NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 670/2012
ze dne 11. července 2012,
kterým se mění rozhodnutí č. 1639/2006/ES, kterým se zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (2007-2013), a nařízení (ES) č. 680/2007, kterým se stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Společenství v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 172 a čl. 173 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES (3) zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace s různými druhy prováděcích opatření, jež jsou uskutečňována prostřednictvím zvláštních programů, k nimž patří program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií, který podporuje posilování vnitřního trhu pro výrobky a služby informačních a komunikačních technologií a výrobky a služby založené na informačních a komunikačních technologiích a snaží se povzbudit inovace prostřednictvím širšího přijetí informačních a komunikačních technologií a investic do nich.
(2)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 680/2007 (4) stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Unie v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí a vytváří nástroj pro sdílení rizika pod názvem „Nástroj pro úvěrové záruky pro projekty transevropských dopravních sítí“.
(3)
V průběhu následujících deseti let budou podle odhadu Komise zapotřebí nebývale rozsáhlé objemy investic do evropských dopravních a energetických sítí a sítí informačních a komunikačních technologií, které by měly přispět k dosažení politických cílů strategie Evropa 2020, zejména cílů v oblasti klimatu a přechodu na nízkouhlíkové hospodářství účinně využívající zdrojů tím, že se s jejich pomocí vybudují inteligentní, modernizované a plně vzájemně propojené infrastruktury, a které by měly podpořit dokončení vnitřního trhu.
(4)
Finanční prostředky získané formou dluhopisů z kapitálových trhů nejsou v Unii pro projekty infrastruktury snadno dostupné. Problémy infrastrukturních projektů při získávání přístupu k dlouhodobým finančním prostředkům ze soukromého sektoru nebo veřejného financování by neměly vést ke zhoršování výkonnosti na straně systémů dopravy, telekomunikací a energetiky, ani ke zpomalení rozšiřování širokopásmových služeb. V důsledku fragmentace trhů s dluhopisy v celé Unii, společně s neznámou poptávkou, ale i velikostí a složitostí infrastrukturních projektů, které vyžadují dlouhé lhůty potřebné pro přípravu, je vhodné řešit tento problém na úrovni Unie.
(5)
Finanční nástroje, na něž se vztahuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5), mohou v některých případech zlepšit efektivitu rozpočtových výdajů a docílit vysokých multiplikačních účinků z hlediska získání finančních prostředků ze soukromého sektoru. To je důležité zejména v souvislosti s obtížným přístupem k úvěrům, současnou napjatou situací v oblasti veřejných financí a s ohledem na potřebu povzbudit obnovu evropského hospodářství.
(6)
Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 8. června 2011 o investování do budoucna: nový víceletý finanční rámec pro konkurenceschopnou, udržitelnou a inkluzivní Evropu uvítal iniciativu pro projektové dluhopisy Evropa 2020, mechanismus pro sdílení rizika s EIB, který poskytuje omezenou podporu z rozpočtu Unie, jež je určena k efektivnějšímu využívání finančních prostředků Unie a k tomu, aby mezi soukromými investory vzbudila větší zájem o účast na prioritních projektech, které jsou v souladu s cíli strategie Evropa 2020. Rada ve svých závěrech ze dne 12. července 2011 o Aktu o jednotném trhu upozornila na skutečnost, že finanční nástroje je potřeba posuzovat z hlediska pákových efektů v porovnání se stávajícími nástroji, riziky, která by vznikla pro vládní rozvahy, a možným vytěsněním soukromých institucí. V této souvislosti by se mělo posuzovat sdělení Komise, týkající se pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 a posouzení souvisejících dopadů této iniciativy vycházející z veřejných konzultací.
(7)
Měla by být zahájena pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020, jež má za cíl pomoci financovat prioritní projekty s jasnou přidanou hodnotou EU a umožnit větší angažovanost soukromého sektoru na kapitálovém trhu v oblasti dlouhodobého financování ekonomicky životaschopných projektů v oblasti dopravní a energetické infrastruktury a v oblasti informačních a komunikačních technologií. Tento nástroj bude přínosem pro projekty s podobnými finančními potřebami a díky součinnosti mezi odvětvími by měl přinést větší výhody, co se týče dopadu na trh, správní účinnosti a využívání zdrojů. Zúčastněným stranám z oblasti infrastruktury, jako jsou finančníci, veřejné orgány, správci infrastruktury, stavební společnosti a provozovatelé, by měl poskytnout soudržný nástroj a bude se řídit požadavky trhu.
(8)
Během pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 se má použít rozpočet Unie společně s financováním EIB ve formě společného nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, které vydávají projektové společnosti. Tento nástroj usiluje o zmírnění rizika souvisejícího s dluhovou službou projektu a úvěrového rizika držitelů dluhopisů do té míry, aby účastníci kapitálového trhu, jako jsou penzijní fondy, pojišťovací společnosti a jiné zainteresované strany, byli ochotni investovat do většího objemu infrastrukturních projektových dluhopisů, než jak by to bylo možné bez podpory Unie.
(9)
S ohledem na dlouholeté zkušenosti EIB a vzhledem k tomu, že je to hlavní financující subjekt infrastrukturních projektů a na základě Smlouvy také finanční orgán EU, by Komise měla EIB do provádění pilotní fáze zapojit. Hlavní podmínky a postupy pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy by měly být stanoveny tímto nařízením. Podrobnější podmínky, včetně sdílení rizika, odměn, sledování a kontroly, by měly být stanoveny v dohodě o spolupráci mezi Komisí a EIB. Tato dohoda o spolupráci by měla být schválena Komisí a EIB v souladu s příslušným postupem.
(10)
Pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 by měla být spuštěna co nejdříve během stávajícího finančního rámce a provedena bez zbytečného odkladu s cílem zjistit, zda a do jaké míry jsou tyto finanční nástroje ke sdílení rizika přínosem v oblasti financování infrastruktury a pro rozvoj financování projektů infrastruktury prostřednictvím dluhopisů z kapitálových trhů.
(11)
Pilotní fáze by měla být financována prostřednictvím přesměrování rozpočtu na roky 2012 a 2013 ze stávajících programů pro oblast dopravy, energetiky a telekomunikací. Tak by mělo být možné pro tuto iniciativu přerozdělit až 200 milionů EUR z rozpočtu transevropských dopravních sítí, až 20 milionů EUR z rozpočtu rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovaci a až 10 milionů EUR z rozpočtu transevropských energetických sítí. Dostupné rozpočtové finanční prostředky omezují jak rozsah této iniciativy, tak počet projektů, které lze podpořit.
(12)
Žádosti o rozpočtové finanční prostředky by měly vycházet od EIB na základě řady projektů, které EIB a Komise považují za vhodné, odpovídající cílům dlouhodobé politiky Unie a za uskutečnitelné. Veškeré žádosti a odpovídající rozpočtové závazky by měly být učiněny nejpozději do 31. prosince 2013. V důsledku složitosti velkých infrastrukturních projektů by k jejich schválení správní radou EIB mohlo dojít později, nejpozději však do 31. prosince 2014.
(13)
Žádosti o podporu a výběr a realizace všech projektů by měly podléhat právním předpisům Unie, zejména s ohledem na státní podporu, a měly by být prováděny takovým způsobem, aby nedocházelo k narušení trhu nebo se k existujícímu narušení nepřidávalo další.
(14)
Kromě požadavků na podávání zpráv podle bodu 49 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (6) by Komise za podpory EIB měla během pilotní fáze podávat Evropskému parlamentu a Radě každých šest měsíců po podepsání dohody o spolupráci zprávu a ve druhé polovině roku 2013 by měly Evropskému parlamentu a Radě předložit průběžnou zprávu. Úplné nezávislé hodnocení by mělo být předloženo v roce 2015.
(15)
Na základě tohoto úplného nezávislého hodnocení by Komise měla vyhodnotit relevanci iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 a rovněž její vliv na zvýšení objemu investic v prioritních projektech a posílení efektivnosti výdajů Unie.
(16)
Pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 by měla být zahájena v rámci přípravy nástroje pro propojení Evropy navrhovaného Komisí. Není tím dotčeno žádné rozhodnutí týkající se víceletého finančního rámce Unie po roce 2013 a případného opětovného použití prostředků získaných z dřívějších finančních nástrojů v rámci jednání o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o finančních pravidlech platných pro roční rozpočet Unie.
(17)
Za účelem realizace pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 by měla být odpovídajícím způsobem změněna rozhodnutí č. 1639/2006/ES a nařízení (ES) č. 680/2007.
(18)
Aby se zajistila účinnost opatření stanovených v tomto nařízení s ohledem na omezenou dobu trvání pilotní fáze, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny rozhodnutí č. 1639/2006/ES
Rozhodnutí č. 1639/2006/ES se mění takto
1)
V článku 8 se doplňuje nový odstavec, který zní:
„5a. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 až 5, pro projekty uskutečňované podle nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy uvedené v čl. 31 odst. 2 Komise a Evropská investiční banka (EIB) předloží Evropskému parlamentu a Radě ve druhé polovině roku 2013 průběžnou zprávu. Úplné nezávislé hodnocení bude předloženo v roce 2015.
Na základě tohoto hodnocení Komise vyhodnotí relevanci iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 a její vliv na zvýšení objemu investic v prioritních projektech a posílení efektivnosti výdajů Unie. Na základě tohoto vyhodnocení a se zohledněním všech možností Komise posoudí, zda navrhne vhodné regulační změny, včetně změn legislativních, zejména pokud by se ukázalo, že předpokládané využití na trhu není uspokojivé, nebo pokud by se objevily dostatečné alternativní zdroje dlouhodobého financování dluhu.
Průběžná zpráva uvedená v prvním pododstavci bude zahrnovat seznam projektů, které využily nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy uvedené v čl. 31 odst. 2a až 2e, s informacemi o podmínkách vydaných dluhopisů a typech současných a případných budoucích investorů.“
2)
V čl. 26 odst. 2 se písmeno b) nahrazuje tímto:
„b)
povzbuzování inovací prostřednictvím širšího přijetí informačních a komunikačních technologií a širokopásmových služeb a investic do nich;“
3)
Článek 31 se mění takto:
a)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Projekty uvedené v odst. 1 písm.a) se zaměřují na podporu inovací, přenosu technologií a šíření nových technologií, jež jsou vyvinuté natolik, že je lze zavést na trh.
Unie může do rozpočtu těchto projektů přispívat prostřednictvím grantů.
Unie může v průběhu pilotní fáze v letech 2012 a 2013 poskytnout také finanční příspěvek pro EIB na vytváření rezerv a přidělování kapitálu pro dluhové nástroje nebo záruky, které poskytne EIB z vlastních zdrojů v rámci nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy.“;
b)
vkládají se nové odstavce, které znějí:
„2a. Nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy uvedený v odst. 2 třetím pododstavci je společným nástrojem Komise a EIB, který poskytuje přidanou hodnotu v podobě intervence Unie, řeší ne zcela optimální investiční situace, kdy se na projekty nepodaří získat odpovídající finanční prostředky v rámci trhu, a který je doplňkový k jiným nástrojům. Zabraňuje narušení hospodářské soutěže, zajišťuje multiplikační účinek a uvádí do souladu zájmy pomocí úvěrového posílení. Nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy:
a)
má formu dluhového nástroje nebo záruky od EIB podpořené rozpočtovým příspěvkem Unie na financování poskytnuté pro projekty v oblasti informačních a komunikačních technologií a širokopásmových služeb a doplňuje či podněcuje financování členskými státy nebo soukromými investory;
b)
zmírňuje rizika dluhové služby projektu a úvěrové riziko držitelů dluhopisů;
c)
používá se pouze pro projekty, jejichž finanční životaschopnost vychází z výnosů projektu.
2b. Expozice Unie vůči nástroji pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, včetně poplatků za správu a jiných způsobilých nákladů, v žádném případě nepřesáhne výši příspěvku Unie na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy ani splatnost portfolia nástroje úvěrového posílení. Souhrnný rozpočet Unie nesmí být nijak dále zatížen. Zbytkové riziko související s operacemi projektových dluhopisů nese vždy EIB.
2c. Hlavní podmínky a postupy nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy jsou stanovené v příloze IIIa. Podrobné podmínky pro provádění nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, včetně sdílení rizika, odměn, sledování a kontroly, se stanoví v dohodě o spolupráci mezi Komisí a EIB. Tuto dohodu o spolupráci schvaluje Komise a EIB v souladu s příslušným postupem.
2d. V roce 2013 je možné použít částku až do výše 20 milionů EUR z rozpočtu pro politiku informačních a komunikačních technologií a širokopásmových služeb v souladu s pravidlem stanoveným v příloze I písm. b). Vzhledem k omezené době trvání pilotní fáze může nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy použít výnosy získané před 31. prosincem 2013 na nové dluhové nástroje a záruky v rámci stejného nástroje pro sdílení rizika a pro projekty, které splňují stejná kritéria způsobilosti, s cílem maximalizovat objem podporovaných investic. V případě, že nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy nebude prodloužen do dalšího víceletého finančního rámce, budou veškeré zbývající finanční prostředky vráceny do příjmové strany souhrnného rozpočtu Unie.
2e. Kromě povinnosti podávat zprávy podle bodu 49 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení, a aniž by byla dotčena povinnost podávat jiné regulační zprávy, předkládá Komise během pilotní fáze Evropskému parlamentu a Radě každých šest měsíců zprávu o výkonnosti nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, včetně finančních podmínek a umístění veškerých vydaných projektových dluhopisů.“
4)
Doplňuje se nová příloha, která zní:
„PŘÍLOHA IIIa
Hlavní podmínky a postupy nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy podle čl. 31 odst. 2c.
EIB je partnerem pro sdílení rizika a jménem Unie spravuje příspěvky Unie na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy. Podrobné podmínky pro provádění tohoto nástroje, včetně sledování a kontroly, se stanoví v dohodě o spolupráci mezi Komisí a EIB, přičemž se zohlední ustanovení této přílohy.
a) Nástroj EIB
1.
Nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy je navržen pro každý způsobilý projekt jako podřízený nástroj, ve formě dluhového nástroje nebo podmíněného (záručního) nástroje nebo obou z nich, s cílem usnadnit vydání projektových dluhopisů.
2.
Stane-li se EIB věřitelem projektu, jsou její práva vyplývající z nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy podřízena dluhové službě z nadřazeného dluhu s tím, že mají přednost před financováním z vlastních a souvisejících zdrojů.
3.
Tento nástroj nepřekročí 20 % celkové částky vydaného nadřazeného dluhu.
b) Rozpočet
Informační a komunikační technologie:
2013: až 20 milionů EUR.
Žádost o převod částek nad tuto hranici musí být podána do 31. prosince 2012 a doplněna prognózou potřeby příspěvku Unie podle harmonogramu.
V případě potřeby je tato prognóza základem pro snížení částky na rok 2013 na základě žádosti, o které se rozhodne postupem podle čl. 46 odst. 2.
c) Svěřenecký účet
1.
EIB zřídí ke správě příspěvku Unie a příjmů z něho plynoucích svěřenecký účet.
2.
Vzhledem k omezené době trvání pilotní fáze úrok připsaný na svěřeneckém účtu a další příjmy vyplývající z příspěvku Unie, jako jsou například odměna za záruku, úroková či riziková marže z částek vyplacených EIB, se přičítají ke zdrojům svěřeneckého účtu. Komise však může postupem podle čl. 46 odst. 2 rozhodnout, že se vrátí do rozpočtové linie CIP IKT.
d) Použití příspěvku Unie
Příspěvek Unie použije EIB na:
1.
zajištění prvních rizik pro podřízené nástroje portfolia způsobilých projektů v souladu s platnými pravidly EIB a hodnocením rizika provedeného EIB podle jejích platných politik,
2.
pokrytí způsobilých nákladů nesouvisejících s projekty, které vzniknou v souvislosti se zřízením a správou nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy včetně jeho vyhodnocení.
e) Sdílení rizik a výnosů
Model sdílení rizik vyplývající z písmene d) se odrazí v odpovídajícím sdílení rizikové odměny, kterou EIB účtuje protistraně za každý nástroj v rámci portfolia, mezi Unií a EIB.
f) Stanovení cen
Stanovení cen nástrojů projektových dluhopisů je založeno na rizikové odměně v souladu s příslušnými obvyklými pravidly a kritérii EIB.
g) Podávání žádostí
Žádosti o pokrytí rizika podle nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy se podávají EIB v souladu s obvyklými postupy EIB pro podávání žádostí.
h) Schvalování
EIB s náležitou péčí posoudí rizikové, finanční, technické a právní aspekty a rozhodne o využití nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy a vybere vhodný typ podřízeného nástroje v souladu se svými obvyklými pravidly a kritérii, zejména s pokyny pro politiku úvěrových rizik EIB a s výběrovými kritérii EIB v sociální oblasti a v oblasti životního prostředí a klimatu.
i) Doba trvání
1.
Příspěvek Unie k nástroji pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy musí být přidělen na závazky do 31. prosince 2013. Skutečné schválení nástroje pro projektové dluhopisy správní radou EIB musí být dokončeno do 31. prosince 2014.
2.
V případě ukončení nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy v průběhu stávajícího víceletého finančního rámce jsou veškeré zůstatky na svěřeneckém účtu, s výjimkou finančních prostředků přidělených na závazky a zdrojů potřebných pro pokrytí jiných způsobilých výdajů a nákladů, vráceny do rozpočtové linie CIP IKT.
3.
Jakmile skončí platnost nástroje nebo bude splacen, a za předpokladu, že pokrytí rizika zůstane dostatečné, budou finanční prostředky přidělené na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy vráceny na příslušný svěřenecký účet.
j) Podávání zpráv
Postupy podávání výročních zpráv o provádění nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy budou dohodnuty mezi Komisí a EIB.
Kromě toho Komise za podpory EIB podává Evropskému parlamentu a Radě každých šest měsíců zprávu o provádění, poprvé šest měsíců po podpisu dohody o spolupráci uvedené v čl. 31 odst. 2c.
k) Sledování, kontrola a hodnocení
Komise sleduje provádění nástroje, včetně případných kontrol na místě, a provádí ověřování a kontroly v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (7).
Podřízené nástroje spravuje EIB v souladu s vlastními pravidly a postupy, včetně příslušných opatření v oblasti auditu, kontroly a sledování. Kromě toho správní rada EIB, ve které jsou zastoupeny Komise a členské státy, schvaluje každý podřízený nástroj a dohlíží, aby EIB byla řízena v souladu se svým statutem a všeobecnými směrnicemi vydanými Radou guvernérů.
Komise a EIB předloží ve druhé polovině roku 2013 Evropskému parlamentu a Radě průběžnou zprávu o fungování pilotního nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy s cílem optimalizovat návrh tohoto nástroje.
Úplné nezávislé hodnocení se uskuteční v roce 2015 po schválení závěrečných operací projektových dluhopisů. Zaměří se mimo jiné na jejich přidanou hodnotu, doplňkovost ve srovnání s ostatními nástroji Unie či členských států a dalšími stávajícími formami dlouhodobého financování dluhů, dosažený multiplikační účinek, vyhodnocení rizik s nimi spojených a vznik nebo nápravu případných rušivých vlivů. Hodnocení se bude vztahovat také na dopad na finanční životaschopnost projektů, objem, podmínky a náklady na vydávání dluhopisů, vliv na širší trh s dluhopisy a na kontrolu věřitelů a zakázek. Poskytne také pokud možno srovnání nákladů s alternativními prostředky financování projektů, včetně bankovních půjček. Během pilotní fáze se hodnotí všechny vybrané projekty.
Článek 2
Změny nařízení (ES) č. 680/2007
Nařízení (ES) č. 680/2007 se mění takto:
1)
V článku 2 se doplňují nové body, které znějí:
„14)
„nástrojem pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy“ společný nástroj Komise a EIB, který poskytuje přidanou hodnotu v podobě intervence Unie, řeší ne zcela optimální investiční situace, kdy se na projekty nepodaří získat odpovídající finanční prostředky v rámci trhu, a který je doplňkový k jiným nástrojům a doplňuje nebo podněcuje financování členskými státy nebo soukromými investory. Zabraňuje narušení hospodářské soutěže, zajišťuje multiplikační účinek a uvádí do souladu zájmy. Nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy ve formě úvěrového posílení pro projekty společného zájmu zmírňuje rizika dluhové služby projektu a úvěrové riziko držitelů dluhopisů a používá se pouze pro projekty, jejichž finanční životaschopnost vychází z výnosů projektu.
15)
„úvěrovým posílením“ zlepšení úvěrové kvality projektového dluhu prostřednictvím podřízeného nástroje ve formě dluhového nástroje EIB nebo záruky EIB nebo obou z nich, podpořené příspěvkem z rozpočtu Unie.“
2)
V prvním pododstavci článku 4 se doplňují nové věty, které znějí:
„Žádosti o pokrytí v rámci nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy podle čl. 6 odst. 1 písm. g) se podávají EIB v souladu s obvyklými postupy EIB pro podávání žádostí.“
3)
V článku 6 se odstavec 1 mění takto:
a)
v písmenu d) se doplňuje nová věta, která zní:
„V roce 2012 a 2013 je možné přerozdělit částku až 200 milionů EUR pro pilotní fázi použití nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy v odvětví dopravy.“;
b)
doplňuje se nové písmeno, které zní:
„g)
během pilotní fáze v letech 2012 a 2013 finanční příspěvek pro EIB na vytváření rezerv a přidělování kapitálu pro dluhové nástroje nebo záruky, které poskytne EIB z vlastních zdrojů v rámci nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy v oblasti transevropských dopravních sítí a transevropských energetických sítí. Expozice Unie vůči nástroji pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, včetně poplatků za správu a jiných způsobilých nákladů, v žádném případě nepřesáhne výši příspěvku Unie na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy ani splatnost portfolia nástrojů úvěrového posílení. Souhrnný rozpočet Unie nesmí být nijak dále zatížen. Zbytkové riziko související s těmito operacemi projektových dluhopisů nese vždy EIB.
Hlavní podmínky a postupy pro nástroj sdílení rizika pro projektové dluhopisy jsou stanoveny v příloze Ia. Podrobné podmínky pro provádění nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, včetně sdílení rizika, odměn, sledování a kontroly, se stanoví v dohodě o spolupráci mezi Komisí a EIB. Tuto dohodu o spolupráci schvaluje Komise a EIB v souladu s příslušným postupem.
V roce 2012 a 2013 může být v souladu s postupem uvedeným v čl. 15 odst. 2 z rozpočtových linií na nástroj pro úvěrové záruky pro projekty transevropských dopravních sítí uvedené v příloze I nebo pro projekty transevropských energetických sítí přerozdělena částka až 210 milionů EUR, z toho až 200 milionů EUR na projekty v oblasti dopravy a 10 milionů EUR na projekty v oblasti energetiky, na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy
Kromě povinnosti podávat zprávy podle bodu 49 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení, aniž by byla dotčena povinnost podávat jiné regulační zprávy, předkládá Komise během pilotní fáze Evropskému parlamentu a Radě každých šest měsíců zprávu o výkonnosti nástroje pro sdílení rizika, včetně finančních podmínek a umístění veškerých vydaných projektových dluhopisů.
Vzhledem k omezené době trvání pilotní fáze je možno úrok a další příjmy vytvořené nástrojem pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy získané před 31. prosincem 2013 znovu použít na nové dluhové nástroje a záruky v rámci stejného nástroje pro sdílení rizik a pro projekty, které splňují stejná kritéria způsobilosti s cílem maximalizovat objem podporovaných investic. V případě, že nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy nebude prodloužen do dalšího finančního rámce, jsou veškeré zbývající prostředky vráceny do příjmové strany souhrnného rozpočtu Unie.“
4)
V článku 16 se doplňuje nový odstavec, který zní:
„2a. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2, pro projekty uskutečňované podle nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy uvedené v čl. 6 odst. 1 písm. g) Komise a EIB předloží ve druhé polovině roku 2013 Evropskému parlamentu a Radě průběžnou zprávu. Úplná nezávislá zpráva bude předložena v roce 2015.
Na základě tohoto hodnocení Komise vyhodnotí relevanci iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 a její vliv na zvýšení objemu investic v prioritních projektech a posílení efektivity výdajů Unie. Na základě tohoto vyhodnocení a se zohledněním všech možností Komise posoudí, zda navrhne vhodné regulační změny, včetně změn legislativních, zejména pokud by se ukázalo, že předpokládané využití na trhu není uspokojivé nebo pokud by se objevily dostatečné alternativní zdroje dlouhodobého financování dluhu“.
5)
V čl. 17 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Průběžná zpráva uvedená v čl. 16 odst. 2a zahrnuje seznam projektů, které využily nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy uvedeného v čl. 6 odst. 1 písm. g), s informacemi o podmínkách vydaných dluhopisů a typech současných a případných budoucích investorů.“
6)
Příloha se označuje jako příloha I a v souladu s tím se v čl. 6 odst. 1 písm. d) slova „v příloze“ nahrazují slovy „v příloze I“.
7)
Doplňuje se nová příloha, která zní:
„PŘÍLOHA Ia
Hlavní podmínky a postupy nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy podle čl. 6 odst. 1 písm. g)
EIB je partnerem pro sdílení rizika a jménem Unie spravuje příspěvky Unie na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy. Podrobné podmínky pro provádění tohoto nástroje, včetně sledování a kontroly, se stanoví v dohodě o spolupráci mezi Komisí a EIB, přičemž se zohlední ustanovení této přílohy.
a) Nástroj EIB
1.
Nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy je navržen pro každý způsobilý projekt jako podřízený nástroj, ve formě dluhového nástroje nebo podmíněného (záručního) nástroje nebo obou z nich, s cílem usnadnit vydání projektových dluhopisů.
2.
Stane-li se EIB věřitelem projektu, jsou její práva vyplývající z nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy podřízena dluhové službě z nadřazeného dluhu s tím, že mají přednost před financováním z vlastních a souvisejících zdrojů.
3.
Tento nástroj nepřekročí 20 % celkové částky vydaného nadřazeného dluhu.
b) Rozpočet
Transevropské dopravní sítě (TEN-T):
-
2012: až 100 milionů EUR
-
2013: až do souhrnné částky 200 milionů EUR
bude přerozděleno z rozpočtu TEN-T určeného na nástroj pro úvěrové záruky pro projekty TEN-T uvedené v příloze I, který však nebyl využit.
Transevropské energetické sítě (TEN-E):
2013: až 10 milionů EUR.
Žádost o převod částky na rok 2012 musí být podána bezodkladně po podpisu dohody o spolupráci.
Žádost o převod na následující roky musí být podána do 31. prosince předchozího roku.
Ve všech případech musí být žádost o převod doplněna prognózou potřeby příspěvku Unie podle harmonogramu.
V případě potřeby je tato prognóza základem pro snížení částek na základě žádosti, o které se rozhodne postupem podle čl. 15 odst. 2.
c) Svěřenecký účet
1.
EIB zřídí dva svěřenecké účty (jeden pro projekty v rámci TEN-T, druhý pro projekty v rámci TEN-E), na nichž budou příspěvky Unie a příjmy plynoucí z příspěvků Unie. Svěřenecký účet pro TEN-T lze sloučit se svěřeneckým účtem zřízeným pro nástroj pro úvěrové záruky pro projekty TEN-T podle přílohy I, za předpokladu, že toto opatření neohrožuje kvalitu podávání zpráv a sledování, jak je stanoveno v písmenech j) a k).
2.
Vzhledem k omezené době trvání pilotní fáze úrok připsaný na svěřeneckém účtu a další příjmy vyplývající z příspěvku Unie, jako jsou například odměna za záruku, úroková či riziková marže z částek vyplacených EIB, se přičítají ke zdrojům svěřeneckého účtu. Komise však může postupem podle čl. 15 odst. 2 rozhodnout, že budou vráceny do rozpočtové linie TEN-T nebo TEN-E.
d) Použití příspěvku Unie
Příspěvek Unie použije EIB na:
1.
zajištění prvních rizik pro podřízené nástroje portfolia způsobilých projektů v souladu s platnými pravidly EIB a hodnocením rizik prováděným EIB podle jejích platných politik,
2.
pokrytí způsobilých nákladů nesouvisejících s projekty, které vzniknou v souvislosti se zřízením a správou nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy včetně jeho vyhodnocení.
e) Sdílení rizik a výnosů
Model sdílení rizika vyplývající z písmene d) se odrazí v odpovídajícím sdílení rizikové odměny, kterou EIB účtuje protistraně za každý nástroj v rámci portfolia, mezi Unií a EIB.
Bez ohledu na ustanovení platná pro sdílení rizika pro nástroj pro úvěrové záruky pro projekty TEN-T, uvedené v příloze I, vzorec sdílení rizik pro projektové dluhopisy se bude uplatňovat na uvedený nástroj včetně operací jeho stávajícího portfolia.
f) Stanovení cen
Stanovení cen nástroje pro projektové dluhopisy je založeno na rizikové odměně v souladu s příslušnými obvyklými pravidly a kritérii EIB.
g) Podávání žádostí
Žádosti o pokrytí rizika podle nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy se podávají EIB v souladu s obvyklými postupy EIB pro podávání žádostí.
h) Schvalování
EIB s náležitou péčí posoudí rizikové, finanční, technické a právní aspekty a rozhodne o využití nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy a vybere vhodný typ podřízeného nástroje v souladu se svými obvyklými pravidly a kritérii, zejména s pokyny pro politiku úvěrových rizik EIB a s výběrovými kritérii EIB v sociální oblasti a v oblasti životního prostředí a klimatu.
i) Doba trvání
1.
Poslední tranše příspěvku Unie k nástroji pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy musí být přidělena na závazky do 31. prosince 2013. Skutečné schválení nástroje pro projektové dluhopisů správní radou EIB musí být dokončeno do 31. prosince 2014.
2.
V případě ukončení nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy v průběhu stávajícího víceletého finančního rámce jsou veškeré zůstatky na svěřeneckém účtu, s výjimkou finančních prostředků přidělených na závazky a finančních prostředků potřebných pro pokrytí jiných způsobilých výdajů a nákladů, vráceny do rozpočtové linie pro TEN-T, TEN-E.
3.
Jakmile skončí platnost nástroje nebo bude splacen, a za předpokladu, že pokrytí rizika zůstane dostatečné, budou prostředky přidělené na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy vráceny na příslušný svěřenecký účet.
j) Podávání zpráv
Postupy podávání výročních zpráv o provádění nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy budou dohodnuty mezi Komisí a EIB.
Kromě toho Komise za podpory EIB podává Evropskému parlamentu a Radě každých šest měsíců zprávu o provádění, poprvé šest měsíců od podpisu dohody o spolupráci uvedené v čl. 6 odst. 1 písm. g).
(k) Sledování, kontrola a hodnocení
Komise sleduje provádění nástroje, včetně případných kontrol na místě, a provádí ověřování a kontroly v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 1605/2002.
Podřízené nástroje spravuje EIB v souladu s vlastními pravidly a postupy EIB, včetně příslušných opatření v oblasti auditu, kontroly a sledování. Kromě toho správní rada EIB, ve které jsou zastoupeny Komise a členské státy, schvaluje každý podřízený nástroj a dohlíží, aby EIB byla řízena v souladu se svým statutem a všeobecnými směrnicemi vydanými Radou guvernérů.
Komise a EIB předloží ve druhé polovině roku 2013 Evropskému parlamentu a Radě průběžnou zprávu o fungování pilotního nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy s cílem optimalizovat návrh tohoto nástroje.
Úplné nezávislé hodnocení se uskuteční v roce 2015 po schválení závěrečných operací projektových dluhopisů. Zaměří se mimo jiné na jejich přidanou hodnotu, doplňkovost ve srovnání s ostatními nástroji Unie a členských států a dalšími stávajícími formami dlouhodobého financování dluhů, dosažený multiplikační účinek, vyhodnocení rizik s nimi spojených a vznik nebo nápravu případných rušivých vlivů. Hodnocení se bude vztahovat také na dopad na finanční životaschopnost projektů, objem, podmínky a náklady na vydávání dluhopisů, vliv na širší trh s dluhopisy a na kontrolu věřitelů a zakázek. Poskytne také pokud možno srovnání nákladů s alternativními prostředky financování projektů, včetně bankovních půjček. Během pilotní fáze se hodnotí všechny vybrané projekty.“
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. července 2012.
32012R0670
L 204/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA (EU) br. 670/2012 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 11. srpnja 2012.
o izmjeni Odluke br. 1639/2006/EZ o utvrđivanju Okvirnog programa za konkurentnost i inovacije (2007. - 2013.) te Uredbe (EZ) br. 680/2007 o utvrđivanju općih pravila za dodjelu financijske potpore Zajednice u području transeuropskih prometnih i energetskih mreža
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 172. i članak 173. stavak 3.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
nakon savjetovanja s Odborom regija,
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),
budući da:
(1)
Odlukom br. 1639/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3) uspostavljen je Okvirni program za konkurentnost i inovacije (PKI) s različitim vrstama provedbenih mjera koje provode posebni programi, od kojih „Program podrške politikama za primjenu informacijskih i komunikacijskih tehnologija (IKT)” pruža potporu jačanju unutarnjeg tržišta IKT proizvoda i usluga te proizvoda i usluga koji se temelje na IKT-u i ima za cilj potaknuti inovacije putem šire primjene i ulaganja u IKT.
(2)
Uredbom (EZ) br. 680/2007 Europskog parlamenta i Vijeća (4) utvrđuju se opća pravila za dodjelu financijske potpore Zajednice u području transeuropskih prometnih i energetskih mreža i uspostavlja se instrument za podjelu rizika pod nazivom „Instrument osiguranja zajma za projekte TEN - Promet (‚TEN-T’)”.
(3)
Prema procjenama Komisije, tijekom idućeg desetljeća bit će potreban rekordan opseg ulaganja u europske prometne, energetske, informacijske i komunikacijske mreže kako bi se doprinijelo postizanju ciljeva politike Europa 2020., posebno klimatskih ciljeva i prijelazu na resursno učinkovito niskougljično gospodarstvo, razvojem pametnih, unaprijeđenih i potpuno međusobno povezanih infrastruktura i kako bi se potakla uspostava unutarnjeg tržišta.
(4)
Financiranje na tržištu dužničkih vrijednosnih papira nije lako dostupno za infrastrukturne projekte u Uniji. Otežan pristup infrastrukturnih projekata dugoročnom privatnom financiranju ili javnim sredstvima ne bi trebao dovesti do pogoršanja učinkovitosti prometnih, telekomunikacijskih i energetskih sustava niti do usporavanja razvoja širokopojasnog pristupa. Zbog rascjepkanosti tržišta obveznica diljem Unije, u kombinaciji s nepredvidivom potražnjom te veličinom i složenošću infrastrukturnih projekata koji zahtijevaju dugoročne pripreme, ovo pitanje potrebno je riješiti na razini Unije.
(5)
Financijski instrumenti, uređeni Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 od 25. lipnja 2002. o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (5), mogu, u nekim slučajevima, povećati učinkovitost proračunske potrošnje i imati značajan multiplikativni učinak u smislu privlačenja ulaganja privatnog sektora. To je posebno značajno u kontekstu otežanog pristupa kreditiranju, ograničenja u pogledu javnih financija te s obzirom na potrebu podupiranja oporavka europskoga gospodarstva.
(6)
U svojoj rezoluciji od 8. lipnja 2011. o Ulaganju u budućnost: novi Višegodišnji financijski okvir (MFF) za konkurentnu, održivu i uključivu Europu, Europski parlament je pozdravio Inicijativu projektnih obveznica Europa 2020., mehanizam podjele rizika kod kojeg EIB osigurava ograničenu potporu iz proračuna Unije, čija je namjena stvaranje učinka poluge i pobuđivanje dodatnog zanimanja privatnih ulagatelja za sudjelovanje u prioritetnim projektima koji su u skladu s ciljevima politike Europa 2020. U svojim zaključcima od 12. srpnja 2011. o Aktu o jedinstvenom tržištu, Vijeće je podsjetilo da financijske instrumente treba ocijeniti s obzirom na učinak poluge u usporedbi s postojećim instrumentima, s obzirom na dodatne rizike za bilance država i eventualno istiskivanje privatnih institucija. U ovom kontekstu trebalo bi razmotriti komunikaciju Komisije o pilot fazi Inicijative projektnih obveznica Europa 2020. i povezanu procjenu utjecaja koja se temelji na javnom savjetovanju.
(7)
Trebalo bi pokrenuti pilot fazu Inicijative projektnih obveznica Europa 2020., čiji je cilj pomoći financiranje prioritetnih projekata s nedvojbenom dodanom vrijednosti za EU i omogućiti veću uključenost privatnog sektora u dugoročno financiranje na tržištu kapitala gospodarski održivih projekata u području prometa, energije i IKT infrastrukture. Ovaj instrument koristit će projektima sa sličnim potrebama za financiranjem i, zahvaljujući sinergijama između sektora, trebao bi dati bolje rezultate u smislu tržišnog utjecaja, administrativne učinkovitosti i korištenja resursa. On bi trebao osigurati zainteresiranim stranama u području infrastrukture, kao što su financijeri, tijela javne vlasti, upravitelji infrastruktura, građevinska poduzeća i subjekti, usklađen instrument, a rukovodit će se potražnjom na tržištu.
(8)
Tijekom pilot-faze Inicijative projektnih obveznica Europa 2020. sredstva iz proračuna Unije trebaju se koristiti zajedno s financiranjem od strane EIB-a, u obliku zajedničkog instrumenta podjele rizika za projektne obveznice koje izdaju projektna društva. Cilj ovog instrumenta je umanjiti rizik otplate duga određenog projekta i kreditni rizik imatelja obveznica do te mjere da sudionici na tržištu kapitala, kao što su mirovinski fondovi, osiguravajuća društva i druge zainteresirane strane, budu voljni uložiti u veću količinu infrastrukturnih projektnih obveznica nego što bi to bio slučaj bez potpore Unije.
(9)
U svjetlu dugogodišnje stručnosti Europske investicijske banke (EIB) i budući da je ona najznačajniji financijer infrastrukturnih projekata te financijsko tijelo Europske unije osnovano na temelju Ugovora, Komisija bi trebala uključiti EIB u provođenje pilot faze. Osnovne odredbe, uvjete i postupke vezano uz instrument podjele rizika za projektne obveznice treba utvrditi ovom Uredbom. Detaljnije odredbe i uvjete, uključujući podjelu rizika, naknade, praćenje i nadzor treba utvrditi sporazumom o suradnji između Komisije i EIB-a. Spomenuti sporazum o suradnji trebaju odobriti Komisija i EIB, u skladu s odgovarajućim postupcima.
(10)
Pilot-fazu Inicijative projektnih obveznica Europa 2020. trebalo bi pokrenuti što prije tijekom tekućeg financijskog okvira i trebalo bi je provesti bez nepotrebnog odlaganja kako bi se utvrdilo da li, i u kojoj mjeri, takvi financijski instrumenti podjele rizika nude dodanu vrijednost u području financiranja infrastrukture i u smislu unaprjeđenja financiranja infrastrukturnih projekata na tržištu dužničkih vrijednosnih papira.
(11)
Pilot faza financira se putem preraspodjele sredstava u proračunima za 2012. i 2013. godinu za postojeće prometne, energetske i telekomunikacijske programe. U tu svrhu, trebalo bi omogućiti da se u korist ove inicijative preraspodijeli maksimalno 200 milijuna eura iz proračuna za TEN-T, najviše 20 milijuna eura iz proračuna za Okvirni program za konkurentnost i inovacije i najviše 10 milijuna eura iz proračuna za TEN - Energetiku („TEN-E”). Raspoloživa proračunska sredstva ograničavaju i opseg inicijative i broj projekata za koje je moguće osigurati potporu.
(12)
Proračunska sredstva EIB bi trebao zatražiti na temelju raspona projekata za koje EIB i Komisija smatraju da su prikladni, da su u skladu s dugoročnim ciljevima politike Unije i da ih je moguće ostvariti. Sve takve zahtjeve i odgovarajuće proračunske obveze trebalo bi dostaviti najkasnije do 31. prosinca 2013. Zbog složenosti velikih infrastrukturnih projekata, trebalo bi omogućiti Upravnom vijeću EIB-a da konkretnu odluku o odobrenju donese nakon tog datuma, ali najkasnije do 31. prosinca 2014.
(13)
Zahtjev za potporu te odabir i provedba svih projekata trebali bi podlijegati pravu Unije, posebno u pogledu državnih potpora i pritom bi trebalo nastojati spriječiti stvaranje, odnosno povećanje poremećaje tržišta.
(14)
Osim obveza izvješćivanja iz točke 49. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (6), Komisija bi, uz potporu EIB-a, nakon potpisivanja sporazuma o suradnji trebala svakih šest mjeseci tijekom pilot-faze izvješćivati Europski parlament i Vijeće te dostaviti prijelazno izvješće Europskom parlamentu i Vijeću u drugoj polovici 2013. U 2015. trebalo bi izvršiti neovisnu sveobuhvatnu evaluaciju.
(15)
Na temelju te neovisne sveobuhvatne evaluacije Komisija bi trebala ocijeniti značaj Inicijative projektnih obveznica Europa 2020., kao i njezinu učinkovitost u povećanju opsega ulaganja u prioritetne projekte i povećanju učinkovitosti potrošnje Unije.
(16)
Pilot-fazu Inicijative projektnih obveznica Europa 2020. trebalo bi započeti u okviru priprema za Instrument za povezivanje Europe koji je predložila Komisija. Njome se ne dovode u pitanje bilo kakve odluke koje se tiču Višegodišnjeg financijskog okvira (MFF) Unije nakon 2013. i koje se odnose na eventualno ponovno korištenje povratnih tokova od financijskih instrumenata u okviru pregovora o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o financijskim pravilima koja se primjenjuju na godišnji proračun Unije.
(17)
Kako bi se provela pilot-faza Inicijative projektnih obveznica Europa 2020., Odluku br. 1639/2006/EZ i Uredbu (EZ) br. 680/2007 trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti.
(18)
Kako bi mjere predviđene ovom Uredbom bile učinkovite, s obzirom na ograničeno trajanje pilot-faze, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu sljedećeg dana od dana njezine objave,
DONIJELI SU OVU UREDBU:
Članak 1.
Izmjene Odluke br. 1639/2006/EZ
Odluka br. 1639/2006/EZ mijenja se kako slijedi:
(1)
U članku 8. dodaje se sljedeći stavak:
„5.a Ne dovodeći u pitanje stavke 1. do 5., za projekte koji se provode u okviru instrumenta podjele rizika za projektne obveznice iz članka 31. stavka 2., Komisija i Europska investicijska banka (EIB) podnose prijelazno izvješće Europskom parlamentu i Vijeću u drugoj polovici 2013. Neovisna sveobuhvatna evaluacija izvršava se u 2015.
Na temelju spomenute evaluacije, Komisija procjenjuje značaj Inicijative projektnih obveznica Europa 2020. i njezinu učinkovitost u povećanju opsega ulaganja u prioritetne projekte i povećanju učinkovitosti potrošnje Unije. U svjetlu te procjene i uzimajući u obzir sve opcije, Komisija razmatra mogućnost predlaganja odgovarajućih regulatornih izmjena uključujući zakonodavne izmjene, posebno ako predviđeni tržišni uzlet nije zadovoljavajuć ili se pojavi dovoljno raspoloživih alternativnih izvora dugoročnog financiranja duga.
Prijelazno izvješće iz prvog podstavka uključuje popis projekata koji su iskoristili instrument podjele rizika za projektne obveznice iz članka 31. stavaka 2.a do 2.e, uz informacije o uvjetima izdanih obveznica i tipovima sadašnjih i potencijalnih budućih ulagatelja.”
(2)
U članku 26. stavku 2., točka (b) zamjenjuje se sljedećim:
„(b)
poticanje inovacija putem šire primjene i ulaganja u IKT i širokopojasne mreže;”.
(3)
Članak 31. mijenja se kako slijedi:
(a)
stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
„2. Projekti iz stavka 1. točke (a) imaju za cilj poticanje inovacija, prijenos tehnologija i širenje novih tehnologija koje su spremne za tržišni uzlet.
Unija može dodijeliti bespovratna sredstva kao doprinos proračunu ovih projekata.
Isto tako, Unija može, tijekom pilot faze u 2012. i 2013., dati financijski doprinos EIB-u za izdvajanje rezervacija i alokaciju kapitala za dužničke instrumente ili garancije koje EIB izdaje iz vlastitih sredstava u okviru instrumenta podjele rizika za projektne obveznice.”;
(b)
umeću se sljedeći stavci:
„2.a Instrument podjele rizika za projektne obveznice iz stavka 2. trećeg podstavka zajednički je instrument Komisije i EIB-a koji pruža dodanu vrijednost kao intervencija Unije, rješava suboptimalne investicijske okolnosti kada projekti na tržištu ne dobiju primjereno financiranje i osigurava aditivnost. Njime se izbjegava narušavanje tržišnog natjecanja, nastoji osigurati multiplikativni učinak i usklađuju interesi u obliku kreditnog poboljšanja. Instrument podjele rizika za projektne obveznice:
(a)
ima oblik dužničkog instrumenta ili garancije koje odobrava EIB uz potporu proračunskog doprinosa Unije u korist financiranja projekata u području IKT-a i širokopojasnog pristupa, nadopunjujući ili privlačeći financiranje od strane država članica ili privatnog sektora;
(b)
umanjuje rizik otplate duga projekta i kreditni rizik imatelja obveznica;
(c)
koristi se samo za projekte čija se financijska održivost temelji na prihodima od projekta.
2.b Izloženost Unije instrumentu podjele rizika za projektne obveznice, uključujući naknade za upravljanje i druge prihvatljive troškove, ni u kojem slučaju ne prelazi iznos doprinosa Unije instrumentu podjele rizika za projektne obveznice niti se nastavlja nakon dospijeća temeljnog portfelja instrumenata kreditnog poboljšanja. Nema nikakve daljnje obveze po opći proračun Unije. Preostali rizik koji se odnosi na poslovanje projektnim obveznicama uvijek snosi EIB.
2.c Osnovne odredbe, uvjeti i postupci vezano uz instrument podjele rizika za projektne obveznice utvrđeni su u Prilogu III.a. Detaljne odredbe i uvjeti za provedbu instrumenta podjele rizika za projektne obveznice, uključujući podjelu rizika, naknade, praćenje i nadzor, utvrđeni su sporazumom o suradnji između Komisije i EIB-a. Spomenuti sporazum o suradnji odobravaju Komisija i EIB, u skladu s odgovarajućim postupcima.
2.d U 2013. može se iskoristiti najviše 20 milijuna eura iz proračuna dodijeljenog za provođenje politike vezano uz IKT i širokopojasne mreže u skladu s pravilom utvrđenim točkom (b) Priloga I. S obzirom na ograničeno trajanje pilot faze, instrument podjele rizika za projektne obveznice može koristiti sve prihode ostvarene prije 31. prosinca 2013. za nove dužničke instrumente i garancije u okviru istog instrumenta podjele rizika i za projekte koji ispunjavaju iste kriterije prihvatljivosti, kako bi se maksimalno povećao opseg potpomognutih ulaganja. U slučaju da instrument podjele rizika za projektne obveznice ne bude uključen u sljedeći višegodišnji financijski okvir, sva preostala sredstva vraćaju se na prihodovnu stranu općeg proračuna Unije.
2.e Osim obveza izvješćivanja iz točke 49. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju i ne dovodeći u pitanje bilo kakve druge regulatorne obveze izvješćivanja, svakih šest mjeseci tijekom pilot faze Komisija podnosi izvještaj Europskom parlamentu i Vijeću o rezultatima instrumenta podjele rizika za projektne obveznice, uključujući financijske uvjete i plasmane svih izdanih projektnih obveznica.”
(4)
Dodaje se sljedeći Prilog:
„PRILOG III.a
Osnovne odredbe, uvjeti i postupci vezano uz instrument podjele rizika za projektne obveznice iz članka 31. stavka 2.c
EIB je partner u podjeli rizika i u ime Unije upravlja doprinosom Unije instrumentu podjele rizika za projektne obveznice. Detaljnije odredbe i uvjeti za provedbu navedenog instrumenta, uključujući njegovo praćenje i nadzor, utvrđuju se sporazumom o suradnji između Komisije i EIB-a, uzimajući u obzir odredbe utvrđene ovim Prilogom.
(a) Instrument EIB-a
1.
Instrument podjele rizika za projektne obveznice oblikovat će se za svaki prihvatljivi projekt kao podređeni instrument, u obliku dužničkog instrumenta ili potencijalnog (jamstvenog) instrumenta ili oboje, kako bi se omogućilo izdavanje projektnih obveznica.
2.
Ako EIB jest ili postane vjerovnik projekta, prava EIB-a na temelju instrumenta podjele rizika za projektne obveznice rangiraju se iza otplate privilegiranog duga, a ispred vlasničkog kapitala i bilo kakvog financiranja vezano uz vlasnički kapital.
3.
Instrument ne prelazi 20 % ukupnog iznosa izdanog privilegiranog duga.
(b) Proračun
IKT:
2013.: do maksimalno 20 milijuna eura.
Zahtjev za prijenos gore navedenog iznosa izdaje se do 31. prosinca 2012. i prilaže mu se procjena potrebe za planiranim doprinosom Unije.
Prema potrebi, navedena procjena može poslužiti kao temelj za smanjenje iznosa za 2013. uvjetovano potražnjom, o čemu se odlučuje u skladu s postupkom iz članka 46. stavka 2.
(c) Fiducijarni račun
1.
EIB otvara fiducijarni račun za držanje doprinosa Unije i prihoda koji proizlaze iz doprinosa Unije.
2.
S obzirom na ograničeno trajanje pilot faze, aktivne kamate na fiducijarne račune i ostali prihodi koji proizlaze iz doprinosa Unije, kao što su garancijske premije, kamatne marže i granice rizika na iznose koje isplati EIB, dodaju se sredstvima na fiducijarnom računu. Međutim, Komisija može odlučiti, u skladu s postupkom iz članka 46. stavka 2., da se isti moraju vratiti u proračunsku liniju PKI IKT.
(d) Korištenje doprinosa Unije
EIB koristi doprinos Unije:
1.
za rezervacije za rizik za osiguranje na prvi rizik za podređene instrumente prihvatljivog projektnog portfelja, u skladu s odgovarajućim pravilima EIB-a i procjenom rizika koju izvrši EIB na temelju svojih važećih politika;
2.
za pokriće svih prihvatljivih troškova koji se ne odnose na projekt, a koji su povezani s uspostavom i vođenjem instrumenta podjele rizika za projektne obveznice, uključujući njegovu evaluaciju.
(e) Podjela rizika i prihoda
Model podjele rizika koji proizlazi iz točke (d) odražava se u odgovarajućoj podjeli između Unije i EIB-a naknade za rizik koju EIB naplaćuje drugoj ugovornoj strani za svaki instrument u okviru projektnog portfelja.
(f) Određivanje cijena
Određivanje cijena instrumenata projektnih obveznica temelji se na naknadi za rizik u skladu s odgovarajućim standardnim pravilima i kriterijima EIB-a.
(g) Postupak prijave
Zahtjevi za pokriće rizika u okviru instrumenta podjele rizika za projektne obveznice upućuju se EIB-u u skladu s uobičajenim prijavnim postupkom EIB-a.
(h) Postupak odobrenja
EIB provodi dubinsku analizu s aspekta rizika, financijskog, tehničkog i pravnog aspekta te odlučuje o korištenju instrumenta podjele rizika za projektne obveznice i odabire odgovarajuću vrstu podređenog instrumenta u skladu sa svojim uobičajenim pravilima i kriterijima, posebno u skladu sa Smjernicama EIB-a vezano uz politiku kreditnog rizika i kriterijima odabira EIB-a u području društva, ekologije i klime.
(i) Trajanje
1.
Doprinos Unije instrumentu podjele rizika za projektne obveznice izdvaja se najkasnije 31. prosinca 2013. Konkretno odobrenje instrumenata projektnih obveznica od strane Upravnog vijeća EIB-a zaključuje se do 31. prosinca 2014.
2.
U slučaju okončanja instrumenta podjele rizika za projektne obveznice tijekom tekućeg višegodišnjeg financijskog okvira, sva sredstva s fiducijarnog računa, osim izdvojenih sredstava i sredstava potrebnih za pokriće prihvatljivih troškova i izdataka, vraćaju se u proračunsku liniju PKI IKT.
3.
Po isteku ili otplati instrumenata, sredstva dodijeljena instrumentu podjele rizika za projektne obveznice vraćaju se na pripadajući fiducijarni račun, pod uvjetom da je pokriće rizika dostatno.
(j) Izvješćivanje
Načine godišnjeg izvješćivanja o provedbi instrumenta podjele rizika za projektne obveznice dogovorno utvrđuju Komisija i EIB.
Nadalje, Komisija, uz potporu EIB-a, svakih šest mjeseci podnosi izvješće o provedbi Europskom parlamentu i Vijeću, počevši šest mjeseci nakon potpisivanja sporazuma o suradnji iz članka 31. stavka 2.c.
(k) Praćenje, nadzor i evaluacija
Komisija prati provedbu instrumenta, prema potrebi i putem nadzora na licu mjesta, te vrši provjeru i nadzor u skladu s Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 od 25. lipnja 2002. o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (*).
EIB upravlja podređenim instrumentima u skladu s vlastitim pravilima i postupcima, uključujući odgovarajuće mjere revizije, nadzora i praćenja. Nadalje, Upravno vijeće EIB-a, u kojem se nalaze predstavnici Komisije i država članica, odobrava svaki podređeni instrument i prati je li upravljanje EIB-om u skladu s njegovim Statutom i općim smjernicama koje je utvrdilo Vijeće guvernera EIB-a.
Komisija i EIB u drugoj polovici 2013. dostavljaju Europskom parlamentu i Vijeću prijelazno izvješće o funkcioniranju pilot instrumenta podjele rizika za projektne obveznice, s ciljem optimizacije modela navedenog instrumenta.
Sveobuhvatna neovisna evaluacija izvršava se u 2015., nakon odobrenja završnih operacija projektnih obveznica. Ona obuhvaća, inter alia, dodanu vrijednost, aditivnost u usporedbi s drugim instrumentima Unije ili države članice i ostalim postojećim oblicima dugoročnog financiranja duga, postignuti multiplikativni učinak, procjenu uključenih rizika te eventualno izazivanje ili korigiranje učinka distorzije. Evaluacija također obuhvaća utjecaj na financijsku održivost projekata, opseg, uvjete i troškove izdavanja obveznica, utjecaj na šira tržišta obveznica, kao i pitanja glavnog vjerovnika i javne nabave. Ona, ako je moguće, uključuje i usporedbu troškova s alternativnim sredstvima financiranja projekata, uključujući bankovne zajmove. Tijekom pilot faze ocjenjivat će se svaki odabrani projekt.
Članak 2.
Izmjene Uredbe (EZ) br. 680/2007
Uredba (EZ) br. 680/2007 mijenja se kako slijedi:
(1)
U članku 2. dodaju se sljedeće točke:
„14.
‚Instrument podjele rizika za projektne obveznice’ znači zajednički instrument Komisije i EIB-a koji pruža dodanu vrijednost kao intervencija Unije, rješava suboptimalne investicijske okolnosti kada projekti na tržištu ne dobiju primjereno financiranje i osigurava aditivnost, nadopunjujući ili privlačeći financiranje od strane država članica ili privatnog sektora. Njime se izbjegava narušavanje tržišnog natjecanja, nastoji osigurati multiplikativni učinak i usklađuju interesi. Instrument podjele rizika za projektne obveznice oblik je kreditnog poboljšanja za projekte od zajedničkog interesa, umanjuje rizik otplate duga projekta i kreditni rizik imatelja obveznica, a koristi se isključivo za projekte čija se financijska održivost temelji na prihodima od projekta.
15.
‚Kreditno poboljšanje’ znači poboljšanje kreditne kvalitete projektnog duga putem podređenog instrumenta u obliku dužničkog instrumenta EIB-a ili garancije EIB-a ili oboje, uz potporu doprinosa iz proračuna Unije.”
(2)
U članku 4. prvom stavku dodaje se sljedeća rečenica:
„Zahtjevi za pokriće rizika u okviru instrumenta podjele rizika za projektne obveznice iz članka 6. stavka 1. točke (g) podnose se EIB-u u skladu s uobičajenim prijavnim postupkom EIB-a.”
(3)
Članak 6. stavak 1. mijenja se kako slijedi:
(a)
u točki (d) dodaje se sljedeća rečenica:
„U 2012. i 2013. za pilot fazu instrumenta podjele rizika za projektne obveznice u prometnom sektoru može se preraspodijeliti najviše 200 milijuna eura.”;
(b)
dodaje se sljedeća točka:
„(g)
tijekom pilot faze u 2012. i 2013., financijski doprinos EIB-u za izdvajanje rezervacija i alokaciju kapitala za dužničke instrumente ili garancije koje EIB izdaje iz vlastitih sredstava u okviru instrumenta podjele rizika za projektne obveznice u području TEN-T i TEN-E. Izloženost Unije instrumentu podjele rizika, uključujući naknade za upravljanje i druge prihvatljive troškove, ni u kojem slučaju ne prelazi iznos doprinosa Unije instrumentu podjele rizika za projektne obveznice niti se nastavlja nakon dospijeća portfelja temeljnih instrumenata kreditnog poboljšanja. Nema nikakve daljnje obveze po opći proračun Unije. Preostali rizik koji se odnosi na poslovanje projektnim obveznicama uvijek snosi EIB.
Osnovne odredbe, uvjeti i postupci vezano uz instrument podjele rizika za projektne obveznice utvrđeni su u Prilogu I.a. Detaljne odredbe i uvjeti za provedbu instrumenta podjele rizika za projektne obveznice, uključujući podjelu rizika, naknade, praćenje i nadzor, utvrđeni su sporazumom o suradnji između Komisije i EIB-a. Spomenuti sporazum o suradnji odobravaju Komisija i EIB, u skladu s odgovarajućim postupcima.
U 2012. i 2013. za instrument podjele rizika za projektne obveznice može se preraspodijeliti najviše 210 milijuna eura, od čega najviše 200 milijuna eura za projekte iz područja prometa i maksimalno 10 milijuna eura za projekte iz područja energetike, u skladu s postupkom iz članka 15. stavka 2., iz proračunskih linija za instrument osiguranja zajma za TEN-T projekte iz Priloga I., odnosno TEN-E projekte.
Osim obveza izvješćivanja iz točke 49. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju i ne dovodeći u pitanje bilo kakve druge regulatorne obveze izvješćivanja, svakih šest mjeseci tijekom pilot faze Komisija podnosi izvještaj Europskom parlamentu i Vijeću o rezultatima instrumenta podjele rizika, uključujući financijske uvjete i plasmane svih izdanih projektnih obveznica.
S obzirom na ograničeno trajanje pilot faze, svi prihodi od kamata i ostali prihodi ostvareni na temelju instrumenta podjele rizika za projektne obveznice prije 31. prosinca 2013. mogu se koristiti za nove dužničke instrumente i garancije u okviru istog instrumenta podjele rizika i za projekte koji ispunjavaju iste kriterije prihvatljivosti, kako bi se maksimalno povećao opseg potpomognutih ulaganja. Ako instrument podjele rizika za projektne obveznice ne bude uključen u sljedeći financijski okvir, sva preostala sredstva vraćaju se na prihodovnu stranu općeg proračuna Unije.”
(4)
U članku 16. dodaje se sljedeći stavak:
„2.a Ne dovodeći u pitanje stavke 1. i 2., za projekte koji se provode u okviru instrumenta podjele rizika za projektne obveznice iz članka 6. stavka 1. točke (g), Komisija i EIB podnose prijelazno izvješće Europskom parlamentu i Vijeću u drugoj polovici 2013. Neovisna sveobuhvatna evaluacija izvršava se u 2015.
Na temelju spomenute evaluacije, Komisija procjenjuje značaj Inicijative projektnih obveznica Europa 2020. i njezinu učinkovitost u povećanju opsega ulaganja u prioritetne projekte i povećanju učinkovitosti potrošnje Unije. U svjetlu te procjene i uzimajući u obzir sve opcije, Komisija razmatra mogućnost predlaganja odgovarajućih regulatornih izmjena, uključujući zakonodavne izmjene, posebno ako predviđeni tržišni uzlet nije zadovoljavajuć ili se pojavi dovoljno raspoloživih alternativnih izvora dugoročnog financiranja duga.”
(5)
U članku 17. stavku 1. dodaje se sljedeći podstavak:
„Prijelazno izvješće iz članka 16. stavka 2.a uključuje i popis projekata koji su iskoristili instrument podjele rizika za projektne obveznice iz članka 6. stavka 1. točke (g), uz informacije o uvjetima izdanih obveznica i tipovima sadašnjih i potencijalnih budućih ulagatelja.”
(6)
Prilog se renumerira u Prilog I., a riječ „Prilog” u članku 6. stavku 1. točki (d) sukladno tome zamjenjuje se riječju „Prilog I.”
(7)
Dodaje se sljedeći Prilog:
„PRILOG I.a
Osnovne odredbe, uvjeti i postupci vezano uz instrument podjele rizika za projektne obveznice iz članka 6. stavka 1. točke (g)
EIB je partner u podjeli rizika i u ime Unije upravlja doprinosom Unije instrumentu podjele rizika za projektne obveznice. Detaljnije odredbe i uvjeti za provedbu navedenog instrumenta, uključujući njegovo praćenje i nadzor, utvrđuju se sporazumom o suradnji između Komisije i EIB-a, uzimajući u obzir odredbe utvrđene ovim Prilogom.
(a) Instrument EIB-a
1.
Instrument podjele rizika za projektne obveznice oblikovat će se za svaki prihvatljivi projekt kao podređeni instrument, u obliku dužničkog instrumenta ili potencijalnog (jamstvenog) instrumenta ili oboje, kako bi se omogućilo izdavanje projektnih obveznica.
2.
Ako EIB jest ili postane vjerovnik projekta, prava EIB-a na temelju instrumenta podjele rizika za projektne obveznice rangiraju se iza otplate privilegiranog duga, a ispred vlasničkog kapitala i bilo kakvog financiranja vezano uz vlasnički kapital.
3.
Instrument ne prelazi 20 % ukupnog iznosa izdanog privilegiranog duga.
(b) Proračun
TEN-T:
-
2012.: do najviše 100 milijuna eura,
-
2013.: do ukupnog iznosa od 200 milijuna eura
preraspodijelit će se iz TEN-T proračuna namijenjenog za instrumente osiguranja zajma za TEN-T projekte iz Priloga I., koji nije iskorišten.
TEN-E:
-
2013.: do najviše 10 milijuna eura.
Zahtjev za prijenos iznosa za 2012. izdat će se bez nepotrebnog odlaganja nakon potpisivanja sporazuma o suradnji.
Zahtjevi za prijenose u godinama koje slijede izdat će se do 31. prosinca prethodne godine.
Svakom zahtjevu za prijenos prilaže se procjena potrebe za planiranim doprinosom Unije.
Prema potrebi, navedena procjena može poslužiti kao temelj za smanjenje iznosa uvjetovano potražnjom, o čemu se odlučuje u skladu s postupkom iz članka 15. stavka 2.
(c) Fiducijarni račun
1.
EIB otvara dva fiducijarna računa (jedan za projekte u okviru TEN-T, a drugi za projekte u okviru TEN-E) za držanje doprinosa Unije i prihoda koji proizlaze iz doprinosa Unije. Fiducijarni račun za TEN-T može se spojiti s fiducijarnim računom za instrument osiguranja zajma za TEN-T projekte iz Priloga I., pod uvjetom da takva mjera ne onemogućava kvalitetu praćenja i izvješćivanja propisanu točkama (j) i (k).
2.
S obzirom na ograničeno trajanje pilot faze, aktivne kamate na fiducijarne račune i ostali prihodi koji proizlaze iz doprinosa Unije, kao što su garancijske premije, kamatne marže i granice rizika na iznose koje isplati EIB, dodaju se sredstvima na fiducijarnom računu. Međutim, Komisija može odlučiti, u skladu s postupkom iz članka 15. stavka 2., da se isti moraju vratiti u proračunske linije TEN-T ili TEN-E.
(d) Korištenje doprinosa Unije
EIB koristi doprinos Unije:
1.
za rezervacije za rizik za osiguranje na prvi rizik za podređene instrumente prihvatljivog projektnog portfelja, u skladu s odgovarajućim pravilima EIB-a i procjenom rizika koju izvrši EIB na temelju svojih važećih politika;
2.
za pokriće svih prihvatljivih troškova koji se ne odnose na projekt, a koji su povezani s uspostavom i vođenjem instrumenta podjele rizika za projektne obveznice, uključujući njegovu evaluaciju.
(e) Podjela rizika i prihoda
Model podjele rizika koji proizlazi iz točke (d) odražava se u odgovarajućoj podjeli između Unije i EIB-a naknade za rizik koju EIB naplaćuje drugoj ugovornoj strani za svaki instrument u okviru portfelja.
Neovisno o odredbama koje se primjenjuju na podjelu rizika za instrument osiguranja zajma za TEN-T projekte iz Priloga I., model podjele rizika za projektne obveznice primjenjuje se i na taj instrument, uključujući i operacije njegova postojećeg portfelja.
(f) Određivanje cijena
Određivanje cijena instrumenata projektnih obveznica temelji se na naknadi za rizik u skladu s odgovarajućim standardnim pravilima i kriterijima EIB-a.
(g) Postupak prijave
Zahtjevi za pokriće rizika u okviru instrumenta podjele rizika za projektne obveznice upućuju se EIB-u u skladu s uobičajenim prijavnim postupkom EIB-a.
(h) Postupak odobrenja
EIB provodi dubinsku analizu s aspekta rizika, financijskog, tehničkog i pravnog aspekta te odlučuje o korištenju instrumenta podjele rizika za projektne obveznice i odabire odgovarajuću vrstu podređenog instrumenta u skladu sa svojim uobičajenim pravilima i kriterijima, posebno u skladu sa Smjernicama EIB-a vezano uz politiku kreditnog rizika i kriterijima odabira EIB-a u području društva, ekologije i klime.
(i) Trajanje
1.
Zadnja tranša doprinosa Unije instrumentu podjele rizika za projektne obveznice izdvaja se najkasnije 31. prosinca 2013. Konkretno odobrenje instrumenata projektnih obveznica od strane Upravnog vijeća EIB-a zaključuje se najkasnije do 31. prosinca 2014.
2.
U slučaju okončanja instrumenta podjele rizika za projektne obveznice tijekom tekućeg višegodišnjeg financijskog okvira, sva sredstva s fiducijarnih računa, osim izdvojenih sredstava i sredstava potrebnih za pokriće prihvatljivih troškova i izdataka, vraćaju se u proračunske linije TEN-T i TEN-E.
3.
Po isteku ili otplati instrumenata, sredstva dodijeljena instrumentu podjele rizika za projektne obveznice vraćaju se na pripadajući fiducijarni račun, pod uvjetom da je pokriće rizika dostatno.
(j) Izvješćivanje
Načine godišnjeg izvješćivanja o provedbi instrumenta podjele rizika za projektne obveznice dogovorno utvrđuju Komisija i EIB.
Nadalje, Komisija, uz potporu EIB-a, svakih šest mjeseci podnosi izvješće o provedbi Europskom parlamentu i Vijeću, počevši šest mjeseci nakon potpisivanja sporazuma o suradnji iz članka 6. stavka 1. točke (g).
(k) Praćenje, nadzor i evaluacija
Komisija prati provedbu instrumenta, prema potrebi i putem izravnih nadzora, te vrši provjeru i nadzor u skladu s Uredbom (EZ, Euratom) br. 1605/2002.
EIB upravlja podređenim instrumentima u skladu s vlastitim pravilima i postupcima, uključujući odgovarajuće mjere revizije, nadzora i praćenja. Nadalje, Upravno vijeće EIB-a, u kojem se nalaze predstavnici Komisije i država članica, odobrava svaki podređeni instrument i prati je li upravljanje EIB-om u skladu s njegovim Statutom i općim smjernicama koje je utvrdilo Vijeće guvernera EIB-a.
Komisija i EIB u drugoj polovici 2013. dostavljaju Europskom parlamentu i Vijeću prijelazno izvješće o funkcioniranju pilot instrumenta podjele rizika za projektne obveznice, s ciljem optimizacije modela navedenog instrumenta.
Sveobuhvatna neovisna evaluacija izvršava se u 2015., nakon odobrenja završnih operacija projektnih obveznica. Ona obuhvaća, među ostalim, dodanu vrijednost, aditivnost u usporedbi s drugim instrumentima Unije ili države članice i ostalim postojećim oblicima dugoročnog financiranja duga, postignuti multiplikativni učinak, procjenu uključenih rizika te eventualno izazivanje ili korigiranje učinka distorzije. Evaluacija također obuhvaća utjecaj na financijsku održivost projekata, opseg, uvjete i troškove izdavanja obveznica, utjecaj na šira tržišta obveznica, kao i pitanja glavnog vjerovnika i javne nabave. Ako je moguće, ona uključuje i usporedbu troškova s alternativnim sredstvima financiranja projekata, uključujući bankovne zajmove. Tijekom pilot faze ocjenjuje se svaki odabrani projekt.”
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 11. srpnja 2012.