključivati financijske ugovore, portfelj imovine ili financijskih obveza kao i transakcije s kamatnim ili valutnim ugovorima o zamjeni za koje se upotrebljava kreditna izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenta kao oruđe upravljanja rizikom druge ugovorne strane pri zaštiti od izloženosti financijskim i vanjskotrgovinskim ugovorima. Niti jedna pozicija ili portfelji pozicija korišteni u okviru zaštite izloženosti prema određenoj državi ne bi se trebala smatrati nepokrivenom pozicijom u kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata. To uključuje sve izloženosti središnjoj, regionalnoj i lokalnoj upravi, subjektima javnog sektora ili izloženosti za koje jamči neki od spomenutih subjekata. Nadalje, trebalo bi također uključiti izloženosti prema subjektima javnog sektora u određenoj državi članici. U tom bi kontekstu trebalo obuhvatiti sve izloženosti, uključujući kredite, kreditni rizik druge ugovorne strane (uključujući potencijalne izloženosti za koje je potreban jamstveni kapital), potraživanja i jamstva. Navedeno također uključuje neizravne izloženosti prema svim spomenutim subjektima, koje između ostalog nastanu izloženošću prema indeksima, fondovima ili društvima posebne namjene.
(22)
S obzirom na to da bi ugovaranje kreditne izvedenice na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata bez izloženosti riziku pada vrijednosti državnih dužničkih instrumenata moglo imati nepovoljan utjecaj na stabilnost tržišta državnih dužničkih instrumenata, fizičkim i pravnim osobama trebalo bi zabraniti zauzimanje takvih nepokrivenih pozicija u kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata. Međutim, na prvi znak da tržište državnih dužničkih instrumenata ne funkcionira pravilno, nadležno tijelo trebalo bi moći privremeno obustaviti takvo ograničenje. Navedena privremena obustava trebala bi se temeljiti na mišljenju nadležnog tijela na osnovi utemeljenih razloga nakon analize pokazatelja navedenih u ovoj Uredbi. Nadležna tijela također bi trebala moći koristiti dodatne pokazatelje.
(23)
Primjereno je također obuhvatiti zahtjeve prema središnjim drugim ugovornim stranama u vezi s postupcima pokrivene kupnje i novčanim kaznama za neizvršenu namiru transakcija u dionicama. Zahtjevi koji se odnose na postupke pokrivene kupnje i zakašnjelu namiru trebali bi odrediti osnovne standarde discipline pri namiri. Zahtjevi koji se odnose na postupke pokrivene kupnje i određivanje novčanih kazni trebali bi biti dovoljno fleksibilni kako bi dozvolili središnjoj drugoj ugovornoj strani koja je odgovorna za uspostavljanje takvih postupaka mogućnost da se osloni na drugog sudionika na tržištu u vezi s operativnim obavljanjem pokrivene kupnje ili određivanjem novčane kazne. Međutim, za pravilno funkcioniranje financijskih tržišta ključno je horizontalnim zakonodavnim prijedlogom urediti šire aspekte discipline pri namiri.
(24)
Mjere povezane s državnim dužničkim instrumentima i kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata uključujući povećanu transparentnost i ograničenja nepokrivene kratke prodaje trebale bi odrediti zahtjeve koji su razmjerni te istodobno izbjegavaju nepovoljan utjecaj na likvidnost tržišta državnih obveznica i repo tržišta državnih obveznica.
(25)
Dionice se sve više uvršćuju u trgovanje na različita mjesta trgovanja u Uniji i trećim zemljama. Mnoga velika društva sa sjedištem u trećim zemljama također imaju dionice uvrštene u trgovanje na različitim mjestima trgovanja u Uniji. Radi učinkovitosti je primjereno izuzeti vrijednosne papire, čije je glavno mjesto trgovanja u trećoj zemlji, od određenih zahtjeva za obavješćivanjem i objavom.
(26)
Aktivnosti održavanja tržišta imaju ključnu ulogu pri osiguravanju likvidnosti na tržištima u Uniji, a održavatelji tržišta trebaju zauzimati kratke pozicije kako bi obavljali tu ulogu. Uvođenje zahtjeva koji se odnose na takve aktivnosti moglo bi značajno ograničiti njihovu aktivnost osiguravanja likvidnosti te imati značajan nepovoljan utjecaj na učinkovitost tržišta Unije. Osim toga, od održavatelja tržišta ne bi se očekivalo da zauzimaju značajne kratke pozicije osim tijekom kratkih razdoblja. Stoga je primjereno da se fizičke ili pravne osobe uključene u takve aktivnosti izuzmu iz zahtjeva koji bi mogli umanjiti njihovu sposobnost obavljanja takve funkcije i stoga nepovoljno utjecati na tržišta Unije. Kako bi navedeni zahtjevi obuhvatili istovjetne subjekte iz trećih zemalja potrebno je uvesti postupak procjene istovjetnosti tržišta trećih zemalja. Izuzeće bi se trebalo primjenjivati na različite vrste aktivnosti održavanja tržišta, ali ne za trgovanje za vlastiti račun. Također je primjereno izuzeti neke operacije na primarnom tržištu kao što su one povezane s državnim dužničkim instrumentima i stabilizacijskim mjerama jer su to važne aktivnosti koje podupiru učinkovito funkcioniranje tržišta. Nadležna tijela trebalo bi obavijestiti o primjeni izuzeća te ih ovlastiti da fizičkim ili pravnim osobama zabrane primjenu izuzeća ako one ne ispunjavaju odgovarajuće kriterije za primjenu izuzeća. Nadležna tijela također bi trebala moći zatražiti informacije od fizičkih ili pravnih osoba kako bi nadzirale njihovu primjenu izuzeća.
(27)
U slučaju nepovoljnih kretanja koja bi mogla ozbiljno ugroziti financijsku stabilnost ili tržišno povjerenje u državi članici ili Uniji, nadležna tijela trebala bi imati intervencijske ovlasti na temelju kojih mogu zahtijevati daljnju transparentnost ili uvesti privremena ograničenja kratke prodaje, transakcija kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata i ostalih transakcija kako bi spriječila nekontrolirani pad cijena financijskog instrumenta. Takve mjere mogle bi biti potrebne zbog niza nepovoljnih događaja ili kretanja, uključujući ne samo financijske ili ekonomske događaje, već i primjerice prirodne nesreće ili teroristička djela. Osim toga, do pojedinih nepovoljnih događaja ili kretanja koji zahtijevaju mjere moglo bi doći u pojedinoj državi članici bez prekograničnih učinaka. Navedene ovlasti trebaju biti dovoljno fleksibilne kako bi omogućile nadležnim tijelima rješavanje različitih vrsta iznimnih okolnosti. Pri donošenju tih mjera, nadležna tijela trebala bi na odgovarajući način voditi računa o načelu proporcionalnosti.
(28)
S obzirom na to da ova Uredba uređuje samo ograničenja kratke prodaje i kreditne izvedenice na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza s ciljem sprečavanja nekontroliranog pada cijene financijskog instrumenta, potreba za drugim vrstama ograničenja kao što su ograničenja pozicija ili proizvoda koji mogu prouzročiti ozbiljnu zabrinutost vezano za zaštitu ulagatelja, primjerenije je razmotrena u kontekstu revizije Direktive 2004/39/EZ od strane Komisije.
(29)
Iako je obično najprimjerenije da nadležna tijela nadziru tržišne uvjete te prva reagiraju na nepovoljan događaj ili kretanja donošenjem odluke o tome je li financijska stabilnost ili povjerenje tržišta ozbiljno ugroženo te je li potrebno poduzeti mjere za rješavanje takve situacije, trebalo bi s time povezane ovlasti te uvjete i postupke njihove primjene u najvećoj mogućoj mjeri uskladiti.
(30)
U slučaju značajnog pada cijene financijskog instrumenta na mjestu trgovanja nadležno tijelo trebalo bi također imati mogućnost privremeno ograničiti kratku prodaju financijskog instrumenta na tom mjestu koje se nalazi u njegovoj nadležnosti ili zahtijevati da ESMA ograniči takvu kratku prodaju u drugim nadležnostima radi mogućnosti hitne intervencije gdje je to primjereno te kratkoročnog sprečavanja nekontroliranog pada cijene određenog instrumenta. Nadležno tijelo također bi trebalo biti obvezno obavijestiti ESMA-u o takvim odlukama tako da ESMA može odmah obavijestiti nadležna tijela drugih država članica u kojima se trguje istim instrumentom na mjestima trgovanja, uskladiti donošenje mjera tih drugih država članica te, ako je potrebno, pomoći im pri postizanju sporazuma ili donošenja same odluke u skladu s člankom 19. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
(31)
Kada nepovoljan događaj ili kretanje obuhvaća više od jedne države članice ili ima prekogranične učinke, primjerice ako je financijski instrument uvršten u trgovanje na različitim mjestima trgovanja u više različitih država članica, ključno je blisko savjetovanje i suradnja između nadležnih tijela. ESMA bi trebala imati ključnu ulogu usklađivanja u takvim situacijama te bi trebala pokušati osigurati dosljednost među nadležnim tijelima. Sastav ESMA-e, koji uključuje predstavnike nadležnih tijela, trebao bi pomoći pri obavljanju takve uloge. K tome, nadležna tijela trebala bi imati ovlasti donositi mjere kada je interveniranje u njihovom interesu.
(32)
Uz usklađivanje mjera nadležnih tijela, ESMA bi trebala osigurati da nadležna tijela donose samo nužne i razmjerne mjere. ESMA bi trebala moći nadležnim tijelima davati mišljenja o primjeni intervencijskih ovlasti.
(33)
Iako je često najprimjerenije da nadzor i brzu reakciju na nepovoljne događaje ili kretanja na tržištu obavljaju nadležna tijela, ESMA bi također trebala imati ovlasti za donošenje mjera kada kratka prodaja i druge povezane aktivnosti ugrožavaju pravilno funkcioniranje i integritet financijskih tržišta ili stabilnost cijelog ili dijela financijskog sustava u Uniji, kada postoje prekogranični učinci te nadležna tijela nisu donijela dostatne mjere za otklanjanje prijetnje. ESMA bi se trebala savjetovati s Europskim odborom za sistemske rizike (ESRB) osnovanim Uredbom (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike (6), kada je to moguće, i s ostalim nadležnim tijelima kada učinci takvih mjera nadilaze financijska tržišta, kao što je to slučaj s robnim izvedenicama koji se upotrebljavaju za zaštitu fizičkih pozicija.
(34)
Ovlasti ESMA-e u skladu s ovom Uredbom da ograniči kratku prodaju i druge povezane aktivnosti u iznimnim okolnostima u skladu su s člankom 9. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 1095/2010. Navedene ovlasti ne bi trebale dovoditi u pitanje ovlasti ESMA-e u izvanrednim situacijama na temelju članka 18. Uredbe (EU) br. 1095/2010. Posebno, ESMA bi trebala moći donijeti pojedinačne odluke kojima se nadležnim tijelima nalaže donošenje mjera ili pojedinačnih odluka koje se odnose na sudionike na financijskom tržištu na temelju članka 18. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
(35)
Upućivanja u ovoj Uredbi na članke 18. i 38. Uredbe (EU) br. 1095/2010 deklaratorne su naravi. Navedeni članci primjenjuju se i bez navedenih upućivanja.
(36)
Intervencijske ovlasti nadležnih tijela i ESMA-e da ograniče kratku prodaju, kreditne izvedenice na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza i druge transakcije trebale bi biti samo privremene naravi te bi se trebale upotrebljavati samo tijekom razdoblja i u opsegu koji je potreban za otklanjanje određene prijetnje.
(37)
Zbog posebnih rizika koji mogu nastati korištenjem kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza, takve transakcije zahtijevaju strogi nadzor nadležnih tijela. Posebno, nadležna tijela trebala bi, u posebnim slučajevima, imati ovlasti da zahtijevaju informacije od fizičkih ili pravnih osoba koje ulaze u takve transakcije o namjeni ulaska u takve transakcije.
(38)
ESMA-i bi trebalo dodijeliti ovlasti za provođenje istrage o izdanju ili postupku povezanom s kratkom prodajom ili korištenjem kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza kako bi se procijenilo predstavlja li to izdanje ili postupak potencijalnu prijetnju financijskoj stabilnosti ili povjerenju tržišta. ESMA bi trebala objaviti izvješće o nalazima takve istrage.
(39)
S obzirom na to da se neke od odredbi ove Uredbe primjenjuju na fizičke ili pravne osobe i aktivnosti u trećim zemljama, u određenim situacijama potrebna je suradnja nadležnih tijela i nadzornih tijela trećih zemalja. Nadležna tijela stoga bi trebala sklopiti sporazume s nadzornim tijelima trećih zemalja. ESMA bi trebala uskladiti pripremu takvih sporazuma o suradnji te razmjenu informacija primljenih od trećih zemalja među nadležnim tijelima.
(40)
Ova Uredba poštuje temeljna prava i pridržava se načela koja su posebno priznata u Ugovoru o funkcioniranju Europske unije (UFEU) te Povelji Europske unije o temeljnim pravima (Povelja), a posebno pravo na zaštitu osobnih podataka predviđeno člankom 16. UFEU-a te člankom 8. Povelje. Transparentnost povezana sa značajnim neto kratkim pozicijama, uključujući objavu pozicija iznad određenog praga, kada je to predviđeno ovom Uredbom, potrebna je zbog stabilnosti financijskog tržišta i zaštite ulagatelja. Takva transparentnost omogućit će regulatornim tijelima nadzor korištenja kratke prodaje u vezi sa strategijama zlouporabe i nadzor učinaka kratke prodaje na pravilno funkcioniranje tržišta. K tome, navedena bi transparentnost mogla pomoći smanjenju nejednake informiranosti te tako osigurati da svi sudionici na tržištu budu primjereno informirani o opsegu u kojem takva kratka prodaja utječe na cijene. Sve razmjene ili prijenosi informacija nadležnih tijela trebali bi biti u skladu s pravilima o prijenosu osobnih podataka utvrđenima Direktivom 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (7). Sve razmjene ili prijenosi informacija ESMA-e trebali bi biti u skladu s pravilima o prijenosu osobnih podataka utvrđenima Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (8), koja bi se trebala u potpunosti primjenjivati na obradu osobnih podataka za potrebe ove Uredbe.
(41)
Uzimajući u obzir načela navedena u Komunikaciji Komisije o jačanju sustava sankcija u sektoru financijskih usluga i pravnim aktima Unije donesenima na temelju nastavnog postupanja povezanog s tom Komunikacijom, države članice trebale bi odrediti pravila o sankcijama i administrativnim mjerama koje se primjenjuju na kršenje odredbi ove Uredbe te bi trebale osigurati njihovu provedbu. Navedene sankcije i administrativne mjere trebale bi biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće. One bi se trebale temeljiti na smjernicama koje je donijela ESMA radi promicanja konvergencije i prekogranične usklađenosti sustava sankcija u financijskom sektoru.
(42)
Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EZ) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (9). Komisija bi trebala obavješćivati Europski parlament o napretku povezanom s odlukama koje određuju istovjetnost pravnih i nadzornih okvira trećih zemalja sa zahtjevima ove Uredbe.
(43)
Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u vezi s detaljima izračuna kratkih pozicija, kada fizička ili pravna osoba ima nepokrivenu poziciju u kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza, obavješćivanjem ili objavom o pragovima te dodatnim određivanjem kriterija i čimbenika za određivanje u kojim slučajevima nepovoljan događaj ili kretanje predstavlja ozbiljnu prijetnju financijskoj stabilnosti ili povjerenju tržišta u državi članici ili Uniji. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada obavi odgovarajuća savjetovanja, uključujući na razini stručnjaka odgovarajućih institucija, tijela i agencija, prema potrebi. Prilikom pripreme i izrade delegiranih akata, Komisija bi trebala osigurati da se relevantni dokumenti Europskom parlamentu i Vijeću šalju istodobno, na vrijeme i na primjeren način.
(44)
Komisija bi Europskom parlamentu i Vijeću trebala podnijeti izvješće o procjeni primjerenosti predviđenih pragova o kojima treba obavješćivati i koje treba objaviti, o djelovanju ograničenja i zahtjeva povezanih s transparentnošću neto kratkih pozicija te o potrebi dodatnih ograničenja ili uvjeta vezano za kratku prodaju ili kreditne izvedenice na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza.
(45)
S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe ne mogu dostatno ostvatiti države članice, iako su nadležna tijela u boljem položaju za obavljanje nadzora tržišnih kretanja te ih bolje poznaju, cjelokupan utjecaj problema povezanih s kratkom prodajom i kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza može se u potpunosti sagledati samo u kontekstu Unije te se stoga ti ciljevi na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.
(46)
S obzirom na to da su neke države članice već uvele ograničenja kratke prodaje te s obzirom na to da su ovom Uredbom predviđeni delegirani akti i obvezujući tehnički standardi koje bi trebalo prije usvojiti kako bi bila moguća njezina učinkovita primjena, potrebno je predvidjeti dostatno prijelazno razdoblje. S obzirom na to da je bitno prije 1. studenoga 2012. odrediti bitne elemente koji nisu ključni, a koji će olakšati usklađenost tržišnih sudionika s ovom Uredbom te njezinu provedbu od strane nadležnih tijela, također je potrebno osigurati Komisiji sredstva za donošenje tehničkih standarda i delegiranih akata prije tog datuma,
DONIJELI SU OVU UREDBU:
POGLAVLJE I.
OPĆE ODREDBE
Članak 1.
Područje primjene
1. Ova se Uredba primjenjuje na sljedeće:
(a)
financijske instrumente u smislu članka 2. stavka 1. točke (a) koji su uvršteni u trgovanje na mjestu trgovanja u Uniji, uključujući instrumente kojima se trguje izvan mjesta trgovanja;
(b)
izvedenice iz točaka od 4. do 10. odjeljka C Priloga I. Direktivi 2004/39/EZ koji se odnose na financijske instrumente iz točke (a) ili na izdavatelja tih financijskih instrumenata, uključujući izvedenice kojima se trguje izvan mjesta trgovanja;
(c)
dužničke instrumente koje je izdala država članica ili Unija i izvedenice iz točaka od 4. do 10. odjeljka C Priloga I. Direktivi 2004/39/EZ koji se odnose ili su povezani s dužničkim instrumentima koje je izdala država članica ili Unija.
2. Članci 18. i 20. te od 23. do 30. primjenjuju se na sve financijske instrumente u smislu članka 2. stavka 1. točke (a).
Članak 2.
Definicije
1. Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:
(a)
„financijski instrument” znači instrument naveden u odjeljku C Priloga I. Direktivi 2004/39/EZ;
(b)
„kratka prodaja” u vezi s dionicom ili dužničkim instrumentom znači svaka prodaja dionice ili dužničkog instrumenta koju prodavatelj ne posjeduje u trenutku sklapanja ugovora o prodaji uključujući prodaju kada je u trenutku sklapanja ugovora o prodaji prodavatelj posudio ili je ugovorio posuditi dionicu ili dužnički instrument za isporuku pri namiri, što ne uključuje:
i.
prodaju od strane jedne ili druge strane u okviru repo ugovora pri čemu se jedna strana obvezala prodati drugoj vrijednosni papir po određenoj cijeni uz obvezu druge strane da će joj prodati natrag vrijednosni papir na neki budući datum po drugoj određenoj cijeni;
ii.
prijenos vrijednosnih papira u okviru sporazuma o pozajmljivanju vrijednosnih papira; ili
iii.
ugovaranje budućnosnog ugovora ili sklapanje drugog ugovora o izvedenicama pri čemu se ugovara prodaja vrijednosnog papira po određenoj cijeni na neki budući datum;
(c)
„kreditna izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza” znači ugovor o izvedenicama u kojem jedna strana plaća naknadu drugoj strani u zamjenu za plaćanje ili drugu korist u slučaju kreditnog događaja povezanog s odgovarajućim subjektom i svakog drugog nastanka statusa neispunjavanja obveza povezanog s tim ugovorom o izvedenicama koji ima sličan ekonomski učinak;
(d)
„izdavatelj državnog dužničkog instrumenta” znači bilo koji od sljedećih subjekata koji izdaju dužnički instrument:
i.
Unija;
ii.
država članica, uključujući vladine odjele, agencije ili društva posebne namjene države članice;
iii.
u slučaju savezne države članice, neka od saveznih članica;
iv.
društvo posebne namjene više država članica;
v.
međunarodna financijska institucija koju osnuju dvije ili više država članica koja ima namjenu prikupljanja financijskih sredstava i pružanja financijske pomoći u korist svojih članova koji se nalaze u teškim financijskim problemima ili im prijete teški financijski problemi; ili
vi.
Europska investicijska banka;
(e)
„kreditna izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata” znači kreditna izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza kod koje se plaćanje ili druga korist plaćaju u slučaju kreditnog događaja ili nastanka statusa neispunjavanja obveza u vezi s izdavateljem državnog dužničkog instrumenta;
(f)
„državni dužnički instrument” znači dužnički instrument koji je izdao izdavatelj državnog vrijednosnog papira;
(g)
„izdani državni dužnički instrument” znači svi državni dužnički instrumenti koje izda izdavatelj državnog dužničkog instrumenta koji nisu otkupljeni;
(h)
„izdani dionički kapital” u vezi s društvom znači ukupne redovne i povlaštene dionice koje je izdalo društvo, ali ne uključuje zamjenjive dužničke vrijednosne papire;
(i)
„matična država članica” znači:
i.
u vezi s investicijskim društvima u smislu članka 4. stavka 1. točke 1. Direktive 2004/39/EZ ili u vezi s uređenim tržištem u smislu članka 4. stavka 1. točke 14. Direktive 2004/39/EZ, matična država članica u smislu članka 4. stavka 1. točke 20. Direktive 2004/39/EZ;
ii.
u vezi s kreditnim institucijama matična država članica u smislu članka 4. točke 7. Direktive 2006/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2006. o osnivanju i obavljanju djelatnosti kreditnih institucija (10);
iii.
u vezi s pravnim osobama na koje se ne odnosi točka i. ili ii., država članica u kojoj se nalazi njihovo sjedište ili, ako nema sjedišta, država članica u kojoj ima glavno predstavništvo;
iv.
u vezi s fizičkim osobama, država članica u kojoj se nalazi sjedište te osobe ili, ako nema sjedišta, država članica u kojoj je ta osoba rezident;
(j)
„odgovarajuće nadležno tijelo” znači:
i.
u vezi s državnim dužničkim instrumentom države članice ili, u slučaju savezne države članice, u vezi s državnim dužničkim instrumentom jedne od saveznih jedinica u državi članici, ili kreditnom izvedenicom na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza u vezi s državom članicom ili saveznom jedinicom, nadležno tijelo te države članice;
ii.
u vezi s državnim dužničkim instrumentom Unije ili kreditnom izvedenicom Unije na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza, nadležno tijelo u nadležnosti u kojoj se nalazi odjel koji je izdao dužnički vrijednosni papir;
iii.
u vezi s državnim dužničkim instrumentom više država članica koje djeluju preko društva posebne namjene ili kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza koje su povezane s tim društvom posebne namjene, nadležno tijelo u čijoj je nadležnosti to društvo posebne namjene osnovano;
iv.
u vezi s državnim dužničkim instrumentom međunarodne financijske institucije koju su osnovale dvije ili više država članica čija je namjena financiranje ili pružanje financijske pomoći u korist njezinih članova koji se nalaze u teškim financijskim problemima ili im prijete teški financijski problemi, nadležno tijelo u nadležnosti u kojoj je međunarodna financijska institucija osnovana;
v.
u vezi s financijskim instrumentom koji nije instrument iz točaka od i. do iv., nadležno tijelo za taj financijski instrument kako je utvrđeno u članku 2. točki 7. Uredbe Komisije (EZ) br. 1287/2006 (11) i određeno u skladu s poglavljem III. ove Uredbe;
vi.
u vezi s financijskim instrumentima koji nisu pokriveni točkama od i. do v., nadležno tijelo države članice u kojoj je financijski instrument prvi put uvršten u trgovanje na mjestu trgovanja;
vii.
u vezi s dužničkim instrumentom koji je izdala Europska investicijska banka, nadležno tijelo države članice u kojoj je smještena Europska investicijska banka;
(k)
„aktivnosti održavanja tržišta” znači aktivnosti investicijskog društva, kreditne institucije ili subjekta iz treće zemlje ili društva iz članka 2. stavka 1. točke (l) Direktive 2004/39/EZ, koje je član mjesta trgovanja ili tržišta treće zemlje čiji je pravni i nadzorni okvir Komisija u skladu s člankom 17. stavkom 2. proglasila istovjetnim kada, u vezi s financijskim instrumentom, bilo da se njime trguje na mjestu trgovanja ili izvan njega, djeluje u vlastito ime te u jednom od sljedećih svojstava:
i.
obavlja jasne, istovremene ponude na kupnju i na prodaju usporedive veličine te po konkurentnim cijenama što rezultira redovitom i stalnom likvidnošću na tržištu;
ii.
kao dio svog uobičajenog poslovanja ispunjava naloge klijenata ili kao odgovor na zahtjev klijenata za trgovanjem;
iii.
štiti pozicije koje proizlaze iz obavljanja zadaća iz točaka i. i ii.;
(l)
„mjesto trgovanja” znači uređeno tržište u smislu članka 4. stavka 1. točke 14. Direktive 2004/39/EZ ili multilateralna trgovinska platforma u smislu članka 4. stavka 1. točke 15. Direktive 2004/39/EZ;
(m)
„glavno mjesto trgovanja” u vezi s dionicama znači mjesto trgovanja na kojem je promet tom dionicom najveći;
(n)
„ovlašteni primarni diler” znači fizička ili pravna osoba koja je potpisala sporazum s izdavateljem državnih dužničkih instrumenata ili koja je formalno priznata kao primarni diler od strane izdavatelja državnih dužničkih instrumenata ili u njegovo ime te koja se u skladu s tim sporazumom ili priznanjem obvezala djelovati u vlastito ime pri operacijama na primarnom ili sekundarnom tržištu dužničkim instrumentima koje je izdao taj izdavatelj;
(o)
„središnja druga ugovorna strana” znači pravni subjekt koji posreduje među drugim ugovornim stranama ugovora s kojima se trguje na jednom ili više financijskih tržišta te postaje kupac za svakog prodavatelja i prodavatelj za svakog kupca te je odgovorna za poslovanje sustava poravnanja;
(p)
„dan trgovanja” znači dan trgovanja iz članka 4. Uredbe (EZ) br. 1287/2006;
(q)
„promet” dionice znači promet u smislu članka 2. točke 9. Uredbe (EZ) br. 1287/2006.
2. Komisiju je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 42. kojima se određuju definicije određene u stavku 1. ovog članka, a posebno kada se smatra da fizička ili pravna osoba posjeduju financijski instrument za potrebe definiranja kratke prodaje iz stavka 1. točke (b).
Članak 3.
Kratke i duge pozicije
1. Za potrebe ove Uredbe kratkom pozicijom se smatra pozicija povezana s izdanim dioničkim kapitalom ili izdanim državnim dužničkim instrumentom koja proizlazi iz:
(a)
kratke prodaje dionica koje je izdalo pojedino društvo ili dužničkog instrumenta koji je izdao pojedini izdavatelj državnih dužničkih instrumenta; ili
(b)
ugovaranje transakcije kojom se stvara ili je povezana s financijskim instrumentom koji nije financijski instrument iz točke (a) pri čemu je učinak ili jedan od učinaka transakcije da fizička ili pravna osoba koja ugovara transakciju u slučaju pada cijene ili vrijednosti dionice ili dužničkog instrumenta ostvari financijsku korist.
2. Za potrebe ove Uredbe dugom pozicijom se smatra pozicija povezana s izdanim dioničkim kapitalom ili izdanim državnim dužničkim instrumentom koja proizlazi iz:
(a)
držanja dionice koju je izdalo pojedino društvo ili dužničkog instrumenta koji je izdao izdavatelj državnog dužničkog instrumenta;
(b)
ugovaranja transakcije kojom se stvara ili je povezana s financijskim instrumentom koji nije financijski instrument iz točke (a) pri čemu je učinak ili jedan od učinaka transakcije da fizička ili pravna osoba koja ugovara transakciju u slučaju rasta cijene ili vrijednosti dionice ili dužničkog instrumenta ostvari financijsku korist.
3. Za potrebe stavaka 1. i 2. izračun kratke i duge pozicije u vezi sa svim pozicijama koje određena osoba neizravno ima, uključujući putem ili preko svih indeksa, košarice vrijednosnih papira, sudjelovanja u fondovima čijim se udjelima trguje na uređenom tržištu ili sličnim subjektima, određuje određena fizička ili pravna osoba pri čemu razumno poštuje javno dostupne informacije o sastavu određenih indeksa ili košarica vrijednosnih papira ili sudjelovanja u određenim fondovima čijim se udjelima trguje na uređenom tržištu ili sličnim subjektima. Pri izračunu takve kratke ili duge pozicije niti od jedne osobe ne smije se zahtijevati da u realnom vremenu dođe do informacija o tom sastavu.
Za potrebe stavaka 1. i 2. izračun kratke ili duge pozicije u državnim dužničkim instrumentima uključuje sve kreditne izvedenice na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata koje se odnose na izdavatelja državnih dužničkih instrumenata.
4. Za potrebe ove Uredbe pozicija koja preostaje po odbitku duge pozicije koju ima fizička ili pravna osoba u izdanom dioničkom kapitalom od svih kratkih pozicija koje ta fizička ili pravna osoba ima u istom tom kapitalu smatra se neto kratkom pozicijom u izdanom dioničkom kapitalu određenog društva.
5. Za potrebe ove Uredbe pozicija koja preostaje po odbitku duge pozicije koju ima fizička ili pravna osoba u izdanom državnom dužničkom instrumentu i sve duge pozicije u dužničkom instrumentu izdavatelja državnih dužničkih instrumenata čija je cijena u snažnoj korelaciji s cijenom određenog državnog dužničkog instrumenta iz svih kratkih pozicija koje ta fizička ili pravna osoba u tom državnom dužničkom instrumentu smatra se neto kratkom pozicijom izdanih državnih dužničkih instrumenata određenog izdavatelja državnih dužničkih instrumenata.
6. Izračun stanja državnih dužničkih instrumenata u skladu sa stavcima od 1. do 5. obavlja se za svakog pojedinačnog izdavatelja državnih dužničkih instrumenata čak i ako državne dužničke instrumente u ime izdavatelja državnih dužničkih instrumenata izdaju odvojeni subjekti.
7. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 42. kojima se određuju:
(a)
slučajevi kada se smatra da fizička ili pravna osoba drži dionice ili dužničke instrumente za potrebe stavka 2.;
(b)
slučajevi kada fizička ili pravna osoba ima neto kratku poziciju za potrebe stavaka 4. i 5. te metoda izračuna takvih pozicija;
(c)
metoda izračuna pozicija za potrebe stavaka 3., 4., i 5. kada različiti subjekti u grupi imaju kratke ili duge pozicije ili za aktivnosti upravljanja fondovima u vezi s više fondova.
Za potrebe prvog podstavka točke (c), metodom izračuna posebno se uzima u obzir jesu li u vezi s određenim izdavateljem upotrebljavane različite investicijske strategije od strane više od jednog zasebnog fonda kojima upravlja isti upravitelj, jesu li upotrebljavane iste investicijske strategije u vezi s određenim izdavateljem od strane više od jednog fonda te upravlja li se više od jednim portfeljem u istom subjektu na diskrecijskoj osnovi upotrebom istih investicijskih strategija u vezi s određenim izdavateljem.
Članak 4.
Nepokrivena pozicija u kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata
1. Za potrebe ove Uredbe smatra se da fizička ili pravna osoba ima nepokrivenu poziciju u kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata ako kreditna izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata ne služi kao zaštita od:
(a)
rizika nastanka statusa neispunjavanja obveza izdavatelja ako fizička ili pravna osoba ima dugu poziciju u državnim dužničkim instrumentima tog izdavatelja na koje se odnosi kreditna izvedenica na osnovi nastanak statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata;
(b)
rizika pada vrijednosti državnih dužničkih instrumenata ako fizička ili pravna osoba ima imovinu ili podliježe obvezama, uključujući, bez ograničenja, financijske ugovore, portfelj imovine ili financijskih obveza čija vrijednost korelira s vrijednošću državnih dužničkih instrumenata.
2. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 42. kojima se određuju, za potrebe stavka 1. ovog članka:
(a)
slučajevi u kojima se transakcije s kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata smatraju zaštitom od rizika nastanka statusa neispunjavanja obveza ili rizika pada vrijednosti državnih dužničkih instrumenata te metoda izračuna nepokrivene pozicije u kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata;
(b)
metoda izračuna pozicija ako različiti subjekti u grupi imaju duge ili kratke pozicije ili za aktivnosti upravljanja fondovima u vezi s više fondova.
POGLAVLJE II.
TRANSPARENTNOST NETO KRATKIH POZICIJA
Članak 5.
Obavješćivanje nadležnih tijela o značajnim neto kratkim pozicijama u dionicama
1. Fizička ili pravna osoba koja ima neto kratku poziciju u izdanom kapitalu društva čije su dionice uvrštene u trgovanje na mjestu trgovanja obavješćuje odgovarajuća nadležna tijela, u skladu s člankom 9. kada pozicija dosegne ili padne ispod praga određenog za obavješćivanje iz stavka 2. ovog članka.
2. Prag određen za obavješćivanje je postotak koji je jednak 0,2 % izdanog dioničkog kapitala određenog društva te svakih 0,1 % preko toga.
3. Europsko nadzorno tijelo (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala) (ESMA) može Komisiji dostaviti mišljenje o prilagodbi pragova iz stavka 2., uzimajući u obzir kretanja na financijskim tržištima.
4. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 42. kojima se mijenjaju pragovi iz stavka 2. ovog članka, uzimajući u obzir kretanja na financijskim tržištima.
Članak 6.
Objava značajnih neto kratkih pozicija u dionicama
1. Fizička ili pravna osoba koja ima neto kratku poziciju u izdanom kapitalu društva čije su dionice uvrštene u trgovanje na mjestu trgovanja u skladu s člankom 9. objavljuje detalje o toj poziciji javnosti kada pozicija dosegne ili padne ispod praga određenog za objavu iz stavka 2. ovog članka.
2. Prag određen za objavu je postotak koji je jednak 0,5 % izdanog dioničkog kapitala određenog društva te svakih 0,1 % preko toga.
3. ESMA može Komisiji dostaviti mišljenje o prilagodbi pragova iz stavka 2., uzimajući u obzir kretanja na financijskim tržištima.
4. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 42. kojima se mijenjaju pragovi iz stavka 2. ovog članka, uzimajući u obzir kretanja na financijskim tržištima.
5. Ovim se člankom ne dovode u pitanje zakoni i drugi propisi doneseni u vezi s preuzimanjima, spajanjima i drugim transakcijama koje utječu na vlasništvo ili kontrolu društava koja reguliraju nadzorna tijela koja su imenovale države članice u skladu s člankom 4. Direktive 2004/25/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o ponudama za preuzimanje (12) kojima se zahtjeva objava kratkih pozicija koja prelazi okvire zahtijeva iz ovog članka.
Članak 7.
Obavješćivanje nadležnih tijela o značajnim neto kratkim pozicijama u državnim dužničkim instrumentima
1. Fizička ili pravna osoba koja ima neto kratku poziciju u izdanim državnim dužničkim instrumentima obavješćuje odgovarajuće nadležno tijelo u skladu s člankom 9. kada ta pozicija dosegne ili padne ispod praga određenog za obavješćivanje za određenog izdavatelja državnih dužničkih instrumenata.
2. Pragovi određeni za obavješćivanje sastoje se od početnog iznosa te zatim dodatnih razina koji se odnose na pojedinog izdavatelja državnih dužničkih instrumenata kako je navedeno u mjerama koje je donijela Komisija u skladu sa stavkom 3. ESMA na svojoj internetskoj stranici objavljuje pragove za obavješćivanje za svaku državu članicu.
3. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 42. kojima se određuju iznosi i dodatne razine iz stavka 2. ovog članka.
Komisija:
(a)
osigurava da pragovi nisu postavljeni na razini koja zahtijeva obavješćivanje o pozicijama minimalne vrijednosti;
(b)
uzima u obzir iznos nepodmirenih izdanih državnih dužničkih instrumenata za svakog izdavatelja državnih dužničkih instrumenata te prosječni obujam pozicija sudionika na tržištu u vezi s državnim dužničkim instrumentima tog izdavatelja državnih dužničkih instrumenata; i
(c)
uzima u obzir likvidnost svakog tržišta državnim obveznicama.
Članak 8.
Obavješćivanje nadležnih tijela o nepokrivenim pozicijama u kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata
Kada nadležno tijelo privremeno obustavi ograničenja u skladu s člankom 14. stavkom 2., fizičke ili pravne osobe koje imaju nepokrivenu poziciju u kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata obavješćuju nadležno tijelo kada navedena pozicija dosegne ili padne ispod praga određenog za obavješćivanje za izdavatelja državnih dužničkih instrumenata kako je određeno u skladu s člankom 7.
Članak 9.
Metoda obavješćivanja i objave
1. U svakoj obavijesti ili objavi u skladu s člancima 5., 6., 7. ili 8. navode se detalji o identitetu fizičke ili pravne osobe koja ima određenu poziciju, opsegu određene pozicije, izdavatelju s kojim je povezana određena pozicija te datum na koji je određena pozicija ostvarena, promijenjena ili zatvorena.
Za potrebe članaka 5., 6., 7. i 8. fizičke ili pravne osobe koje imaju značajne neto pozicije obvezne su tijekom razdoblja od pet godina voditi evidenciju o bruto pozicijama koje čine značajnu neto kratku poziciju.
2. Relevatno vrijeme za izračun neto kratke pozicije je ponoć na kraju dana trgovanja tijekom kojeg fizička ili pravna osoba ima određenu poziciju. To se vrijeme primjenjuje na sve transakcije neovisno o upotrebljavanim sredstvima trgovanja, uključujući transakcije izvršene putem ručnog ili automatiziranog trgovanja te neovisno o tome jesu li transakcije obavljene tijekom redovnog vremena trgovanja. Obavijest ili objava dostavlja se najkasnije u 15.30 sati sljedećeg dana trgovanja. Vremena navedena u ovom stavku izračunavaju se u skladu s vremenom u državi članici odgovarajućeg nadležnog tijela koje treba obavijestiti o određenoj poziciji.
3. Obavješćivanje odgovarajućeg nadležnog tijela o informacijama osigurava povjerljivost informacija te ima ugrađen mehanizam za provjeru autentičnosti izvora obavijesti.
4. Objava informacija navedenih u članku 6. obavlja se na način koji osigurava brz i nediskriminirajući pristup informacijama. Navedene se informacije objavljuju na središnjoj internetskoj stranici kojom upravlja ili ju nadzire odgovarajuće nadležno tijelo. Nadležna tijela obavješćuju ESMA-u o adresi navedene internetske stranice koja pak uspostavlja vezu prema svim takvim središnjim internetskim stranicama na svojoj internetskoj stranici.
5. Kako bi se osigurala dosljedna primjena ovog članka ESMA priprema nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se određuju detalji o informacijama koje je potrebno osigurati za potrebe stavka 1.
ESMA dostavlja navedeni nacrt regulatornih tehničkih standarda Komisiji do 31. ožujka 2012.
Komisija je ovlaštena donijeti regulatorne tehničke standarde iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
6. Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti primjene stavka 4., ESMA priprema nacrt provedbenih tehničkih standarda u kojima se navode sredstva putem kojih se informacije mogu objaviti javnosti.
ESMA dostavlja navedeni nacrt provedbenih tehničkih standarda Komisiji do 31. ožujka 2012.
Komisija je ovlaštena donijeti provedbene tehničke standarde iz prvog podstavka u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
Članak 10.
Primjena zahtjeva koji se odnose na obavješćivanje i objavu
Zahtjevi koji se odnose na obavješćivanje i objavu u skladu s člancima 5., 6., 7. i 8. primjenjuju se na fizičke i pravne osobe koje su rezidenti ili su osnovane u Uniji ili trećoj zemlji.
Članak 11.
Informacije koje se dostavljaju ESMA-i
1. Nadležna tijela svaka tri mjeseca dostavljaju ESMA-i sažetak informacija o neto kratkim pozicijama u izdanom dioničkom kapitalu, izdanim državnim dužničkim instrumentima te o nepokrivenim pozicijama u kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata za koje je ona odgovarajuće nadležno tijelo te prima obavijesti u skladu s člancima 5., 7. i 8.
2. Kako bi obavljala svoje zadaće u skladu s ovom Uredbom, ESMA u bilo kojem trenutku može od svakog odgovarajućeg nadležnog tijela zatražiti dodatne informacije o neto kratkim pozicijama u izdanom dioničkom kapitalu te izdanim državnim dužničkim instrumentima ili o nepokrivenim pozicijama u kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata.
Nadležno tijelo dostavlja ESMA-i zahtijevane informacije najkasnije u roku od sedam kalendarskih dana. U slučaju nepovoljnih događaja ili kretanja koji bi predstavljali ozbiljnu prijetnju financijskoj stabilnost ili povjerenju tržišta u određenoj državi članici ili drugoj državi članici, nadležno tijelo dostavlja ESMA-i u roku od 24 sata sve raspoložive informacije na temelju zahtjeva koji se odnosi na obavješćivanje prema člancima 5., 7., i 8.
3. Kako bi se osigurala dosljedna primjena ovog članka ESMA priprema nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima određuje detalje informacija koje se dostavljaju u skladu sa stavkom 1. i 2.
ESMA dostavlja navedeni nacrt regulatornih tehničkih standarda Komisiji do 31. ožujka 2012.
Komisija je ovlaštena donijeti regulatorne tehničke standarde iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
4. Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti primjene stavka 1. ESMA priprema nacrt provedbenih tehničkih standarda u kojima se definira oblik informacija koje se dostavljaju u skladu sa stavcima 1. i 2.
ESMA dostavlja navedeni nacrt provedbenih tehničkih standarda Komisiji do 31. ožujka 2012.
Komisija je ovlaštena donijeti provedbene tehničke standarde iz prvog podstavka u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
POGLAVLJE III.
NEPOKRIVENE KRATKE PRODAJE
Članak 12.
Ograničenja nepokrivenih kratkih prodaja dionica
1. Fizička ili pravna osoba može ugovoriti kratku prodaju dionice koja je uvrštena u trgovanje na mjestu trgovanja samo ako je ispunjen jedan od sljedećih uvjeta:
(a)
fizička ili pravna osoba pozajmila je dionicu ili je predvidjela druge alternativne mjere sličnog pravnog učinka;
(b)
fizička ili pravna osoba sklopila je sporazum o pozajmljivanju dionice ili u skladu s ugovornim ili stvarnim pravom ima drugi u potpunosti izvršiv zahtjev za prijenos vlasništva odgovarajućeg broja vrijednosnih papira iste kategorije tako da je namiru moguće izvršiti u roku;
(c)
fizička ili pravna osoba ima dogovor s trećom osobom na temelju kojeg treća osoba potvrđuje da je dionica raspoloživa te da je poduzela potrebne mjere prema trećim osobama kako bi fizička ili pravna osoba opravdano očekivala da namira može biti izvršena u roku.
2. Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti primjene stavka 1., ESMA priprema nacrt provedbenih tehničkih standarda kojima određuje vrste sporazuma, aranžmana i mjera koje na odgovarajući način osiguravaju raspoloživost dionice za namiru. ESMA pri određivanju potrebnih mjera kako bi se opravdano očekivalo da namira može biti izvršena u roku uzima u obzir, između ostalog, dnevnu trgovinu i likvidnost dionica.
ESMA dostavlja navedeni nacrt provedbenih tehničkih standarda Komisiji do 31. ožujka 2012.
Komisija je ovlaštena donijeti provedbene tehničke standarde iz prvog podstavka u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
Članak 13.
Ograničenja nepokrivenih kratkih prodaja državnih dužničkih instrumenata
1. Fizička ili pravna osoba može ugovoriti kratku prodaju državnih dužničkih instrumenata samo ako je ispunjen jedan od sljedećih uvjeta:
(a)
fizička ili pravna osoba pozajmila je državni dužnički instrument ili je predvidjela druge alternativne mjere sličnog pravnog učinka;
(b)
fizička ili pravna osoba sklopila je sporazum o pozajmljivanju državnog dužničkog instrumenta ili u skladu s ugovornim ili stvarnim pravom ima drugi u potpunosti izvršiv zahtjev za prijenos vlasništva odgovarajućeg broja vrijednosnih papira iste kategorije tako da je namiru moguće izvršiti u roku;
(c)
fizička ili pravna osoba ima aranžman s trećom stranom na temelju kojeg treća strana potvrđuje da je državni dužnički instrument raspoloživ te da je poduzela potrebne mjere prema trećim stranama kako bi fizička ili pravna osoba opravdano očekivala da namira može biti izvršena u roku.
2. Ograničenja iz stavka 1. ne primjenjuju se ako su transakcije namijenjene zaštiti duge pozicije u dužničkim instrumentima izdavatelja čija je cijena visoko korelirana s cijenom određenog državnog dužničkog instrumenta.
3. Kada likvidnost državnog dužničkog instrumenta padne ispod praga određenog u skladu s metodologijom iz stavka 4., nadležno tijelo može privremeno obustaviti ograničenja iz stavka 1. Nadležno tijelo obavješćuje ESMA-u i druga nadležna tijela o predloženoj obustavi prije obustavljanja tih ograničenja.
Obustava vrijedi tijekom početnog razdoblja od najviše šest mjeseci od dana njezine objave na internetskoj stranici odgovarajućeg nadležnog tijela. Obustava se može produžiti za razdoblja od najviše šest mjeseci ako razlozi za obustavu nastave postojati. Ako se obustava ne produži do kraja početnog razdoblja ili svakog drugog naknadno produženog razdoblja ona automatski prestaje važiti.
ESMA u roku od 24 sata od obavješćivanja nadležnog tijela izdaje mišljenje na temelju stavka 4. o predloženoj obustavi ili produženju obustave. Mišljenje se objavljuje na internetskoj stranici ESMA-e.
4. Komisija donosi delegirane akte u s skladu s člankom 42. kojima se određuju parametri i metode za izračun praga likvidnosti iz stavka 3. ovog članka u vezi s izdanim državnim dužničkim instrumentima.
Parametri i metode pomoću kojih države članice izračunavaju navedeni prag određuju se tako da prijeđeni prag predstavlja značajan pad u odnosu na prosječnu likvidnost određenog državnog dužničkog instrumenta.
Prag se određuje na temelju objektivnih kriterija specifičnih za određeno tržište državnih dužničkih instrumenata, uključujući i ukupan iznos nepodmirenog izdanog državnog duga za svakog izdavatelja dužničkih vrijednosnih papira.
5. Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti primjene stavka 1. ESMA može pripremiti nacrt tehničkih standarda kako bi se utvrdile vrste sporazuma ili aranžmana koji na odgovarajući način osiguravaju da državni dužnički instrument bude raspoloživ za namiru. ESMA posebno uzima u obzir potrebu zaštite likvidnosti tržišta, a posebno tržišta državnih obveznica i repo tržišta državnih obveznica.
ESMA dostavlja navedeni nacrt provedbenih tehničkih standarda Komisiji do 31. ožujka 2012.
Komisija je ovlaštena donijeti provedbene tehničke standarde iz prvog podstavka u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
Članak 14.
Ograničenja nepokrivenih kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata
1. Fizička ili pravna osoba može ugovoriti transakcije s kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata samo ako te transakcije ne dovode do nepokrivene pozicije u kreditnoj izvedenici na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata iz članka 4.
2. Nadležno tijelo može privremeno obustaviti ograničenja iz stavka 1. ako ima utemeljene razloge smatrati da njegovo tržište državnih dužničkih instrumenata ne funkcionira na odgovarajući način te da takva ograničenja mogu imati negativan utjecaj na tržište kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata, posebno povećavanjem troška zaduživanja za izdavatelje državnih dužničkih instrumenata ili utječući na sposobnost izdavatelja državnih dužničkih instrumenata da izdaju nove vrijednosne papire. Ti se razlozi temelje na sljedećim pokazateljima:
(a)
visoka ili rastuća kamatna stopa na državne dužničke instrumente;
(b)
povećanje razlike kamatnih stopa na državne dužničke instrumente u usporedbi s državnim dužničkim instrumentima drugih izdavatelja državnih dužničkih instrumenata;
(c)
povećanje razlike među kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata u usporedbi s vlastitom krivuljom te u usporedbi s drugim izdavateljima državnih dužničkih instrumenata;
(d)
pravodobnost povratka cijene državnih dužničkih instrumenata na njihovu početnu uravnoteženu vrijednost nakon opsežnog trgovanja;
(e)
iznosi državnih dužničkih instrumenata kojima se može trgovati.
Nadležno tijelo može koristiti i druge pokazatelje osim onih navedenih u prvom podstavku točkama od (a) do (e).
Prije obustave ograničenja u skladu s ovim člankom odgovarajuće nadležno tijelo obavješćuje ESMA-u i ostala nadležna tijela o predloženoj obustavi te razlozima na kojima se ona temelji.
Obustava vrijedi tijekom početnog razdoblja od najviše 12 mjeseci od dana njezine objave na internetskoj stranici određenog nadležnog tijela. Obustava se može produžiti za razdoblja od najviše šest mjeseci ako razlozi za obustavu nastave postojati. Ako se obustava ne produži do kraja početnog razdoblja ili svakog drugog naknadno produženog razdoblja ona automatski prestaje važiti.
ESMA, u roku od 24 sata od obavješćivanja nadležnog tijela, izdaje mišljenje o predloženoj obustavi ili produženju obustave neovisno o tome temelji li nadležno tijelo obustavu na pokazateljima navedenim u prvom podstavku točkama od (a) do (e) ili drugim pokazateljima. Ako se planirana obustava ili produženje obustave temelje na drugom podstavku, mišljenje također uključuje procjenu pokazatelja kojima se koristi nadležno tijelo. Mišljenje se objavljuje na internetskoj stranici ESMA-e.
Članak 15.
Postupci pokrivene kupnje
1. Središnja druga ugovorna strana u državi članici koja pruža usluge poravnanja za dionice osigurava postojanje postupaka kojima se poštuju sljedeći zahtjevi:
(a)
kada fizička ili pravna osoba koja prodaje dionice ne može isporučiti dionice za namiru u roku od četiri radna dana od dana roka namire, automatski se aktiviraju postupci za pokrivenu kupnju dionica kako bi se osigurala isporuka pri namiri;
(b)
kada pokrivena kupnja dionica za isporuku nije moguća, kupcu se isplaćuje iznos na temelju vrijednosti dionica koje je trebalo isporučiti na dan isporuke plus iznos troškova nastalih za kupca kao posljedica nemogućnosti namire; i
(c)
fizička ili pravna osoba koja propusti izvršiti namiru nadoknađuje sve iznose plaćene u skladu s točkama (a) i (b).
2. Središnja druga ugovorna strana u državi članici koja pruža usluge poravnanja za dionice osigurava postojanje postupaka kojima se osigurava da fizička ili pravna osoba koja proda dionice te ne može isporučiti dionice za namiru do datuma roka namire mora obavljati dnevna plaćanja za svaki dan nastavka nemogućnosti isporuke.
Dnevna plaćanja moraju biti dostatno visoka kako bi djelovala kao sredstvo odvraćanja fizičkih ili pravnih osoba koje ne izvrše namiru.
POGLAVLJE IV.
IZUZEĆA
Članak 16.
Izuzeća kada je glavno mjesto trgovanja u trećoj zemlji
1. Članci 5., 6., 12. i 15. ne primjenjuju se na dionice društva koje je uvršteno na mjesto trgovanja u Uniji ako je njihovo glavno mjesto trgovanja u trećoj zemlji.
2. Odgovarajuće nadležno tijelo za dionice društva kojima se trguje na mjestu trgovanja u Uniji te na mjestu trgovanja u trećoj zemlji utvrđuje, barem svake dvije godine, nalazi li se glavno mjesto trgovanja navedenih dionica u trećoj zemlji.
Odgovarajuće nadležno tijelo obavješćuje ESMA-u o svim dionicama za koje je utvrđeno da imaju glavno mjesto trgovanja u trećoj zemlji.
ESMA svake dvije godine objavljuje popis dionica čije se glavno mjesto trgovanja nalazi u trećoj zemlji. Popis je valjan dvije godine.
3. Kako bi se osigurala dosljedna primjena ovog članka, ESMA priprema nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se određuje metoda izračuna prometa kako bi se utvrdilo glavno mjesto trgovanja dionice.
ESMA dostavlja navedeni nacrt regulatornih tehničkih standarda Komisiji do 31. ožujka 2012.
Komisija je ovlaštena donijeti regulatorne tehničke standarde iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
4. Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti primjene stavka 1. i 2., ESMA priprema nacrt provedbenih tehničkih standarda kojima se utvrđuje:
(a)
datum na koji se obavlja izračun za utvrđivanje glavnog mjesta trgovanja za dionicu i razdoblje na koje se on odnosi;
(b)
datum do kojeg odgovarajuće nadležno tijelo obavješćuje ESMA-u o dionicama čije je glavno mjesto trgovanja u trećoj zemlji;
(c)
datum od kada popis postaje valjan nakon objave ESMA-e.
ESMA dostavlja navedeni nacrt provedbenih tehničkih standarda Komisiji do 31. ožujka 2012.
Komisija je ovlaštena donijeti provedbene tehničke standarde iz prvog podstavka u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
Članak 17.
Izuzeće od aktivnosti održavanja tržišta i aktivnosti na primarnom tržištu
1. Članci 5., 6., 7., 12., 13. i 14. se ne primjenjuju na transakcije obavljene radi aktivnosti održavanja tržišta.
2. Komisija može u skladu s postupkom iz članka 44. stavka 2. donijeti odluke kojima se utvrđuje da pravni i nadzorni okvir treće zemlje osigurava da tržište s odobrenjem za rad u trećoj zemlji udovoljava pravno obvezujućim zahtjevima koji su, za potrebe primjene izuzeća navedog u stavku 1., istovjetni zahtjevima iz glave III. Direktive 2004/39/EZ, Direktive 2003/6/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2003. o trgovanju na temelju povlaštenih informacija i manipuliranju tržištem (zlouporabi tržišta) (13) i Direktive 2004/109/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. prosinca 2004. o usklađivanju zahtjeva za transparentnošću u vezi s informacijama o izdavateljima čiji su vrijednosni papiri uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu (14) te koji se u toj trećoj zemlji učinkovito naziru i izvršavaju.
Pravni i nadzorni okvir treće zemlje mogu se smatrati istovjetnima kada u toj trećoj zemlji:
(a)
tržišta trebaju odobrenje za rad te podliježu trajnom učinkovitom nadzoru i izvršavanju;
(b)
tržišta imaju jasna i transparentna pravila o prihvaćanju vrijednosnih papira u trgovanje tako da se vrijednosnim papirima može trgovati na pošten, pravilan i učinkovit način te da su oni jednostavno prenosivi;
(c)
izdavatelji vrijednosnih papira podliježu zahtjevima za dostavljanjem periodičnih i kontinuiranih informacija čime se osigurava visoka razina zaštite ulagatelja; i
(d)
transparentnost i integritet tržišta su osigurani sprečavanjem zlouporabe tržišta u obliku trgovanja na temelju povlaštenih informacija i manipulacije tržišta.
3. Članci 7., 13., i 14. ne primjenjuju se na aktivnosti fizičke ili pravne osobe kada, djelujući kao ovlašteni primarni diler na temelju ugovora s izdavateljem državnih vrijednosnih papira, u vezi s financijskim instrumentom kojim se trguje na primarnom ili sekundarnom tržištu za državne dužničke instrumente, djeluje u vlastito ime.
4. Članci 5., 6., 12., 13. i 14. ove Uredbe ne primjenjuju se na fizičku ili pravnu osobu koja ugovori kratku prodaju vrijednosnog papira ili ima neto kratku poziciju u vezi s provođenjem stabilizacije u skladu s poglavljem III. Uredbe Komisije (EZ) br. 2273/2003 od 22. prosinca 2003. o provedbi Direktive 2003/6/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu izuzeća za programe otkupa i stabilizacije financijskih instrumenata (15).
5. Izuzeća iz stavka 1. primjenjuju se samo ako je dotična fizička ili pravna osoba pismenim putem obavijestila nadležno tijelo svoje matične države članice da namjerava iskoristiti izuzeće. Obavijest se mora dostaviti najkasnije 30 kalendarskih dana prije nego što fizička ili pravna osoba namjerava prvi put iskoristiti izuzeće.
6. Izuzeće iz stavka 3. primjenjuje se samo ako je ovlašteni primarni diler pismenim putem obavijestio odgovarajuće nadležno tijelo u vezi s državnim dužničkim instrumentima da namjerava iskoristiti izuzeće. Obavijest se dostavlja najkasnije 30 kalendarskih dana prije nego što fizička ili pravna osoba koja djeluje kao ovlašteni primarni diler namjerava prvi put iskoristiti izuzeće.
7. Nadzorno tijelo iz stavaka 5. i 6. može zabraniti korištenje izuzeća ako smatra da fizička ili pravna osoba ne zadovoljava uvjete za izuzeće. Sve zabrane određuju se u roku od 30 kalendarskih dana iz stavka 5. ili 6. ili nakon toga ako nadležno tijelo ustanovi da je došlo do promjena u okolnostima fizičke ili pravne osobe zbog kojih one više ne zadovoljavaju uvjete za izuzeće.
8. Subjekt treće zemlje koji nema odobrenje za rad u Uniji šalje obavijest iz stavaka 5. i 6. nadležnom tijelu glavnog mjesta trgovanja u Uniji na kojem trguje.
9. Fizička ili pravna osoba koja je dostavila obavijest u skladu sa stavkom 5., što je prije moguće, pismenim putem obavješćuje nadležno tijelo svoje matične države članice o svim promjenama koje utječu na njezinu prihvatljivost za izuzeće ili ako se više ne želi koristiti izuzećem.
10. Fizička ili pravna osoba koja je dostavila obavijest u skladu sa stavkom 6. što je prije moguće pismenim putem obavješćuje odgovarajuće nadležno tijelo u vezi s određenim državnim dužničkim instrumentom o svim promjenama koje utječu na njezinu prihvatljivost za izuzeće ili ako više ne želi primjenjivati izuzeće.
11. Nadležno tijelo matične države članice može zatražiti informacije u pismenom obliku od fizičke ili pravne osobe koja se pri poslovanju koristi izuzećima iz stavka 1., 3. ili 4. o kratkim pozicijama ili aktivnostima koje se obavljaju u okviru izuzeća. Fizička ili pravna osoba dostavlja informacije najkasnije 4 kalendarska dana nakon što je podnesen zahtjev.
12. Nadležno tijelo obavješćuje ESMA-u u roku od 2 tjedna od obavijesti u skladu sa stavkom 5. ili 9. o svim održavateljima tržišta i u skladu sa stavkom 6. ili 10. o svim ovlaštenim primarnim dilerima koji primjenjuju izuzeće te o svim održavateljima tržišta i ovlaštenim primarnim dilerima koji se više ne koriste izuzećem.
13. ESMA na svojoj internetskoj stranici objavljuje i redovito ažurira popis održavatelja tržišta i primarnih dilera koji se koriste izuzećem.
14. Obavješćivanje na temelju ovog članka može izvršiti osoba u odnosu na nadležno tijelo te nadležno tijelo u odnosu na ESMA-u u bilo kojem trenutku tijekom razdoblja od 60 kalendarskih dana prije 1. studenoga 2012.
POGLAVLJE V.
INTERVENCIJSKE OVLASTI NADLEŽNIH TIJELA I ESMA-e
ODJELJAK 1.
Ovlasti nadležnih tijela
Članak 18.
Obavješćivanje i objava u iznimnim okolnostima
1. Podložno članku 22., nadležno tijelo može zahtijevati od fizičkih ili pravnih osoba koje imaju neto kratke pozicije u određenim financijskim instrumentima ili kategorije financijskih instrumenata da ga obavijesti ili objavi detalje o poziciji kad ona dosegne ili padne ispod određenog praga koji je utvrdilo nadležno tijelo i ako:
(a)
postoje nepovoljni događaji ili kretanja koji predstavljaju ozbiljnu prijetnju financijskoj stabilnost ili povjerenju tržišta u određenoj državi članici ili u jednoj ili više država članica;
(b)
je potrebna mjera za otklanjanje prijetnje te neće imati štetan učinak na učinkovitost financijskih tržišta koji bi bio nerazmjeran njezinim koristima.
2. Stavak 1. ovog članka ne primjenjuje se na financijske instrumente za koje se transparentnost već zahtijeva prema člancima 5. i 8. Nadležno tijelo određuje okolnosti u kojima se mjera iz stavka 1. može primjenjivati ili izuzeća koja se na nju odnose. Izuzeća se posebno mogu odrediti da se primjenjuju na aktivnosti održavanja tržišta i aktivnosti na primarnom tržištu.
Članak 19.
Obavješćivanje od strane vjerovnika u iznimnim okolnostima
1. Podložno članku 22. nadležno tijelo može donijeti mjeru iz stavka 2. ovog članka ako:
(a)
postoje nepovoljni događaji i kretanja koji predstavljaju ozbiljnu prijetnju financijskoj stabilnost ili povjerenju tržišta u određenoj državi članici ili u jednoj ili više država članica; i
(b)
je potrebna mjera za otklanjanje prijetnje te neće imati štetan učinak na učinkovitost financijskih tržišta koji bi bio nerazmjeran njezinim koristima.
2. Nadležno tijelo može zahtijevati od fizičkih ili pravnih osoba koje pozajmljuju određene financijske instrumente ili kategorije financijskih instrumenata obavješćivanje o svim značajnim promjenama naknada koje se zahtijevaju za takvo pozajmljivanje.
Članak 20.
Ograničenja kratke prodaje i sličnih transakcija u iznimnim okolnostima
1. Podložno članku 22. nadležno tijelo može donijeti mjeru ili mjere iz stavka 2. ovog članka ako:
(a)
postoje nepovoljni događaji i kretanja koji predstavljaju ozbiljnu prijetnju financijskoj stabilnost ili povjerenju tržišta u određenoj državi članici ili u jednoj ili više država članica; i
(b)
je potrebna mjera za otklanjanje prijetnje te neće imati štetan učinak na učinkovitost financijskih tržišta koji bi bio nerazmjeran njezinim koristima.
2. Nadležno tijelo može zabraniti ili odrediti uvjete fizičkim ili pravnim osobama koje ugovaraju:
(a)
kratku prodaju; ili
(b)
transakciju koja nije kratka prodaja iz koje proizlazi financijski instrument, ili je s njime povezana, pri čemu je učinak ili jedan od učinaka transakcije da fizička ili pravna osoba ostvari financijsku korist u slučaju pada cijene ili vrijednosti drugog financijskog instrumenta.
3. Mjera donesena na temelju stavka 2. može se primjenjivati na transakcije koje se odnose na sve financijske instrumente, financijske instrumente određene kategorije ili s određenim financijskim instrumentom. Nadležno tijelo određuje okolnosti u kojima se mjera može primjenjivati ili izuzeća koja se na nju odnose. Za izuzeća se može posebno odrediti da se primjenjuju na aktivnosti održavanja tržišta i aktivnosti na primarnom tržištu.
Članak 21.
Ograničenja transakcija kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata u iznimnim okolnostima
1. Podložno članku 22. nadležno tijelo može ograničiti mogućnost fizičkih ili pravnih osoba da ugovaraju transakcije kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata ili ograničiti vrijednost pozicija u državnim kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza u iznimnim okolnostima koje navedene osobe smiju ugovoriti ako:
(a)
postoje nepovoljni događaji i kretanja koji predstavljaju ozbiljnu prijetnju financijskoj stabilnost ili povjerenju tržišta u određenoj državi članici ili u jednoj ili više država članica; i
(b)
je potrebna mjera za otklanjanje prijetnje te neće imati štetan učinak na učinkovitost financijskih tržišta koji bi bio nerazmjeran njezinim koristima.
2. Mjera donesena na temelju stavka 1. može se primjenjivati na transakcije kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata određene kategorije ili na određene transakcije kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata. Nadležno tijelo određuje okolnosti u kojima se mjera može primjenjivati ili izuzeća koja se na nju odnose. Za izuzeća se može posebno odrediti da se primjenjuju na aktivnosti održavanja tržišta i aktivnosti na primarnom tržištu.
Članak 22.
Mjere drugih nadležnih tijela
Ne dovodeći u pitanje članak 26., nadležno tijelo može, u odnosu na financijski instrument za koji nije odgovarajuće nadležno tijelo, odrediti ili produžiti mjeru u skladu s člancima 18., 19., 20. ili 21. samo uz suglasnost odgovarajućeg nadležnog tijela.
Članak 23.
Ovlast privremenog ograničavanja kratke prodaje financijskih instrumenata u slučaju značajnog pada cijene
1. Kada cijena financijskog instrumenta na mjestu trgovanja značajno padne tijekom jednog dana trgovanja u odnosu na zaključnu cijenu na tom mjestu prethodnog dana trgovanja, nadležno tijelo matične države članice za to mjesto razmatra je li primjereno zabraniti ili ograničiti fizičkim ili pravnim osobama kratku prodaju financijskog instrumenta na tom mjestu trgovanja ili na drugi način ograničiti transakcije tim financijskim instrumentom na tom mjestu trgovanja kako bi se spriječio nekontrolirani pad cijene tog financijskog instrumenta.
Kada se u skladu s prvim podstavkom uvjeri da je to primjereno, nadležno tijelo može zabraniti ili ograničiti fizičkim ili pravnim osobama kratku prodaju dionicama ili dužničkim instrumentima na tom mjestu trgovanja ili u slučaju druge vrste financijskog instrumenta ograničiti transakcije tim financijskim instrumentom na tom mjestu trgovanja kako bi spriječilo nekontrolirani pad cijene tog financijskog instrumenta.
2. Mjera iz stavka 1. primjenjuje se tijekom razdoblja koje traje najduže do kraja dana trgovanja koji slijedi nakon dana trgovanja kada je došlo do pada cijene. Ako, na kraju dana trgovanja koji slijedi nakon dana trgovanja kada je došlo do pada cijene, bez obzira na naloženu mjeru dođe do daljnjeg značajnog pada vrijednosti koja predstavlja barem polovicu iznosa navedenog u stavku 5. financijskog instrumenta od zaključne cijene prvog dana trgovanja, nadležno tijelo može produžiti mjeru tijekom daljnjeg razdoblje koje ne traje duže od dva dana trgovanja nakon završetka drugog dana trgovanja.
3. Nadležno tijelo određuje okolnosti u kojima se mjera iz stavka 1. može primjenjivati ili izuzeća koja se na nju odnose. Izuzeća se posebno mogu odrediti da se primjenjuju na aktivnosti održavanja tržišta i aktivnosti na primarnom tržištu.
4. Nadležno tijelo matične države članice mjesta trgovanja na kojem je vrijednost financijskog instrumenta u jednom danu trgovanja pala za vrijednost iz stavka 5. obavješćuje ESMA-u o odluci donesenoj u skladu sa stavkom 1. najkasnije 2 sata nakon završetka tog dana trgovanja. ESMA odmah obavješćuje nadležna tijela matičnih država članica mjesta trgovanja na kojima se trguje istim financijskim instrumentom.
Ako se nadležno tijelo ne slaže s mjerama koje je poduzelo drugo nadležno tijelo u odnosu na financijski instrument kojim se trguje na različitim mjestima trgovanja za koja su nadležna različita nadležna tijela, ESMA može pomoći navedenim tijelima pri postizanju sporazuma u skladu s člankom 19. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
Postupak mirenja zaključuje se prije ponoći nakon završetka istog dana trgovanja. Ako nadležna tijela ne uspiju postići sporazum u okviru postupka mirenja, ESMA može donijeti odluku u skladu s člankom 19. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1095/2010. Odluka se donosi prije početka sljedećeg dana trgovanja.
5. U slučaju likvidnih dionica, kako su određene u članku 22. Uredbe (EZ) br. 1287/2006, pad vrijednosti iznosi 10 % ili više, a u slučaju nelikvidnih dionica i ostalih kategorija financijskih instrumenata iznos određuje Komisija.
6. ESMA može donijeti i dostaviti Komisiji mišljenje o prilagodbi praga iz stavka 5., uzimajući u obzir kretanja na financijskim tržištima.
Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 42. kojima se mijenjaju pragovi iz stavka 5. ovog članka, uzimajući u obzir kretanja na financijskim tržištima.
7. Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 42. kojima se određuje što predstavlja značajan pad vrijednosti financijskih instrumenata koji nisu likvidne dionice, uzimajući u obzir posebnosti svake kategorije financijskih instrumenata i razlike u volatilnosti.
8. Kako bi se osigurala dosljedna primjena ovog članka, ESMA priprema nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se određuje metoda izračuna pada od 10 % za likvidne dionice i pada vrijednosti koji je odredila Komisija kako je određeno u stavku 7.
ESMA dostavlja navedeni nacrt tih regulatornih tehničkih standarda Komisiji do 31. ožujka 2012.
Komisija je ovlaštena donijeti regulatorne tehničke standarde iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
Članak 24.
Razdoblje ograničenja
Mjera naložena u skladu s člancima 18., 19., 20. ili 21. vrijedi tijekom početnog razdoblja od najviše 3 mjeseca od datuma objave obavijesti iz članka 25.
Mjera može biti produžena tijekom daljnjih razdoblja koja nisu duža od 3 mjeseca ako razlozi za donošenje mjere nastave postojati. Ako se mjera ne produži do kraja navedenog tromjesečnog razdoblja ona automatski prestaje važiti.
Članak 25.
Obavijest o ograničenjima
1. Nadležno tijelo objavljuje na svojoj internetskoj stranici obavijest o svim odlukama o određivanju ili produživanju bilo koje mjere iz članaka od 18. do 23.
2. Obavijest sadrži najmanje detalje sljedećeg:
(a)
mjere koje se nalažu, uključujući instrumente i kategorije transakcija na koje se primjenjuju te njihovo trajanje;
(b)
razloge zbog kojih nadležno tijelo smatra potrebnim odrediti mjere uključujući dokaze koji potkrepljuju navedene razloge.
3. Mjera u skladu s člancima od 18. do 23. ima učinak nakon objave obavijesti ili u trenutku navedenom u obavijesti nakon objave obavijesti te se primjenjuje samo na transakcije ugovorene nakon što mjera počne proizvoditi učinke.
Članak 26.
Obavješćivanje ESMA-e i drugih nadležnih tijela
1. Prije određivanja ili produživanja mjera iz članaka 18., 19., 20. ili 21. te prije određivanja ograničenja iz članka 23. nadležno tijelo obavješćuje ESMA-u i druga nadležna tijela o mjeri koju predlaže.
2. Obavijest uključuje detalje predloženih mjera, kategorije financijskih instrumenata i transakcije na koje će se one primjenjivati, dokaze koji potkrepljuju razloge za donošenje tih mjera te kada se planira da navedene mjere počnu proizvoditi učinke.
3. Obavijest o prijedlogu određivanja ili produživanja mjere u skladu s člancima 18., 19., 20. ili 21. dostavlja se najkasnije 24 sata prije nego što se planira da mjera počne proizvoditi učinke ili bude produžena. U iznimnim okolnostima, nadležno tijelo može dostaviti obavijest u roku kraćem od 24 sata prije nego što se planira da mjera počne proizvoditi učinke ako nije moguće osigurati poštovanje roka za obavješćivanje od 24 sata. Obavijest o ograničenju u skladu s člankom 23. dostavlja se prije nego što se planira da mjera počne proizvoditi učinke.
4. Nadležno tijelo koje primi obavijest u skladu s ovim člankom može donijeti mjere u skladu s člancima od 18. do 23. u toj državi članici ako se uvjerilo da je ta mjera potrebna kako bi pomogla nadležnom tijelu koje je dostavilo obavijest. Nadležno tijelo koje primi obavijest također dostavlja obavijest u skladu sa stavcima od 1. do 3. ako namjerava poduzeti mjere.
ODJELJAK 2.
Ovlasti ESMA-e
Članak 27.
Usklađivanje koje provodi ESMA
1. ESMA ima ulogu da olakša i uskladi mjere koje provode nadležna tijela u skladu s odjeljkom 1. Posebno, ESMA osigurava dosljednost pristupa nadležnih tijela prilikom provođenja mjera, a pogotovo ako je potrebno intervenirati, u odnosu na prirodu svih donesenih mjera te početka i trajanja navedenih mjera.
2. Nakon primitka obavijesti u skladu s člankom 26. o svim mjerama koje se donose ili produžuju u skladu s člancima 18., 19., 20. ili 21., ESMA u roku od 24 sata donosi mišljenje o tome smatra li mjeru ili predloženu mjeru potrebnom za otklanjanje izvanrednih okolnosti. U mišljenju se navodi smatra li ESMA da je u jednoj ili više država članica došlo do nepovoljnih događaja ili kretanja koji predstavljaju ozbiljnu prijetnju financijskoj stabilnosti ili povjerenju tržišta, smatra li mjeru ili predloženu mjeru primjerenom i razmjernom da otkloni prijetnju te smatra li opravdanim predloženo trajanje svih mjera. Ako ESMA smatra mjere koje je donijelo drugo nadležno tijelo potrebnima kako bi se otklonila prijetnja, to navodi u svom mišljenju. Mišljenje se objavljuje na internetskoj stranici ESMA-e.
3. Ako nadležno tijelo predlaže poduzimanje ili poduzme mjere u suprotnosti s mišljenjem ESMA-e u skladu sa stavkom 2. ili odbije donijeti mjere u suprotnosti s mišljenjem ESMA-e u skladu s istim stavkom, ono objavljuje na svojoj internetskoj stranici, u roku od 24 sata od zaprimanja mišljenja ESMA-e, obavijest u kojoj u potpunosti objašnjava svoje razloge za takav postupak. Ako dođe do takve situacije ESMA razmatra je li došlo do ispunjavanja uvjeta te radi li se o odgovarajućem slučaju za upotrebu njezinih intervencijskih ovlasti u skladu s člankom 28.
4. ESMA redovito preispituje mjere u skladu s ovim člankom, a u svakom slučaju najmanje svaka tri mjeseca. Ako po isteku takvog tromjesečnog razdoblja mjera nije produžena, ona automatski prestaje važiti.
Članak 28.
Intervencijske ovlasti ESMA-e u iznimnim okolnostima
1. U skladu s člankom 9. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 1095/2010, ESMA podložno stavku 2. ovog članka:
(a)
zahtijeva od fizičkih ili pravnih osoba koje imaju neto kratke pozicije u određenom financijskom instrumentu ili kategoriji financijskih instrumenata da obavijeste nadležno tijelo ili objave detalje o svakoj takvoj poziciji; ili
(b)
zabranjuje ili određuje uvjete ugovaranja od strane fizičkih ili pravnih osoba kratke prodaje ili transakcije koja stvara ili je povezana s financijskim instrumentom koji nije financijski instrument iz članka 1. stavka 1. točke (c) pri čemu je učinak ili jedan od učinaka transakcije da ta osoba, u slučaju pada cijene ili vrijednosti drugog financijskog instrumenta, ostvari financijsku korist.
ESMA određuje posebne okolnosti u kojima se mjera može primjenjivati ili izuzeća koja se na nju odnose. Izuzeća se posebno mogu odrediti da se primjenjuju na aktivnosti održavanja tržišta i aktivnosti na primarnom tržištu.
2. ESMA donosi odluke iz stavka 1. samo ako:
(a)
se mjerama navedenima u stavku 1. točkama (a) i (b) otklanja prijetnja pravilnom funkcioniranju i integritetu financijskih tržišta ili stabilnosti cijelog ili dijela financijskog sustava u Uniji te postoje prekogranični učinci; i
(b)
niti jedno nadležno tijelo nije donijelo mjere za otklanjanje prijetnje ili je jedno ili više nadležnih tijela donijelo mjere koje ne rješavaju prijetnju na odgovarajući način.
3. Pri donošenju mjera iz stavka 1. ESMA uzima u obzir opseg u kojem mjera:
(a)
značajno otklanja prijetnju pravilnom funkcioniranju i integritetu financijskih tržišta ili stabilnost cijelog ili dijela financijskog sustava u Uniji ili značajno poboljšava sposobnost nadležnih tijela da nadziru prijetnju;
(b)
ne uzrokuje rizik regulatorne arbitraže;
(c)
nema štetan učinak na učinkovitost financijskih tržišta, uključujući smanjenje likvidnosti na tim tržištima ili stvaranje nesigurnosti za sudionike na tržištu, koji je nesrazmjeran koristima mjere.
Ako je jedno ili više nadležnih tijela donijelo mjere u skladu s člancima 18., 19., 20. ili 21., ESMA može donijeti bilo koju od mjera iz stavka 1. ovog članka bez izdavanja prethodnog mišljenja iz članka 27.
4. Prije odluke o određivanju ili produživanju bilo koje od mjera iz stavka 1., ESMA se savjetuje s ESRB-om te prema potrebi drugim odgovarajućim tijelima.
5. Prije odluke o određivanju ili produživanju bilo koje od mjera iz stavka 1., ESMA obavješćuje odgovarajuća nadležna tijela o mjerama koje namjerava donijeti. Obavijest uključuje detalje predloženih mjera, kategorije financijskih instrumenata i transakcije na koje će se one primjenjivati, dokaze koji potkrepljuju razloge za donošenje tih mjera te trenutak kada se planira da navedene mjere počnu proizvoditi učinke.
6. Obavijest se dostavlja najkasnije 24 sata prije nego što mjera treba početi proizvoditi učinke ili biti produžena. U iznimnim okolnostima, ESMA može dostaviti obavijest u roku kraćem od 24 sata prije nego što se planira da mjera počne proizvoditi učinke ako nije moguće osigurati poštovanje roka za obavješćivanje od 24 sata.
7. ESMA objavljuje na svojoj internetskoj stranici obavijest o svim odlukama o određivanju ili produživanju bilo koje mjere iz stavka 1. Obavijest sadrži najmanje sljedeće:
(a)
mjere koje se nalažu, uključujući instrumente i kategorije transakcija na koje se primjenjuju te njihovo trajanje;
(b)
razloge zbog kojih ESMA smatra potrebnim odrediti mjere uključujući dokaze koji potkrepljuju navedene razloge.
8. Nakon odluke o određivanju ili produživanju bilo koje mjere iz stavka 1. ESMA odmah obavješćuje nadležna tijela o donesenim mjerama.
9. Mjera proizvodi učinke nakon objave obavijesti na internetskoj stranici ESMA-e ili u trenutku navedenom u obavijesti nakon objave obavijesti te se primjenjuje samo na transakcije ugovorene nakon što mjera počne proizvoditi učinke.
10. ESMA preispituje mjere iz stavka 1. odgovarajućom učestalošću, a najmanje svaka tri mjeseca. Ako se mjera ne produži do kraja navedenog tromjesečnog razdoblja ona automatski prestaje važiti. Stavci od 2. do 9. primjenjuju se na produženje mjera.
11. Mjera koju je donijela ESMA u skladu s ovim člankom ima prednost nad mogućim prethodnim mjerama koje je donijelo nadležno tijelo u skladu s odjeljkom 1.
Članak 29.
Ovlasti ESMA-e u kriznim situacijama koje se odnose na državne dužničke instrumente
U slučaju krizne situacije povezane s državnim dužničkim instrumentima ili kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata primjenjuju se članci 18. i 38. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
Članak 30.
Dodatno određivanje nepovoljnih događaja ili kretanja
Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 42. kojima se određuju kriteriji i čimbenici koje nadležna tijela i ESMA trebaju uzeti u obzir pri utvrđivanju slučajeva u kojima je došlo do nepovoljnih događaja ili kretanja iz članaka od 18. do 21. i članka 27. te prijetnji iz članka 28. stavka 2. točke (a).
Članak 31.
Istrage ESMA-e
ESMA može, na zahtjev jednog ili više nadležnih tijela, Europskog parlamenta, Vijeća ili Komisije, ili na vlastitu inicijativu provesti istragu određenog pitanja ili postupka povezanog s kratkom prodajom ili povezanog s uporabom kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza kako bi procijenila predstavljaju li to pitanje ili postupak potencijalnu prijetnju financijskoj stabilnosti ili povjerenju tržišta u Uniji.
ESMA objavljuje izvješće u kojem iznosi svoje nalaze te sve preporuke u vezi s navedenim pitanjem ili postupkom u roku od 3 mjeseca od završetka navedene istrage.
POGLAVLJE VI.
ULOGA NADLEŽNIH TIJELA
Članak 32.
Nadležna tijela
Svaka država članica, za potrebe ove Uredbe, imenuje jedno ili više nadležnih tijela.
Ako država članica imenuje više od jednog nadležnog tijela, tada jasno određuje njihove odgovarajuće uloge te imenuje tijelo odgovorno za usklađivanje njihove suradnje i razmjene informacija s Komisijom, ESMA-om i nadležnim tijelima drugih država članica.
Države članice obavješćuju Komisiju, ESMA-u i nadležna tijela drugih država članica o navedenim imenovanjima.
Članak 33.
Ovlasti nadležnih tijela
1. Kako bi ispunila svoje zadaće u skladu s ovom Uredbom, nadležna tijela imaju nadzorne i istražne ovlasti potrebne za izvršavanje njihovih funkcija. Ona izvršavaju svoje ovlasti na sljedeće načine:
(a)
izravno;
(b)
u suradnji s drugim tijelima;
(c)
podnošenjem zahtjeva nadležnim sudskim tijelima.
2. Kako bi ispunila svoje zadaće u skladu s ovom Uredbom, nadležna tijela, u skladu s nacionalnim zakonodavstvom, imaju ovlasti:
(a)
pristupa svim dokumentima u svim oblicima te primiti ili napraviti presliku istih;
(b)
zahtijevati informacije od svih fizičkih ili pravnih osoba te, ako je potrebno, pozvati ili ispitati fizičku ili pravnu osobu kako bi došli do informacija;
(c)
obavljati izravni nadzor s najavom ili bez nje;
(d)
zahtijevati postojeće evidencije telefonskih poziva ili zapise prometa podataka;
(e)
zahtijevati prestanak svih postupaka koji su protivni odredbama ove Uredbe;
(f)
zahtijevati zamrzavanje i/ili zapljenu imovine.
3. Ne dovodeći u pitanje stavak 2.točke (a) i (b), nadležna tijela imaju ovlasti u pojedinim slučajevima zahtijevati od fizičke ili pravne osobe koja ugovara transakciju kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza da dostavi:
(a)
obrazloženje namjene transakcija te je li namijenjena zaštiti od rizika ili ima drugu namjenu; i
(b)
informacije koje potvrđuju odnosni rizik ako je namjena transakcija zaštita od rizika.
Članak 34.
Poslovna tajna
1. Obveza čuvanje poslovne tajne primjenjuje se na sve fizičke i pravne osobe koje rade ili su radile za nadležno tijelo ili za sva tijela ili fizičke ili pravne osobe kojima je nadležno tijelo delegiralo zadaće, uključujući revizore i stručnjake koje je nadležno tijelo angažiralo. Povjerljivi podaci obuhvaćeni poslovnom tajnom ne smiju se otkriti niti jednoj drugoj fizičkoj ili pravnoj osobi ili tijelu osim kada je navedeno otkrivanje potrebno u sudskim postupcima.
2. Sve informacije koje nadležna tijela razmijene u skladu s ovom Uredbom, a koje se odnose na poslovne ili operativne uvjete i ostale ekonomske ili osobne poslove smatraju se povjerljivima te podliježu obvezi čuvanja poslovne tajne, osim ako nadležno tijelo u trenutku njihova posredovanja navede da se navedene informacije smiju otkriti ili da je njihovo otkrivanje potrebno u sudskim postupcima.
Članak 35.
Obveza suradnje
Nadležna tijela surađuju kada je to potrebno ili korisno za potrebe ove Uredbe. Posebno, nadležna tijela si međusobno, bez nepotrebne odgode, dostavljaju informacije koje su im potrebne za izvršavanje njihovih zadaća u skladu s ovom Uredbom.
Članak 36.
Suradnja s ESMA-om
Nadležna tijela, za potrebe ove Uredbe, surađuju s ESMA-om u skladu s Uredbom (EU) br. 1095/2010.
Nadležna tijela, bez odgode, dostavljaju ESMA-i sve informacije potrebne za obavljanje njezinih zadaća u skladu s Uredbom (EU) br. 1095/2010.
Članak 37.
Suradnja u slučaju zahtjeva za izravnim nadzorima ili istragama
1. Nadležno tijelo jedne države članice može zatražiti pomoć od nadležnog tijela druge države članice u vezi s izravnim nadzorom ili istragama.
Nadležno tijelo koje je zatražilo pomoć obavješćuje ESMA-u o svim zahtjevima iz prvog podstavka. U slučaju istrage ili nadzora s prekograničnim učincima, ESMA može na zahtjev uskladiti istragu ili nadzor.
2. Kada nadležno tijelo zaprimi zahtjev od nadležnog tijela druge države članice za obavljanje izravnog nadzora ili istrage, ono može:
(a)
samo obaviti izravni nadzor ili istragu;
(b)
nadležnom tijelu koje je podnijelo zahtjev dopustiti sudjelovanje u izravnom nadzoru ili istrazi;
(c)
nadležnom tijelu koje je podnijelo zahtjev dopustiti da samo obavi izravni nadzor ili istragu;
(d)
imenovati revizore ili stručnjake koji će obaviti izravni nadzor ili istragu;
(e)
podijeliti određene zadatke povezane s nadzornim aktivnostima s drugim nadležnim tijelima.
3. ESMA može zahtijevati od nadležnih tijela obavljanje određenih istražnih zadataka i izravnog nadzora ako te informacije opravdano trebaju ESMA-i za izvršavanje svojih ovlasti izričito joj dodijeljenih ovom Uredbom.
Članak 38.
Suradnja s trećim zemljama
1. Nadležna tijela prema potrebi sklapaju sporazume o suradnji s nadzornim tijelima trećih zemalja vezano uz razmjenu informacija s nadzornim tijelima trećih zemalja, primjenu obveza koje proizlaze iz ove Uredbe u trećim zemljama te donošenje sličnih mjera nadzornih tijela trećih zemalja kao dopuna mjerama donesenim u skladu s poglavljem V. Navedeni sporazumi o suradnji osiguravaju barem učinkovitu razmjenu informacija koja omogućuje nadležnim tijelima obavljanje njihovih zadaća u skladu s ovom Uredbom.
Nadležno tijelo obavješćuje ESMA-u i nadležna tijela drugih država članica kada namjerava sklopiti takav sporazum.
2. Sporazum o suradnji sadrži odredbe o razmjeni podataka i informacija neophodnima za odgovarajuće nadležno tijelo da se pridržava obveza iz članka 16. stavka 2.
3. ESMA usklađuje pripremu sporazuma o suradnji između nadležnih tijela i odgovarajućih nadzornih tijela trećih zemalja. U tu svrhu, ESMA priprema obrazac dokumenta sporazuma o suradnji koji mogu upotrebljavati nadležna tijela.
ESMA također usklađuje razmjenu informacija između nadležnih tijela koje su dobivene od nadzornih tijela trećih zemalja, a mogu biti bitne za donošenje mjera u skladu s poglavljem V.
4. Nadležna tijela sklapaju sporazume o suradnji u vezi s razmjenom informacija s nadzornim tijelima trećih zemalja samo kada se na objavljene informacije primjenjuju odredbe o obvezi čuvanja poslovne tajne koje su barem istovjetne onima utvrđenima u članku 34. Takva razmjena informacija namijenjena je obavljanju zadaća tih nadležnih tijela.
Članak 39.
Prijenos i pohrana osobnih podataka
U vezi s prijenosom osobnih podataka između država članica ili između država članica i trećih zemalja, države članice primjenjuju Direktivu 95/46/EZ. ESMA prilikom prijenosa osobnih podataka državama članicama ili trećoj zemlji postupa u skladu s Uredbom (EZ) br. 45/2001.
Osobni podaci iz prvog stavka pohranjuju se najviše pet godina.
Članak 40.
Otkrivanje informacija trećim zemljama
Nadležno tijelo može prenijeti nadzornom tijelu treće zemlje podatke i analize podataka ako su ispunjeni uvjeti propisani člancima 25. ili 26. Direktive 95/46/EZ, ali samo u pojedinačnim slučajevima. Nadležno tijelo mora se uvjeriti da je prijenos potreban za potrebe ove Uredbe. Svaki takav prijenos obavlja se uz suglasnost da treća zemlja neće prenositi podatke nadzornom tijelu druge treće zemlje bez izričitog pismenog odobrenja nadležnog tijela.
Nadležno tijelo otkriva povjerljive informacije u skladu s člankom 34. koje su primljene od nadležnog tijela druge države članice nadzornom tijelu treće zemlje samo kada je nadležno tijelo dobilo izričitu suglasnost nadležnog tijela koje je prenijelo informacije te, kada je primjenjivo, kada se te informacije otkrivaju isključivo za potrebe za koje je nadležno tijelo dalo svoju suglasnost.
Članak 41.
Sankcije
Države članice određuju pravila o sankcijama i administrativnim mjerama koje se primjenjuju na kršenja ove Uredbe te donose sve mjere potrebne kako bi osigurale njihovu primjenu. Navedene sankcije i administrativne mjere su učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće.
U skladu s Uredbom (EU) br. 1095/2010, ESMA može donijeti smjernice kako bi osigurala dosljedan pristup s obzirom na sankcije i administrativne mjere koje donose države članice.
Države članice obavješćuju Komisiju i ESMA-u o odredbama iz prvog i drugog podstavka do 1. srpnja 2012. te ih bez odgode obavješćuju o svim naknadnim izmjenama koje utječu na te odredbe.
ESMA objavljuje na svojoj internetskoj stranici te redovito ažurira popis postojećih sankcija i administrativnih mjera koje se primjenjuju u svakoj državi članici.
Države članice jednom godišnje dostavljaju ESMA-i sve informacije o izrečenim sankcijama i administrativnim mjerama. Ako nadležno tijelo objavi činjenicu da je izrečena sankcija ili administrativna mjera, ono o tome istodobno obavješćuje ESMA-u.
POGLAVLJE VII.
DELEGIRANI AKTI
Članak 42.
Izvršavanje ovlasti
1. Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.
2. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 2. stavka 2., članka 3. stavka 7., članka 4. stavka 2., članka 5. stavka 4., članka 6. stavka 4., članka 7. stavka 3., članka 17. stavka 2., članka 23. stavka 5. i članka 30. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme.
3. Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 2. stavka 2., članka 3. stavka 7., članka 4. stavka 2., članka 5. stavka 4., članka 6. stavka 4., članka 7. stavka 3., članka 17. stavka 2., članka 23. stavka 5. i članka 30. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Odluka o opozivu proizvodi učinke dan nakon objave u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum naveden u spomenutoj odluci. Ona ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.
4. Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.
5. Delegirani akt donesen na temelju članka 2. stavka 2., članka 3. stavka 7., članka 4. stavka 2., članka 5. stavka 4., članka 6. stavka 4., članka 7. stavka 3., članka 17. stavka 2., članka 23. stavka 5. i članka 30. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od tri mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne ulože nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore. Taj se rok produljuje se za tri mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.
Članak 43.
Rok za donošenje delegiranih akata
1. Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 2. stavkom 2., člankom 3. stavkom 7., člankom 4. stavkom 2., člankom 5. stavkom 4., člankom 6. stavkom 4., člankom 7. stavkom 3., člankom 17. stavkom 2., člankom 23. stavkom 5. i člankom 30. do 31. ožujka 2012.
Komisija može produžiti rok iz prvog stavka za šest mjeseci.
POGLAVLJE VIII.
PROVEDBENI AKTI
Članak 44.
Postupak odbora
1. Komisiji pomaže Europski odbor za vrijednosne papire osnovan Odlukom Komisije 2001/528/EZ (16). Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.
2. Prilikom upućivanja na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.
POGLAVLJE IX.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 45.
Preispitivanje i izvješćivanje
Komisija najkasnije 30. lipnja 2013., u svjetlu rasprava s nadležnim tijelima i ESMA-om, podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o:
(a)
primjerenosti pragova o kojima se treba obavješćivati i koje treba objaviti u skladu s člancima 5., 6., 7. i 8.;
(b)
utjecaju pojedinačnih zahtjeva za objavom, u skladu s člankom 6., a posebno na učinkovitost i volatilnost financijskih tržišta;
(c)
primjerenosti izravnog, centraliziranog izvješćivanja ESMA-e;
(d)
djelovanju ograničenja i zahtjeva iz poglavlja II. i III.;
(e)
primjerenosti ograničenja nepokrivenih kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neizvršavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata i primjerenosti ostalih ograničenja ili uvjeta u vezi s kratkom prodajom ili kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza.
Članak 46.
Prijelazne odredbe
1. Postojeće mjere koje su obuhvaćene područjem primjene ove Uredbe, a koje su bile na snazi prije 15. rujna 2010., mogu se nastaviti primjenjivati do 1. srpnja 2013. pod uvjetom da je Komisija o njima obaviještena do 24. travnja 2012.
2. Transakcije kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza koje rezultiraju nepokrivenom pozicijom u kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata koje su sklopljene do 25. ožujka 2012. ili tijekom privremene obustave ograničenja povezanih s nepokrivenim kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata u skladu s člankom 14. stavkom 2. mogu se držati do dospijeća ugovora o kreditnoj izvedenici na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza.
Članak 47.
Osoblje i resursi ESMA-e
ESMA najkasnije 31. prosinca 2012. procjenjuje svoje potrebe za osobljem i resursima koje proizlaze iz njezinog preuzimanja ovlasti i zadaća u skladu s ovom Uredbom te podnosi izvješće Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji.
Članak 48.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od 1. studenoga 2012.
Međutim, članak 2. stavak 2., članak 3. stavak 7., članak 4. stavak 2., članak 7. stavak 3., članak 9. stavak 5., članak 11. stavci 3. i 4., članak 12. stavak 2., članak 13. stavci 4. i 5., članak 16. stavci 3. i 4., članak 17. stavak 2., članak 23. stavci 5., 7. i 8. te članci 30., 42., 43. i 44. primjenjuju se od 25. ožujka 2012.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Strasbourgu 14. ožujka 2012.