PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 803/2011
ze dne 4. srpna 2011,
kterým se na základě přezkumu podle čl. 18 odst. 2 nařízení (ES) č. 597/2009 zrušuje vyrovnávací clo na dovoz určitých širokospektrých antibiotik pocházejících z Indie a ukončuje řízení týkající se tohoto dovozu
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 18 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
V květnu 2005 uložila Rada po kombinovaném přezkumu opatření před pozbytím platnosti a prozatímním přezkumu (dále jen „kombinovaný přezkum“) nařízením (ES) č. 713/2005 (2) konečné vyrovnávací clo z dovozu určitých širokospektrých antibiotik, jmenovitě trihydrátu amoxicilinu, trihydrátu ampicilinu a cefalexinu, které nejsou v odměřených dávkách nebo upravené ve formě nebo v balení pro drobný prodej (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex29411000 a ex29419000, pocházejících z Indie. Opatření měla formu valorického cla v rozmezí od 17,3 % do 32 %. Původní opatření byla uložena nařízením Rady (ES) č. 2164/98 (3).
(2)
Po provedení částečného prozatímního přezkumu změnila Rada nařízením (ES) č. 1176/2008 (4) sazbu vyrovnávacího cla použitelnou na jednoho indického vývozce.
1.2 Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(3)
Na základě zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (5) konečných opatření obdržela Komise od dvou výrobců v Unii žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti nařízení (ES) č. 713/2005 podle čl. 18 odst. 2 základního nařízení. Uvedení dva výrobci jsou společnost DSM a společnost Sandoz (dále jen „žadatelé“), které představují podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby určitých širokospektrých antibiotik v Unii.
(4)
Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti opatření pravděpodobně vedlo k přetrvávání nebo obnovení subvencování a újmy pro výrobní odvětví Unie.
(5)
Před zahájením přezkumu před pozbytím platnosti a v souladu s čl. 10 odst. 9 a čl. 22 odst. 1 základního nařízení upozornila Komise indickou vládu, že obdržela náležitě doloženou žádost o přezkum. Indická vláda byla přizvána ke konzultacím s cílem vyjasnit situaci s ohledem na obsah žádosti a dospět k oboustranně přijatelnému řešení. Indická vláda odpověděla na tuto výzvu velmi pozdě, a proto k žádným takovým konzultacím nedošlo.
1.3 Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Po konzultaci s poradním výborem byl vyvozen závěr, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a Komise dne 12. května 2010 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s článkem 18 základního nařízení.
1.4 Šetření
1.4.1 Období šetření
(7)
Šetření ohledně přetrvávání nebo obnovení subvencování proběhlo v období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
1.4.2 Strany dotčené šetřením
(8)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, dodavatele a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a rovněž indickou vládu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(9)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(10)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců dotčeného výrobku v Indii, kteří byli uvedeni v žádosti, se v souladu s článkem 27 základního nařízení považovalo za vhodné zvážit, zda by se měl provést výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 27 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu. Přihlásili se pouze tři vyvážející výrobci. Proto se výběr vzorku nepoužil.
(11)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi obdržela od tří výrobců v Unii, tří vyvážejících výrobců a od indické vlády. Žádný jiný výrobce neodpověděl na dotazník ani neposkytl žádné informace. Během výběru vzorků se nepřihlásil žádný dovozce a žádný jiný dovozce nedodal Komisi informace ani se nepřihlásil v průběhu šetření.
(12)
Jeden výrobce tvrdil, že při posouzení situace výrobního odvětví Unie by se mělo rovněž přihlédnout k údajům od jiného údajného výrobce v Unii. Jelikož však bylo zjištěno, že uvedená společnost nevyráběla šetřený výrobek, byla tato žádost zamítnuta.
(13)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
Výrobci v Unii:
-
společnost DSM Anti-Infectives B.V., Delft (Nizozemsko), která také odpověděla na dotazník Komise jménem společnosti DSM Anti-Infectives Chemferm S.A., Santa Perpetua de Mogoda (Španělsko). Tyto dvě společnosti jsou dále společně označovány jako „DSM“,
-
společnost Deretil S.A. (původně DSM Anti-Infectives Deretil S.A.), Almeria, Španělsko, dále jen „Deretil“, a
-
společnost Sandoz GmbH, Kundl (Rakousko), která také odpověděla na dotazník Komise jménem společnosti Sandoz Industrial Products S.A., Barcelona (Španělsko). Tyto dvě společnosti jsou dále společně označovány jako „Sandoz“.
b)
Vyvážející výrobci v Indii:
-
Lupin Limited, Mumbaí,
-
M/s Surya Pharmaceuticals Ltd., Chandigarh a Baddi, a
-
Ranbaxy Laboratories Limited, Gurgaon.
c)
Indická vláda
-
ministerstvo obchodu, Dillí.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je totožný s výrobkem, jehož se týkalo nařízení (ES) č. 713/2005, tedy trihydrát amoxicilinu, trihydrát ampicilinu a cefalexin, které nejsou v odměřených dávkách nebo upravené ve formě nebo v balení pro drobný prodej, v současnosti kódů KN ex29411000 a ex29419000, pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“).
(15)
Stejně jako v případě předchozího přezkumného šetření potvrdilo i toto šetření, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na domácím trhu v Indii, stejně jako výrobky vyráběné a prodávané výrobci v Unii na trhu Unie mají tytéž základní fyzické a technické vlastnosti a tatáž použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
3. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ SUBVENCOVÁNÍ
3.1 Úvod
(16)
Jak bylo uvedeno v 11. bodě odůvodnění, přihlásili se tři vyvážející výrobci, kteří vyplnili dotazník. Pouze dva z těchto tří vyvážejících výrobců však uvedli, že během období přezkumného šetření prodávali dotčený výrobek do Unie.
(17)
Na základě informací uvedených v žádosti o přezkum a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny tyto režimy, které údajně zahrnují poskytování subvencí:
Celostátní režimy:
a)
režim předběžných povolení („AAS“);
b)
režim Duty Entitlement Passbook („DEPB“);
c)
režim Export Promotion Capital Goods („EPCG“);
d)
režim Focus Market Scheme („FMS“);
e)
povolení bezcelního dovozu;
f)
program jednotek orientovaných na vývoz/program vývozních zpracovatelských zón/program zvláštních ekonomických zón;
g)
program vývozních úvěrů a
h)
režim osvobození od daně z příjmu.
Regionální programy:
i)
program státu Paňdžáb týkající se průmyslových pobídek a
j)
program státu Gudžarát týkající se průmyslových pobídek.
(18)
Režimy uvedené výše v písmenech a) až f) vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu (rozvoj a regulace) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení o vývozní a dovozní politice. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Pro období přezkumného šetření, které se vztahuje na tento případ, jsou relevantní dva dokumenty o politice zahraničního obchodu, a sice FTP 04-09 a FTP 09-14. Druhý dokument vstoupil v platnost v srpnu 2009. Indická vláda kromě toho stanoví postupy pro dokumenty FTP 04-09 a FTP 09-14 v Příručce postupů, svazku I („Handbook of Procedures, Volume I“, dále jen „HOP I 04-09“ a „HOP I 09-14“). Příručka postupů je také pravidelně aktualizována.
(19)
Program uvedený v písmeni g) vychází z § 21 a § 35 A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který umožňuje Indické centrální bance (dále jen „ICB“) dávat pokyny komerčním bankám v oblasti vývozních úvěrů.
(20)
Režim uvedený v písmeni h) vychází ze zákona o daních z příjmu z roku 1961, který je každoročně pozměňován finančním zákonem.
(21)
Program uvedený v písmeni i) je spravován vládou státu Paňdžáb a vychází z kodexu průmyslové politiky a pobídek vlády státu Paňdžáb.
(22)
Program uvedený v písmeni j) je spravován vládou státu Gudžarát a vychází z politiky státu Gudžarát týkající se průmyslových pobídek.
3.2 Režim předběžných povolení
a) Právní základ
(23)
Podrobný popis tohoto režimu je uveden v odstavcích 4.1.1 až 4.1.14 dokumentů FTP 04-09 a FTP 09-14 a v odstavcích 4.1 až 4.30 A příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(24)
Režim předběžných povolení sestává z šesti podprogramů, jak je podrobněji popsáno v 25. bodě odůvodnění. Tyto podprogramy se mimo jiné liší v rozsahu způsobilosti. Vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci, kteří jsou „vázáni“ k pomocným výrobcům, jsou způsobilí pro režim předběžných povolení na fyzický vývoz a pro režim předběžných povolení na roční potřebu. Pro režim předběžných povolení na dodávky meziproduktů jsou způsobilí vyvážející výrobci poskytující dodávky konečnému vývozci. Hlavní dodavatelé dodávající v rámci kategorií „domnělého vývozu“ uvedených v odstavci 8.2 FTP 04-09 a FTP 09-14, např. dodavatelé jednotky orientované na vývoz, jsou způsobilí pro režim předběžných povolení na domnělý vývoz. Dodavatelé meziproduktů vyvážejícím výrobcům jsou způsobilí pro výhody „domnělého vývozu“ v rámci podprogramů předběžného příkazu k uvolnění (Advance Release Order, „ARO“) a tuzemského back-to-back akreditivu.
c) Praktické provádění
(25)
Předběžná povolení mohou být vydávána na:
i)
fyzický vývoz: jedná se o hlavní podprogram. Umožňuje bezcelní dovoz vstupních materiálů potřebných k výrobě určitého výsledného výrobku určeného na vývoz. „Fyzický“ v tomto kontextu znamená, že výrobek určený na vývoz musí opustit indické území. Bezcelní dovozní množství a vývozní povinnost zahrnující typ výrobku určeného na vývoz jsou uvedeny v předběžném povolení,
ii)
roční potřebu: toto předběžného povolení není spojeno s určitým výrobkem určeným na vývoz, ale se širší skupinou výrobků (např. chemické a příbuzné výrobky). Držitel předběžného povolení může - do určité hodnoty stanovené jeho předchozí vývozní činností - bezcelně dovážet jakýkoli vstup potřebný k výrobě jakéhokoli položky spadající do dané skupiny výrobků. Může vyvážet jakýkoli výsledný výrobek spadající do dané skupiny výrobků, který byl vyroben s použitím takového materiálu osvobozeného od cla,
iii)
dodávky meziproduktů: tento podprogram se vztahuje na případy, kdy dva výrobci chtějí vyrábět jeden výrobek určený na vývoz a rozdělí proces výroby. Vyvážející výrobce, jenž vyrábí meziprodukt, smí bezcelně dovážet vstupní materiál a pro tento účel může získat předběžné povolení na dodávky meziproduktů. Konečný vývozce dokončuje výrobu a je povinen hotový výrobek vyvézt,
iv)
domnělý vývoz: tento podprogram umožňuje hlavnímu dodavateli bezcelně dovážet vstupy potřebné k výrobě zboží, které má být prodáno jako „domnělý vývoz“ kategoriím zákazníků uvedeným v odst. 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) FTP 04-09 a FTP 09-14. Podle indické vlády odkazuje domnělý vývoz na ty transakce, při nichž dodané zboží neopouští zemi. Za domnělý vývoz je považována celá řada kategorií dodávek za předpokladu, že je zboží vyrobeno v Indii, jako např. dodávky zboží pro jednotku orientovanou na vývoz nebo pro společnost, která se nachází ve zvláštní ekonomické zóně,
v)
ARO: držitel předběžného povolení, který si hodlá opatřit vstupy z domácích zdrojů místo přímého dovozu, má možnost opatřit si je oproti ARO. V takových případech jsou předběžná povolení validována jako ARO a převedena na domácího dodavatele při dodávce v nich uvedených položek. Domácí dodavatel má v případě potvrzení ARO nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 FTP 04-09 a FTP 09-14 (tj. režim předběžných povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně). V rámci mechanismu ARO jsou daně a cla vraceny dodavateli místo konečnému vývozci ve formě vrácení/náhrady cla. Vrácení daní/cla je možné v případě domácích vstupů i v případě dovezených vstupů,
vi)
tuzemský back-to-back akreditiv: tento podprogram se opět týká domácích dodávek pro držitele předběžného povolení. Držitel předběžného povolení může požádat banku o otevření tuzemského akreditivu ve prospěch domácího dodavatele. Na předběžné povolení pro přímý dovoz banka započítává pouze hodnotu a množství položek opatřených z domácích zdrojů místo z dovozu. Domácí dodavatel má nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 FTP 04-09 a FTP 09-14 (tj. režim předběžných povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně).
(26)
Během období přezkumného šetření získal jeden ze dvou spolupracujících vývozců úlevy spadající pod režim předběžných povolení. Podprogram, který tato společnost využila, byl podprogram uvedený v bodě i) fyzický vývoz. Není proto nezbytné zjišťovat napadnutelnost zbývajících nevyužívaných podprogramů.
(27)
Dovážený vstupní materiál je nepřenosný a musí být použit k výrobě výsledného výrobku určeného na vývoz. Vývozní povinnost musí být splněna v předepsané lhůtě po vydání předběžného povolení. Po kombinovaném přezkumu byla tato lhůta prodloužena na 36 měsíců (24 měsíců s možností dvojího prodloužení, vždy o šest měsíců).
(28)
Pro účely ověření indickými orgány je držitel předběžného povolení ze zákona povinen vést registr skutečné spotřeby („pravdivou a řádnou evidenci“) bezcelně dováženého zboží/zboží nakupovaného z domácích zdrojů v případě každého předběžného povolení ve stanoveném formátu (odstavce 4.26 a 4.30 a dodatek 23 HOP I 04-09 a HOP I 09-14). Tento registr musí ověřit externí autorizovaný účetní/kontrolor nákladů a provedené práce, který vydává potvrzení, že stanovené registry a příslušné záznamy byly zkontrolovány a že informace předávané podle dodatku 23 jsou po všech stránkách pravdivé a správné.
(29)
Pokud jde o režim předběžných povolení využívaný během období šetření pro fyzický vývoz, jsou dovozní množství a vývozní povinnost pevně stanoveny co do množství a hodnoty indickou vládou a jsou zaznamenány v předběžném povolení. Kromě toho musí být v době dovozu a vývozu odpovídající transakce zaznamenány v předběžném povolení vládními úředníky. Objem dovozu povolený v rámci tohoto režimu je určen indickou vládou na základě standardních norem vstupů a výstupů. Standardní normy vstupů a výstupů existují pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku a jsou vydávány indickou vládou. Po kombinovaném přezkumu byly standardní normy vstupů a výstupů sníženy a během období přezkumného šetření byly v případě surovinových vstupů a v závislosti na výrobku a cestě o 2,3 % až 16,1 % nižší než během kombinovaného přezkumu.
(30)
I přes toto snížení standardních norem vstupů a výstupů bylo zjištěno, že u jednoho z dotčených druhů výrobků byla stále skutečná spotřeba nižší než standardní normy vstupů a výstupů. Kromě toho bylo zjištěno, že společnost nevedla povinný registr spotřeby uvedený v 28. bodě odůvodnění („dodatek 23“), což mohl ověřit externí účetní. Přestože tato společnost nedodržela uvedený požadavek, využívala výhod režimu předběžných povolení, které proto vzhledem k zjištěnému nadhodnocení standardních norem vstupů a výstupů přesahovaly právní ustanovení.
d) Připomínky po poskytnutí informací
(31)
Indická vláda a jeden vyvážející výrobce předložili připomínky k režimu předběžných povolení.
(32)
Indická vláda tvrdila, že režim předběžných povolení funguje jako povolený systém vracení nebo vracení u náhradních vstupů, pro který existuje ověřovací systém v souladu s ustanoveními příloh I, II a III základního nařízení, přičemž účelem tohoto ověřovacího systému je monitorování spojitosti mezi bezcelně dováženými vstupy a výslednými výrobky určenými na vývoz. Indická vláda dále tvrdila, že podle základního nařízení lze napadnout pouze prominutí nebo vrácení dovozních poplatků uložených navíc mimo dovozní poplatky uložené na dovážené vstupy, které jsou spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku. Pokud jde o ověřovací systém, indická vláda trvá na tom, že byl zaveden přiměřený ověřovací systém. V této souvislosti odkazuje na řadu ověřovacích prvků, které měla indická vláda pro takové ověřování k dispozici, včetně standardních norem vstupů a výstupů, informací o množství z dovozních a vývozních dokumentů a ověření náhrad po uskutečnění dovozu a vývozu. Indická vláda také upozornila na to, že tento režim v případě existence nevyužitého materiálu předepisuje zaplacení celého cla i s úroky.
(33)
Vyvážející výrobce, který využil režimu předběžných povolení pro své prodeje v Unii, neměl žádné připomínky ke zjištěním týkajícím se popisu a praktického provádění, jak bylo shrnuto v oddílech a) až c), ale napadl řadu údajů uvedených ve výpočtu výše subvence. Výpočet byl tedy zkontrolován, nebylo třeba provést žádné opravy a tato otázka byla dotčené společnosti objasněna.
e) Závěr
(34)
Osvobození od dovozního cla je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, tj. finanční příspěvek indické vlády, která poskytla zvýhodnění šetřenému vývozci.
(35)
Navíc režim předběžných povolení na fyzický vývoz jasně právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Bez vývozního závazku nemůže společnost využívat výhod vyplývajících z tohoto programu.
(36)
Tento přezkum před pozbytím platnosti proto potvrdil, že hlavní podprogram využitý v aktuálním případě nelze považovat za povolený systém vracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje pravidlům stanoveným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Přestože ověřovací systém nebo postup za účelem potvrzení, zda a v jakém množství byly vstupy spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku (příloha II část II odst. 4 základního nařízení a v případě programů navracení u náhradních vstupů příloha III část II odst. 2 základního nařízení) existuje, indická vláda jej neuplatňovala účinně. Standardní normy vstupů a výstupů jako takové nelze považovat za systém ověřování skutečné spotřeby, jelikož bylo zjištěno, že jsou příliš velkorysé a že výhody, které byly získány navíc, nebyly indickou vládou požadovány zpět. Mimoto se neprováděla účinná kontrola ze strany indické vlády na základě náležitě vedeného registru skutečné spotřeby. Indická vláda kromě toho neprovedla další přezkoumání na základě skutečných vstupů, ačkoli za normálních okolností by takové přezkoumání bylo vzhledem k absenci účinně uplatňovaného ověřovacího systému potřebné (příloha II část II odst. 5 a příloha III část II odst. 3 základního nařízení). Kromě toho bylo potvrzeno, že zapojení autorizovaných účetních znalců do ověřovacího procesu, které je ze zákona povinné, není v praxi zaručeno.
(37)
Režim předběžných povolení pro fyzický vývoz je proto napadnutelný.
f) Výpočet výše subvence
(38)
Při neexistenci povoleného systému navracení cla nebo systému navracení u náhradních vstupů má napadnutelná výhoda podobu prominutí celkových dovozních cel obvykle splatných při dovozu vstupů. V této souvislosti a vzhledem k tvrzení indické vlády uvedenému v 32. bodě odůvodnění je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví pouze napadnutí „nadměrného“ vrácení cla. Podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a přílohy I písm. i) základního nařízení lze napadnout pouze nadměrné vrácení cla za předpokladu, že jsou splněny podmínky obsažené v přílohách II a III základního nařízení. Tyto podmínky však v tomto případě splněny nebyly. Proto v případě, že bude zjištěno, že neproběhl vhodný monitorovací proces, výše uvedenou výjimku pro programy navracení nelze použít a namísto údajného nadměrného vrácení se použije obvyklé pravidlo napadnutí výše nezaplaceného cla (ušlého příjmu). Jak je uvedeno v příloze II části II a příloze III části II základního nařízení, není výpočet takového nadměrného vrácení povinností vyšetřujícího orgánu. Naopak podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení musí tento orgán pouze získat dostatečné důkazy k vyvrácení vhodnosti údajného ověřovacího systému.
(39)
Výše subvence pro vývozce, který využil režimu předběžných povolení, byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla (základní clo a zvláštní dodatečné clo) z materiálu dovezeného v rámci podprogramu pro dotčený výrobek během období přezkumného šetření (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení byly poplatky nezbytně vynaložené za účelem získání subvence v případě oprávněné žádosti z výše subvence odečteny. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat dotčeného výrobku během období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(40)
Sazba subvence zjištěná pro tento režim během období přezkumného šetření pro jediného spolupracujícího výrobce činí 12,3 %.
3.3 Režim Duty Entitlement Passbook („DEPB“)
a) Právní základ
(41)
Podrobný popis režimu DEPB je uveden v odstavci 4.3 FTP 04-09 a FTP 09-14 a v kapitole 4 příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(42)
Pro tento program je způsobilý kterýkoli vyvážející výrobce nebo vyvážející obchodník.
c) Praktické provádění
(43)
Způsobilý vývozce může zažádat o úvěry v rámci režimu DEPB, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby režimu DEPBS byly stanoveny indickými orgány pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Jsou stanoveny na základě standardních norem vstupů a výstupů (viz 29. bod odůvodnění) a daňového zatížení předpokládaného dovozního podílu bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno či nikoli. Sazby DEPB pro dotčený výrobek během období přezkumného šetření v rámci tohoto šetření činily 8 % pro trihydrát amoxicilinu a 7 % pro trihydrát ampicilinu a cefalexin, a proto jsou ve všech případech vyšší než během kombinovaného přezkumu.
(44)
Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. V čase vývozní transakce musí vývozce podat úřadům v Indii prohlášení, že probíhá vývoz v režimu DEPB. Aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní úřady během odeslání vývozní přepravní doklad. Ten obsahuje mimo jiné výši úvěru v rámci režimu DEPB, který má být poskytnut pro danou vývozní transakci. V tomto okamžiku zná vývozce výši výhody, kterou obdrží. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, je indická vláda povinna poskytnout úvěr DEPB. Příslušná sazba režimu DEPB pro výpočet výše výhody je sazba, která je použita v okamžiku podání vývozní deklarace. Neexistuje tudíž možnost zpětné úpravy výše výhody.
(45)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry DEPB při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem. Tyto úvěry mohou být použity k zaplacení cla z následného dovozu jakéhokoliv volně dováženého zboží, s výjimkou investičního majetku. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje), nebo použito jinak. Úvěry v rámci režimu DEPB jsou volně převoditelné a jsou platné po dobu 24 měsíců od data vydání.
(46)
Žádost o úvěry v rámci režimu DEPB se vyplňují elektronicky a mohou se vztahovat na neomezený počet vývozních transakcí. Pro podávání žádostí o úvěry v rámci režimu DEPB v podstatě neexistují jasně dané lhůty. Elektronický systém používaný ke správě režimu DEPB automaticky nevylučuje vývozní transakce mimo lhůty pro podávání uvedené v odstavci 4.47 příručky HOP I 04-09 a HOP I 09-14. Jak je dále stanoveno v odstavci 9.3 příručky HOP I 04-09 a HOP I 09-14, žádosti obdržené po uplynutí lhůt pro podání lze vždy přijmout a přitom uložit drobnou pokutu (např. 10 % nároku).
(47)
Bylo zjištěno, že jeden spolupracující vyvážející výrobce v Indii tento režim během období přezkumného šetření využíval.
d) Připomínky po poskytnutí informací
(48)
Indická vláda tvrdila, že „výhodu vzniklou příjemci“ lze změřit a napadnutelnost subvence lze určit pouze tehdy, pokud jsou licence DEPB prodávány na trhu, jelikož výhodu poskytují pouze tehdy, když jsou prodávány na trhu. Jinými slovy, úvěry v rámci režimu DEPB nejsou napadnutelné, pokud jsou použity pro platbu cla za dovezené zboží, které se použije jako vstup pro výrobu zboží určeného na vývoz.
e) Závěry k režimu DEPB
(49)
Režim DEPB poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěr v rámci režimu DEPB je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a sníží tak příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Kromě toho úvěr v rámci režimu DEPB poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu nejen tehdy, když se licence prodává na trhu, jak tvrdila indická vláda, ale i tehdy, když je použit jako platba cla z dováženého zboží.
(50)
Režim DEPB je kromě toho právně závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(51)
Tento režim nelze považovat za povolený systém vracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu výrobku určeného na vývoz, nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě má vývozce nárok na výhody režimu DEPB bez ohledu na to, zda vůbec nějaký vstupní materiál doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce jednoduše vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tudíž nárok na výhodu vyplývající z režimu DEPB.
f) Výpočet výše subvence
(52)
V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhoda je poskytnuta příjemci v okamžiku vývozní transakce podle tohoto programu. V tomto okamžiku se indická vláda musí vzdát cla, což představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení.
(53)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je považováno za vhodné stanovit, že výhoda vyplývající z režimu DEPB odpovídá výši úvěrů získaných ze všech vývozních transakcí provedených podle tohoto režimu v období přezkumného šetření.
(54)
V případě, že byla podána oprávněná žádost, byly podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence odečteny z takto zjištěných úvěrů a výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet výše subvence.
(55)
V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(56)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba subvence pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření 6,9 %.
3.4 Režim Export Promotion Capital Goods („EPCG“)
a) Právní základ
(57)
Podrobný popis režimu EPCGS je uveden v kapitole 5 FTP 04-09 a FTP 09-14 a v kapitole 5 příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(58)
Pro tento režim jsou způsobilí vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb.
c) Praktické provádění
(59)
Pod podmínkou vývozní povinnosti je společnosti dovoleno dovážet investiční majetek (nový i použitý investiční majetek až 10 let starý) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem vydává indická vláda po požádání a zaplacení poplatku licenci EPCG. Tento režim zajišťuje sníženou sazbu dovozního cla ve výši 5 % použitelnou na veškerý investiční majetek dovezený v rámci tohoto režimu. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezený investiční majetek využit k výrobě určitého množství zboží na vývoz v průběhu určitého období. Podle FTP 09-14 může být investiční majetek dovážen v rámci EPCG při sazbě v nulové výši, avšak v takovém případě je lhůta pro splnění vývozní povinnosti kratší.
(60)
Držitel licence EPCG může také pořídit investiční majetek z domácích zdrojů. V takovém případě může domácí výrobce investičního majetku využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu tohoto investičního majetku. Případně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky investičního majetku držiteli licence EPCG.
(61)
Bylo zjištěno, že oba spolupracující vyvážející výrobci tento režim během období přezkumného šetření využívali.
d) Připomínky po poskytnutí informací
(62)
Po poskytnutí informací zpochybnila indická vláda napadnutelnost EPCG. Zejména tvrdila, že subvence v rámci režimu EPCG týkající se nákupu investičního majetku, u nějž byla vývozní povinnost splněna již před začátkem období přezkumného šetření, by již neměla být považována za závislou na vývozní výkonnosti. Jeden vyvážející výrobce, u nějž bylo zjištěno, že využil subvence v rámci režimu EPCG, tvrdil, že k těmto subvencím se nemělo přihlížet, jelikož nebyly použity k nákupu investičního majetku použitého k výrobě dotčeného výrobku.
e) Závěry k režimu EPCG
(63)
Režim EPCG poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť tato úleva snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto poskytuje snížení cla vývozci výhodu, protože ušetřením cla při dovozu se zvyšuje likvidita společnosti.
(64)
Tvrzení, že subvence v rámci režimu EPCG týkající se nákupu investičního majetku, u nějž byla vývozní povinnost splněna již před začátkem období přezkumného šetření, by již neměla být považována za závislou na vývozní výkonnosti, bylo třeba odmítnout. Nezpochybňuje se, že režim EPCG právně závisí na vývozní výkonnosti, protože takové licence EPCG nelze získat bez závazku vyvážet. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Doba, kdy byla vývozní povinnost skutečně splněna, je v tomto ohledu irelevantní. Pokud jde o otázku, zda byl investiční majetek použit k výrobě dotčeného výrobku či nikoli, podle kapitoly 5.2 FTP 09-14 je v rámci režimu EPCG povoleno dovážet investiční majetek pro předvýrobní, výrobní a povýrobní činnosti (včetně výrobků ve zcela rozebraném stavu (CKD)/v polosmontované formě (SKD) a počítačového softwaru). Proto je zřejmé, že i na zboží, které nebylo použito k výrobě dotčeného výrobku, se mohou vztahovat výhody z režimu EPCG. Kromě toho bylo zjištěno, že vývozní povinnost v rámci režimu EPCG byla splněna s použitím vývozu dotčeného výrobku. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(65)
Režim EPCG nelze považovat za povolený režim vracení cla nebo režim vracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Investiční majetek není zahrnut do působnosti takových povolených systémů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není spotřebován ve výrobě výrobků určených na vývoz.
f) Výpočet výše subvence
(66)
Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dováženého investičního majetku na dobu odpovídající běžné době amortizace takového investičního majetku v dotčeném výrobním odvětví. K této částce byl připočten úrok, aby byla zohledněna úplná hodnota výhody v čase. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba pro úvěry v místní měně v Indii během období přezkumného šetření.
(67)
V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat během období přezkumného šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti.
(68)
Sazba subvence pro spolupracující vyvážející výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření činí 0,1 %-0,5 %.
3.5 Režim Focus Market Scheme („FMS“)
a) Právní základ
(69)
Podrobný popis režimu FMS je uveden v odstavcích 3.9.1 až 3.9.2.2 FTP 04-09 a v odstavcích 3.14.1 až 3.14.3 FTP 09-14 a v odstavcích 3.20 až 3.20.3 HOP I 04-09 a v odstavcích 3.8 až 3.8.2 HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(70)
Pro tento režim je způsobilý kterýkoli vyvážející výrobce nebo vyvážející obchodník.
c) Praktické provádění
(71)
Vývoz všech výrobků v rámci tohoto režimu do zemí uvedených v dodatku 37 C) HOP I 04-09 a HOP I 09-14 má nárok na úvěry na clo rovnající se 2,5 % hodnoty FOB výrobků vyvezených v rámci tohoto programu. Na určitý typ vývozních činností, např. na vývoz dováženého či překládaného zboží, domnělý vývoz, vývoz služeb a vývozní obrat jednotek působících v rámci zvláštních ekonomických zón/jednotek orientovaných na vývoz, se tento program nevztahuje. Nevztahuje se ani na určité typy výrobků, např. na diamanty, vzácné kovy, rudy, obilí, cukr a ropné produkty.
(72)
Úvěry na clo v rámci FMS jsou volně převoditelné a platné po dobu 24 měsíců ode dne vydání příslušného osvědčení o nároku na úvěr. Mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv vstupního materiálu nebo zboží včetně investičního majetku.
(73)
Osvědčení o nároku na úvěr se vydává v přístavu, ze kterého se vývoz realizuje, po uskutečnění vývozu nebo po odeslání zboží. Pokud žadatel předloží orgánům kopie všech příslušných vývozních dokumentů (např. příkazu k vývozu, faktur, přepravních dokladů, potvrzení banky o uskutečnění vývozu), nemůže indická vláda poskytnutí úvěrů na clo nikterak ovlivnit.
d) Připomínky po poskytnutí informací
(74)
Po poskytnutí informací indická vláda tvrdila, že dokud osvědčení o nároku na úvěr není prodáno na trhu, nepředstavuje pro příjemce žádný prospěch, a proto není napadnutelné. Tvrdila, že úvěry na clo v rámci FMS nejsou napadnutelné, pokud jsou použity pro platbu cla za dovezené zboží, které se použije jako vstup pro výrobu zboží určeného na vývoz. Spolupracující vyvážející výrobce, který využil výhod v rámci FMS, tvrdil, že tento režim se z geografického hlediska týká pouze jiných zemí, a proto jej Unie nemůže napadnout.
e) Závěry k režimu FMS
(75)
FMS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěr na clo v rámci FMS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit k vyrovnání dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Kromě toho bez ohledu na to, zda se osvědčení o nároku na úvěr použije k vyrovnání dovozního cla, nebo je prodáno na trhu, úvěr na clo v rámci FMS poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.
(76)
Kromě toho FMS právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Skutečnost, že se FMS nevztahuje na země Unie, není v rozporu ani s praktickým prováděním tohoto režimu, ani se způsobem, jakým jsou využívány výhody FMS, jak je uvedeno v 72. až 74. bodě odůvodnění. Toto tvrzení tedy bylo nutné odmítnout.
(77)
Tento režim nelze považovat za povolený systém navracení nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Neexistuje systém nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu výrobku určeného na vývoz, nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. Vývozce má nárok na výhody FMS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce jednoduše vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají nárok na výhodu z FMS. Kromě toho může vývozce využít úvěry na clo v rámci FMS k dovozu investičního majetku, ačkoliv investiční majetek nespadá do působnosti povolených systémů navracení cla, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není spotřebováno při výrobě vyvážených výrobků.
f) Výpočet výše subvence
(78)
Výše napadnutelných subvencí byla vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce a u které bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření byla zaúčtována spolupracujícím vyvážejícím výrobcem, který tento program využívá, na základě časového rozlišení jako příjem ve stadiu vývozní transakce. V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na vývozní obrat během období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(79)
Míra subvence zjištěná s ohledem na tento režim během období přezkumného šetření u spolupracujícího vyvážejícího výrobce, který tento program využívá, činí 0,1 %.
3.6 Povolení bezcelního dovozu
(80)
V průběhu šetření bylo zjištěno, že spolupracující indičtí výrobci v průběhu období přezkumného šetření režim povolení bezcelního dovozu nevyužívali. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
3.7 Program jednotek orientovaných na vývoz/program vývozních zpracovatelských zón/program zvláštních ekonomických zón
(81)
V průběhu šetření bylo zjištěno, že spolupracující indičtí výrobci v průběhu období přezkumného šetření tyto programy nevyužívali. Proto nebylo nutné tyto programy v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
3.8 Program vývozních úvěrů („PVÚ“)
a) Právní základ
(82)
Podrobnosti tohoto programu jsou uvedeny v rámcovém oběžníku DBOD č. DIR.(Exp). BC 07/04.02.02/2009-10 (vývozní úvěr v cizí měně a rupiích a služby pro vývozce) ICB, který je určen všem komerčním bankám v Indii.
b) Způsobilost
(83)
Pro tento program jsou způsobilí vyrábějící vývozci a obchodující vývozci.
c) Praktické provádění
(84)
Podle tohoto programu nastavuje ICB povinně maximální úrokové sazby použitelné pro vývozní úvěry, jak v indických rupiích, tak v cizí měně, které mohou komerční banky účtovat vývozci. PVÚ se skládá ze dvou podprogramů, programu vývozních úvěrů před odesláním („balicí úvěr“), který pokrývá úvěry poskytované vývozci na financování nákupu, zpracování, výroby, balení a/nebo odeslání zboží před vývozem, a program vývozních úvěrů po odeslání, který zajišťuje provozní úvěry za účelem financování vývozních pohledávek. ICB také vydává bankám pokyny, aby poskytly určitou částku svého čistého bankovního úvěru ve prospěch financování vývozu.
(85)
Na základě rámcového oběžníku ICB mohou vývozci obdržet vývozní úvěry za preferenční úrokové sazby ve srovnání s úrokovými sazbami běžných komerčních úvěrů (hotovostní úvěry), které jsou stanoveny čistě za tržních podmínek. Rozdíl v sazbách se může pro společnosti s dobrým úvěrovým hodnocením snížit. Společnosti s vysokým hodnocením mohou ve skutečnosti získat vývozní úvěry a hotovostní úvěry za stejných podmínek.
d) Závěry k programu PVÚ
(86)
Preferenční úrokové sazby úvěru PVÚ stanovené rámcovým oběžníkem ICB uvedeným v 85. bodě odůvodnění mohou snížit úrokové náklady vývozce ve srovnání s úrokovými náklady stanovenými čistě tržními podmínkami a poskytují v tomto případě takovému vývozci výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Financování vývozu není samo o sobě bezpečnější než tuzemské financování. Obvykle je ve skutečnosti vnímáno jako rizikovější a rozsah požadovaných záruk pro určitý úvěr bez ohledu na předmět financování je čistě komerčním rozhodnutím dané komerční banky. Rozdíly v sazbách s ohledem na různé banky jsou výsledkem metodiky ICB spočívající ve stanovení maximální úvěrové sazby pro každou komerční banku individuálně. Kromě toho by komerční banky nemusely poskytovat půjčovatelům vývozního financování výhodnější úrokové sazby pro vývozní úvěry v cizí měně.
(87)
Bez ohledu na skutečnost, že jsou preferenční úvěry v rámci programu vývozních úvěrů poskytovány komerčními bankami, je tato výhoda finančním příspěvkem vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení. V této souvislosti je třeba poznamenat, že ani čl. 3 odst. 1 písm. a) bod iv) základního nařízení, ani DSVO nevyžaduje pro zjištění subvence výdej veřejných finančních prostředků, např. odškodnění komerčních bank ze strany indické vlády, ale pouze pokyn vlády vykonávat funkce uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodech i), ii) nebo iii) základního nařízení. ICB je veřejnoprávním subjektem, a spadá tedy pod definici „vláda“, jak je uvedeno v čl. 2 písm. b) základního nařízení. Je to subjekt ve 100 % vlastnictví státu, realizuje cíle veřejné politiky, např. měnovou politiku, a její vedení je jmenováno indickou vládou. ICB dává pokyny soukromým subjektům ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu vi) druhé odrážky základního nařízení, protože komerční banky jsou vázány uvedenými podmínkami, mimo jiné maximálními stropy úrokových sazeb pro úroky z vývozních úvěrů stanovenými v rámcovém oběžníku ICB a ustanoveními ICB, že komerční banky musí poskytnout určitou částku svých čistých bankovních úvěrů ve prospěch financování vývozu. Tato povinnost zavazuje komerční banky k tomu, aby vykonávaly funkce zmíněné v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodě i) základního nařízení, v tomto případě poskytovaly půjčky ve formě preferenčního financování vývozu. Takový přímý převod peněžních prostředků ve formě půjček za určitých podmínek by jinak byl svěřen vládě a výkon této funkce se v žádném smyslu neliší od jednání obvykle prováděného vládou v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodem iv) základního nařízení. Tato subvence je považována za specifickou a napadnutelnou, protože preferenční úrokové sazby jsou k dispozici pouze ve vztahu k financování vývozních transakcí, a proto jsou závislé na vývozní výkonnosti podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení.
e) Výpočet výše subvence
(88)
Výše subvence byla vypočtena na základě rozdílu mezi úrokem placeným za vývozní úvěry využité během období přezkumného šetření a úrokovou sazbou, která by byla splatná za běžné komerční úvěry využité jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem, který tento program využívá. Tato výše subvence (čitatel) byla přepočtena na celkový vývozní obrat během období přezkumného šetření (jmenovatel) v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení, neboť subvence je závislá na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(89)
Míra subvence zjištěná s ohledem na tento program během období přezkumného šetření u spolupracujícího vyvážejícího výrobce, který tento program využívá, byla zanedbatelná.
3.9 Režim osvobození od daně z příjmu
(90)
V průběhu šetření bylo zjištěno, že spolupracující indičtí výrobci během období přezkumného šetření režim osvobození od daně z příjmu nevyužívali. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
3.10 Program státu Paňdžáb týkající se průmyslových pobídek
(91)
V průběhu šetření bylo zjištěno, že spolupracující indičtí výrobci v průběhu období přezkumného šetření program státu Paňdžáb týkající se průmyslových pobídek nevyužívali. Proto nebylo nutné tento program v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
3.11 Program státu Gudžarát týkající se průmyslových pobídek
(92)
V průběhu šetření bylo zjištěno, že spolupracující indičtí výrobci v průběhu období přezkumného šetření program státu Gudžarát týkající se průmyslových pobídek nevyužívali. Proto nebylo nutné tento program v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
3.12 Výše napadnutelných subvencí
(93)
Výše napadnutelných subvencí určená v souladu s ustanoveními základního nařízení vyjádřená valoricky se u šetřených vyvážejících výrobců pohybovala v rozmezí 7,5 % až 12,4 %. Tato výše subvencí je vyšší než nepatrná podle čl. 14 odst. 5 základního nařízení.
(94)
Má se tudíž za to, že podle článku 18 základního nařízení byly v období přezkumného šetření nadále poskytovány subvence.
3.13 Závěry ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování
(95)
V souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že subvence přetrvají nebo se obnoví, pokud stávající opatření pozbudou platnosti.
(96)
V této souvislosti je třeba připomenout, že spolupracovali pouze dva známí vyvážející výrobci dotčeného výrobku. Na základě dostupných statistických informací Indie a Unie nelze stanovit podíl těchto vývozců na celkovém prodeji indických vyvážejících výrobců dotčeného výrobku v Unii. Uvedené statistické údaje však naznačují, že existují další výrobci, kteří možná prodávají dotčený výrobek do Unie.
(97)
Bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření spolupracující vyvážející výrobci nadále získávali výhody z napadnutelného subvencování ze strany indické vlády. Výše analyzované subvenční režimy poskytují opakované výhody a nic nenasvědčuje tomu, že by tyto režimy měly být v dohledné budoucnosti ukončeny nebo upraveny nebo že by spolupracující vyvážející výrobci přestali čerpat výhody v rámci těchto režimů.
(98)
Nejsou k dispozici žádné informace, které by naznačovaly, že ostatní vyvážející výrobci dále nevyužívají výše analyzované subvenční režimy. Byl proto učiněn závěr, že subvencování na úrovni celé země pokračuje.
(99)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním byl učiněn závěr, že subvencování pokračovalo i v období přezkumného šetření a že je pravděpodobné, že bude pokračovat i v budoucnu.
4. VÝROBA V UNII
(100)
Během období přezkumného šetření vyráběli obdobný výrobek v Unii tito výrobci v Unii: Sandoz, DSM, Deretil, ACS Dobfar SpA a Antibioticos S.A. Žadatelé požadovali přezkum platných antisubvenčních opatření před pozbytím platnosti. K zjištění celkové výroby v Unii byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v žádosti a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a poté. Na tomto základě činila odhadovaná celková výroba v Unii během období přezkumného šetření 7 093 tun.
(101)
Výrobci v Unii představující celkovou výrobu v Unii proto představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení, a jsou proto dále označováni jako „výrobní odvětví Unie“. Jelikož obdobný výrobek vyráběný třemi výrobci v Unii, kteří poskytli odpovědi na dotazník během období přezkumného šetření, představuje až 95 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii, považují se údaje o těchto výrobcích za reprezentativní pro celé výrobní odvětví Unie.
5. SITUACE NA TRHU UNIE
5.1 Předběžná poznámka
(102)
Za účelem analýzy objemu dovozu a cenových trendů byly použity statistiky Eurostatu pro kódy TARIC 2941101010, 2941102010 a 2941900030 za rok 2007 a 2008 a kódy TARIC 2941100010 a 2941900030 za rok 2009 a dále, platné během posuzovaného období.
(103)
S přihlédnutím k počtu výrobců v Unii a ke skutečnosti, že jeden výrobce v Unii vyráběl obdobný výrobek na základě dohody o poplatcích s jiným výrobcem, jsou informace o výrobním odvětví Unie v případě nutnosti uvedeny pouze ve formě indexů nebo rozpětí, aby byla chráněna důvěrnost údajů.
5.2 Spotřeba na trhu Unie
(104)
Výrobní odvětví Unie prodává obdobný výrobek odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a ten je dále prodáván/převáděn společnostem ve spojení pro další následné zpracování.
(105)
Prodeje nezávislým subjektům byly považovány za „volný trh“. Prodeje/převody subjektům ve spojení byly považovány za „vlastní spotřebu“.
(106)
Při výpočtu zřejmé spotřeby dotčeného výrobku a obdobného výrobku v Unii Komise sečetla:
-
objem celkového dovozu šetřeného výrobku do Unie podle údajů Eurostatu,
-
objem prodeje obdobného výrobku v Unii vyráběného výrobním odvětvím Unie,
-
objem vlastní spotřeby obdobného výrobku ve výrobním odvětví Unie a
-
odhadovaný objem prodeje obdobného výrobku v Unii jinými známými výrobci v Unii.
(107)
Je třeba uvést, že aby se zabránilo dvojímu započtení objemů prodeje, byly z tohoto výpočtu vyloučeny prodeje, ke kterým došlo na základě dohody o poplatcích mezi dvěma výrobci v Unii.
(108)
Na základě výše uvedených skutečností se spotřeba dotčeného výrobku a obdobného výrobku v Unii během posuzovaného období postupně zvýšila o 28 %.
Spotřeba (v tunách)
2007
2008
2009
OPŠ
Dotčený výrobek a obdobný výrobek
6 601
7 021
7 783
8 423
Index
100
106
118
128
5.3 Dovoz z Indie
5.3.1 Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Indie
Dovoz (v tunách)
2007
2008
2009
OPŠ
Dovoz dotčeného výrobku pro volný oběh
32,6
16,1
1,9
1,4
Index
100
49
6
4
Dovoz dotčeného výrobku v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku
45,5
3,7
15,5
14,5
Index
100
8
34
32
(109)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu dotčeného výrobku z Indie pro volný oběh v posuzovaném období snížil o 96 %. K významnému snížení o 51 procentních bodů došlo v roce 2008 a následovalo další snížení o 43 procentních bodů v roce 2009 a o dva procentní body v období přezkumného šetření.
(110)
Mírně odlišný trend bylo možné pozorovat u dovozu v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku, který je osvobozen od vyrovnávacího cla a základního cla. Po počátečním poklesu v letech 2007 až 2008 o 92 % vzrostl objem dovozu v roce 2009 a v období přezkumného šetření zůstal relativně stabilní.
Průměrná dovozní cena (EUR/t)
2007
2008
2009
OPŠ
Dovoz dotčeného výrobku pro volný oběh
25 863
28 934
34 758
19 200
Index
100
112
134
74
Dovoz dotčeného výrobku v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku
35 616
37 443
30 894
30 044
Index
100
105
87
84
(111)
Průměrná dovozní cena dotčeného výrobku z Indie pro volný oběh vzrostla v letech 2007 až 2009 o 34 %, poté v období přezkumného šetření prudce poklesla a dosáhla úrovně o 26 % nižší než v roce 2007. Rovněž ceny dovozu v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku měly sestupný trend a poklesly v posuzovaném období o 16 %. Rozdílné cenové trendy mezi těmito dvěma režimy lze vysvětlit odlišným typem dotčeného výrobku, který byl hlavně dovážen, tj. cefalexin, který je ve srovnání s ostatními typy dražší.
Podíl dovozu z Indie na trhu
2007
2008
2009
OPŠ
Dovoz dotčeného výrobku pro volný oběh
0,5 %
0,2 %
0,0 %
0,0 %
Index
100
46
5
3
Dovoz dotčeného výrobku v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku
0,7 %
0,1 %
0,2 %
0,2 %
Index
100
8
29
25
(112)
Podíl dovozu z Indie pro volný oběh na trhu nebo dovozu v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku byl v posuzovaném období velmi malý a v obou případech se ještě snížil.
(113)
Jeden výrobce v Unii uvedl, že odhad indického dovozu na základě údajů z Eurostatu byl proveden chybně, jelikož indické vývozní statistiky vykazují větší objem vývozu, než je objem uváděný Eurostatem. V této souvislosti je třeba poznamenat, že běžnou praxí Komise je používat Eurostat jako základ pro statistiky dovozu. Dále je nutné uvést, že indické vývozní statistiky neudávají konečné místo určení vývozu ani skutečnost, zda se vývoz skutečně dostal do Unie. Toto tvrzení tedy bylo nutné odmítnout.
5.3.2 Cenové podbízení
(114)
Vzhledem k extrémně malému objemu dovozu z Indie, který byl uváděn do volného oběhu na trh Unie, nelze vyvodit žádný smysluplný závěr ohledně cenového podbízení. Pokud jde o dovoz v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku, zjištěné rozpětí cenového podbízení bylo negativní. Objem tohoto dovozu však činil méně než deset tun a týkal se pouze jednoho typu výrobku (cefalexin), který je zároveň nejdražším a nejméně zastoupeným typem výrobku na trhu. Proto byl vyvozen závěr, že transakční údaje týkající se dovozu v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku nejsou reprezentativní pro účely rozumného výpočtu cenového podbízení a nejsou vhodné pro další analýzu.
(115)
Jeden výrobce v Unii uvedl, že oddělená analýza těchto dvou kategorií dovozu, tj. dovozu pro volný oběh a dovozu v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku, nebyla v souladu s přístupem použitým během předchozího přezkumného šetření, a proto byla v rozporu s běžnou praxí Komise.
(116)
K tomu je třeba poznamenat, že podle závěru ve 115. bodě odůvodnění nebyla množství dovezená jak v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku, tak pro volný oběh dostatečná k tomu, aby bylo možné vyvodit smysluplný závěr. Vzhledem k malému množství celkového objemu se tento závěr použije obdobně i na uvedený objem.
5.4 Dovoz z jiných třetích zemí
Dovoz z třetích zemí
2007
2008
2009
OPŠ
Objem (v tunách)
Singapur
1 557,7
1 448,2
2 030,5
2 425,3
Index
100
93
130
156
Čína
487,6
622,5
1 176,9
1 234,7
Index
100
128
241
253
Omán
373,4
438,5
301,7
287,9
Index
100
117
81
77
Ostatní třetí země
67,8
327,5
74,2
73,2
Index
100
483
109
108
Celkem
2 486,5
2 836,7
3 583,3
4 021,1
Index
100
114
144
162
(117)
Dovoz přezkoumávaného výrobku z jiných zemí než z Indie vzrostl během posuzovaného období o 62 % a jeho podíl na trhu se zvýšil o více než 10 procentních bodů z 37,6 % na 47,7 %, což se shodovalo se zvýšenou spotřebou na trhu Unie. Mezi dovážejícími zeměmi jsou největšími dodavateli na trhu Unie Singapur, Čína a Omán.
Průměrná dovozní cena za tunu (v EUR)
2007
2008
2009
OPŠ
Singapur
44 218
36 590
27 007
22 485
Index
100
83
61
51
Čína
29 515
26 622
21 224
20 683
Index
100
90
72
70
Omán
29 875
27 665
23 440
22 597
Index
100
93
78
76
Ostatní třetí země
38 324
35 987
45 628
46 938
Index
100
94
119
122
Celkem
39 020
32 953
25 193
22 385
Index
100
84
65
57
(118)
Průměrné dovozní ceny ze třetích zemí se v posuzovaném období výrazně snížily, a sice o 43 %. Přestože ceny hlavních vyvážejících zemí (Singapur, Čína a Omán) představovaly v období přezkumného šetření cenové podbízení vůči cenám Unie asi o 20 % pro každý výrobek a objem dovozu lze považovat za významný, tento dovoz za nízké ceny zjevně neměl vliv na ziskovost výrobního odvětví Unie.
(119)
Jeden výrobce v Unii tvrdil, že při analýze trendu průměrné dovozní ceny mělo být přihlédnuto k různým druhům výrobků. V této souvislosti je třeba poznamenat, že podle standardní praxe je nutné provádět analýzu mimo jiné cenových trendů na základě dotčeného výrobku bez ohledu na podíl každého druhu výrobku. Dále je třeba uvést, že v tomto případě nebyl vyvozen žádný závěr z trendu dovozních cen ze třetích zemí v posuzovaném období. Výše uvedené tvrzení bylo proto nutné odmítnout.
(120)
Všichni výrobci v Unii tvrdili, že mimo jiné u dovozu z Číny a Ománu se jedná o trihydrát amoxicilinu pro veterinární použití a že k tomu mělo být přihlédnuto při analýze výše uvedených cen. V této souvislosti je třeba poznamenat, že pod výrobek, který je předmětem přezkumu, spadají antibiotika pro lidskou i veterinární spotřebu. Kromě toho informace poskytnuté na podporu tohoto tvrzení nebyly podložené. Výše uvedené tvrzení bylo proto nutné odmítnout.
(121)
Jeden výrobce v Unii zpochybnil základ použitý pro srovnání cen trihydrátu amoxicilinu a trihydrátu ampicilinu v období přezkumného šetření vzhledem k tomu, že údaje z Eurostatu nerozlišují mezi těmito dvěma druhy. Jelikož bylo v této souvislosti zjištěno, že ceny výrobního odvětví Unie u těchto dvou druhů výrobků jsou podobné, bylo přiměřené provést souhrnné srovnání cen.
(122)
Pokud jde o dovoz ze Singapuru, všichni výrobci v Unii tvrdili, že k němu docházelo za transferové ceny mezi stranami ve spojení. Za těchto okolností by zahrnutí tohoto dovozu narušilo průměrné ceny dovozu z jiných třetích zemí. Je třeba poznamenat, že kdyby byl tento dovoz vyňat ze srovnání cen, výše uvedené zjištění ohledně rozpětí cenového podbízení by se nijak významně nezměnilo a závěr v tom smyslu, že tento dovoz za nízké ceny neměl vliv na ziskovost výrobního odvětví Unie, by zůstal platný.
5.5 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(123)
U následujících ekonomických ukazatelů vztahujících se k výrobnímu odvětví Unie bylo zjištěno, že smysluplná analýza a hodnocení se musí zaměřit na situaci na volném trhu: objem prodeje a prodejní ceny na trhu Unie, podíl na trhu a ziskovost. Pokud to bylo možné a odůvodněné, byly tyto zjištěné údaje následně porovnány s údaji pro závislý trh, aby se získal celý obrázek situace ve výrobním odvětví Unie.
(124)
U ostatních ekonomických ukazatelů bylo však na základě šetření zjištěno, že mohly být smysluplně zkoumány jedině vztažením k celé činnosti. Ve skutečnosti výroba (jak u závislého, tak u volného trhu), kapacita, využití kapacity, zásoby, investice, zaměstnanost, produktivita, mzdy a schopnost opatřit si kapitál závisejí na celé činnosti, ať už je výroba závislá nebo prodávaná na volném trhu.
(125)
Po obdržení připomínek od jednoho výrobce v Unii po poskytnutí konečných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo navrženo zastavit šetření, byly některé ekonomické ukazatele v následujících bodech odůvodnění opraveny. Tyto změny nebyly takové povahy, aby se změnil závěr ohledně situace výrobního odvětví Unie.
5.5.1 Výroba, kapacita a využití kapacity
2007
2008
2009
OPŠ
Index kapacity
100
100
104
107
Index výroby
100
95
96
98
Index využití kapacity
100
95
92
91
(126)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie byla v letech 2007 až 2008 stabilní a poté se zvýšila o 4 % v letech 2008 až 2009 a o další tři procentní body v období přezkumného šetření.
(127)
Objem produkce však nesledoval tento nárůst, protože jeden výrobce v Unii měl nepředvídatelné technické problémy v roce 2008, kdy objem výroby poklesl o 5 % a do začátku období přezkumného šetření se postupně vyrovnal.
(128)
V důsledku tohoto nárůstu výrobní kapacity v kombinaci s lehkým poklesem výroby klesalo vytížení kapacity postupně během posuzovaného období a v období přezkumného šetření dosáhlo úrovně, která byla o 9 % nižší než v roce 2007.
5.5.2 Objem prodeje, prodejní cena, podíl na trhu
5.5.2.1
Prodej stranám v Unii, které nejsou ve spojení
2007
2008
2009
OPŠ
Index objemu
100
97
93
99
Index průměrné prodejní ceny
100
121
104
104
Index podílu na trhu
100
90
79
78
(129)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, byl v období přezkumného šetření o něco nižší než v roce 2007, v roce 2009 poklesl o 7 % a během období přezkumného šetření vzrostl o šest procentních bodů.
(130)
Průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie na trhu Unie v posuzovaném období vzrostla o 4 %. Ceny se nejprve prudce zvýšily o 21 % v roce 2008, poté v roce 2009 o 17 procentních bodů poklesly a během období přezkumného šetření zůstaly stabilní.
(131)
Jeden výrobce v Unii tvrdil, že dopad cen dovozu z Indie na výrobní odvětví Unie nebyl posouzen správně. V této souvislosti je nejprve třeba poznamenat, že nebylo zjištěno žádné cenové podbízení, jak je uvedeno ve 115. bodě odůvodnění. Kromě toho, jak je uvedeno v předcházejícím bodě odůvodnění, ceny výrobního odvětví Unie v posuzovaném období vzrostly o 4 %. Za těchto okolností se má za to, že dovoz z Indie neměl žádný nepříznivý dopad na situaci výrobního odvětví Unie.
(132)
Snížení objemu prodeje na trhu Unie stranám, které nejsou ve spojení, se odrazilo na podílu na trhu, který se ve srovnání s rokem 2007 během období přezkumného šetření o 22 procentních bodů snížil.
5.5.2.2
Závislý trh v Unii
2007
2008
2009
OPŠ
Index objemu
100
115
122
128
Index průměrných prodejních cen závislého prodeje
100
100
111
110
Index podílu na trhu
100
109
104
100
(133)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, se během posuzovaného období i přes vzrůstající poptávku snižoval, ale objem závislého prodeje vzrostl o 28 %.
(134)
Podíl závislého prodeje výrobního odvětví Unie na trhu se v roce 2008 zvýšil o 9 procentních bodů a poté se postupně snižoval až na úroveň z roku 2007.
5.5.2.3
Prodej stranám, které nejsou ve spojení, závislý prodej, vlastní spotřeba
2007
2008
2009
OPŠ
Index objemu
100
107
108
114
Index podílu na trhu
100
100
92
90
(135)
Podíl výrobního odvětví Unie jako celku na trhu byl vypočítán součtem objemu volného a závislého trhu v Unii. Přestože se tento objem během posuzovaného období zvýšil o 14 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o 10 procentních bodů, jelikož spotřeba na trhu během téhož období vzrostla o 28 %. To znamená, že výrobní odvětví Unie nemělo z nárůstu spotřeby žádný prospěch.
5.5.3 Zásoby
Stav zásob
2007
2008
2009
OPŠ
Index objemu
100
74
63
46
(136)
Stav zásob se v době od roku 2007 do konce období přezkumného šetření snížil o 54 %, což lze vysvětlit zejména nárůstem závislé poptávky.
5.5.4 Ziskovost
5.5.4.1
Ziskovost na volném trhu
2007
2008
2009
OPŠ
Index
100
447
218
253
(137)
Ziskovost prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, na trhu Unie se během období přezkumného šetření výrazně zvýšila, a sice o 153 procentních bodů. Tento vývoj lze vysvětlit průměrným nárůstem cen o 2 % a snížením výrobních nákladů. Ve srovnání se ziskovým rozpětím, jehož bylo dosaženo během období přezkumného šetření v souvislosti s posledním šetřením před pozbytím platnosti, vzrostl zisk o více než 400 procentních bodů.
(138)
Je třeba uvést, že s výjimkou roku 2007 se úroveň ziskovosti výrobního odvětví Unie pohybovala v posuzovaném období nad cílovým ziskovým rozpětím stanoveným v předchozím přezkumném šetření před pozbytím platnosti, tj. 10 % (dále jen „cílový zisk“).
(139)
Dva výrobci v Unii tvrdili, že ziskovost nebyla posouzena správně, jelikož zisk, kterého dosáhli subdodavatelé, byl odečten od jejich nákladů. V této souvislosti je běžnou praxí odečítat zisk dosažený stranami ve spojení, které se podílejí na produkci surovin. Proto bylo nutné tento argument odmítnout.
5.5.4.2
Ziskovost závislého prodeje
2007
2008
2009
OPŠ
Index
100
55
153
151
(140)
Ziskovost závislého prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie se během období přezkumného šetření zvýšila, a sice o 51 %. Tento vývoj lze vysvětlit zejména průměrným nárůstem cen o 10 %. Jelikož je však tento trend založen na transferových cenách, nelze z výše uvedených skutečností vyvodit žádný smysluplný závěr.
5.5.5 Investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost získat kapitál
2007
2008
2009
OPŠ
Index investic
100
246
342
129
Index návratnosti investic
100
233
52
62
Index peněžního toku
100
236
83
107
(141)
Investice se během posuzovaného období zvýšily. Tyto investice souvisely s nárůstem výrobní kapacity s cílem pomoci závislému i volnému trhu.
(142)
Z šetření rovněž vyplynulo, že návratnost investic, tj. čistý zisk před zdaněním z prodeje výrobku vyjádřený jako procentní podíl čisté účetní hodnoty stálých aktiv přiřazených k tomuto výrobku, se v průběhu posuzovaného období snížila.
(143)
Peněžní tok se v posuzovaném období zvýšil o 7 %, jelikož pokles ziskovosti mohl být vyrovnán poklesem stavu zásob v druhé polovině posuzovaného období.
5.5.6 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2007
2008
2009
OPŠ
Index zaměstnanosti
100
106
111
109
Index produktivity
100
89
87
89
Index mezd
100
104
106
106
(144)
Zaměstnanost se během posuzovaného období zvýšila o 9 % v souladu s investicemi do výrobní kapacity, ale průměrné mzdy vzrostly pouze o 6 %. Produktivita se snížila celkem o 11 % v důsledku neočekávaných technických problémů, se kterými se potýkal jeden výrobce v Unii.
5.5.7 Výše napadnutelných subvencí a překonání účinků dřívějšího subvencování
(145)
Vzhledem k objemu subvencovaných dovozů z Indie nelze dopad stávající výše subvencí považovat za významný.
(146)
Situace výrobního odvětví Unie se od posledního přezkumného šetření a v posuzovaném období značně zlepšila. Proto lze učinit závěr, že výrobnímu odvětví Unie se podařilo plně překonat účinky dřívějšího subvencování.
5.6 Závěr o hospodářské situaci výrobního odvětví Unie
(147)
V době mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření byl objem subvencovaného dovozu dotčeného výrobku zanedbatelný. S výjimkou určitých ukazatelů újmy, jako je podíl na trhu, objem produkce a návratnost investic, se většina ukazatelů újmy, včetně ziskovosti (+ 153 %), prodejní ceny (+ 4 %), objemu prodeje (+ 14 %), zaměstnanosti (+ 10 %) a investic (+ 29 %), během posuzovaného období vyvíjela pozitivně. Úroveň ziskovosti dosažená na trhu Unie se s výjimkou roku 2007 pohybovala nad cílovým ziskovým rozpětím stanoveným v předchozím přezkumném šetření před pozbytím platnosti, tj. 10 %. Pozitivní trend, který vykazovala velká většina ukazatelů, je zejména důsledkem spolehlivosti výrobního odvětví Unie a dlouhodobých vztahů se zákazníky, které si v minulých letech vybudovalo, ale také úrovně cen, které dokázalo dosáhnout na trhu.
(148)
Jeden výrobce v Unii tvrdil, že při analýze cenových trendů a trendů v oblasti zisku by se mělo přihlížet k nedostatku surovin v letech 2007 a 2008. Tento nedostatek prý vedl k výjimečnému nárůstu cen a zisku v roce 2008 a do určité míry i v roce 2009. V této souvislosti je třeba uvést, že (jak je vidět v tabulkách 5.5.2.1 a 5.5.4.1) tato výjimečná úroveň cen a ziskovosti se týká pouze roku 2008. Úrovně ziskovosti, jichž bylo dosaženo v roce 2009 a v období přezkumného šetření, zjevně již nebyly ovlivněny nedostatkem surovin. Závěr uvedený ve 139. bodě odůvodnění v tom smyslu, že zisky během celého posuzovaného období se pohybovaly nad cílovým ziskem, tedy zůstává platný.
(149)
Pokud jde o závislé prodeje, možnost výrobního odvětví Unie prodávat část své výroby na závislé trhy zjistila vysokou míru využití kapacity a umožnila výrobnímu odvětví Unie rozmělnit fixní náklady a z hlediska nákladů tak zůstat konkurenceschopným.
(150)
Závěrem se vzhledem k příznivému vývoji ukazatelů týkajících se výrobního odvětví Unie usuzuje, že výrobnímu odvětví Unie během období přezkumného šetření nevznikla podstatná újma.
5.7 Účinek subvencovaného dovozu
(151)
Vzhledem k malému objemu dotčeného výrobku, který byl v posuzovaném období dovezen do Unie, neměl subvencovaný dovoz negativní vliv na výkonnost výrobního odvětví Unie. Jak již bylo uvedeno výše, byl učiněn závěr, že výrobnímu odvětví nebyla v období přezkumného šetření způsobena podstatná újma.
6. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(152)
Je třeba připomenout, že výrobnímu odvětví Unie nebyla v posuzovaném období způsobena podstatná újma, jelikož většina ukazatelů újmy v této době vykazovala pozitivní trend. V souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení bylo proto zkoumáno, zda existuje pravděpodobnost obnovení újmy, pokud stávající opatření pozbudou platnosti.
6.1 Volná kapacita v dotčené zemi
(153)
Šetření ukázalo, že využití kapacity u tří spolupracujících indických vyvážejících výrobců dosáhlo v období přezkumného šetření velmi vysoké míry. Proto se zdá, že volná kapacita, která by mohla být při neexistenci opatření směrována na trh Unie, je omezená.
(154)
Po poskytnutí informací tvrdili někteří výrobci v Unii, že volná kapacita v Indii je velká a že vytížení kapacity spolupracujících indických vyvážejících výrobců nebylo reprezentativní pro indické výrobní odvětví jako celek. Jeden výrobce v Unii dokonce tvrdil, že volná kapacita sedmi předních indických vývozců představuje objem vysoce převyšující spotřebu na volném trhu Unie.
(155)
V této souvislosti je nejprve třeba zdůraznit, že vytížení kapacity tří spolupracujících vyvážejících výrobců byl výpočet váženého průměru, který byl založený na ověřených údajích a týkal se konkrétně dotčeného výrobku. Kromě toho se u dotčených tří spolupracujících vyvážejících výrobců jedná o velké výrobce, kteří patří mezi sedm indických vývozců, které uvedený výrobce v Unii označuje za „přední“. Naopak údaje předložené výrobci v Unii týkající se volné kapacity těchto sedmi indických výrobců byly založeny zejména na „znalosti trhu“ a nemohly být podloženy žádnými spolehlivými konkrétními důkazy, přestože to bylo výslovně požadováno. K těmto informacím tedy nemohlo být přihlédnuto a bylo potvrzeno, že na základě ověřených údajů v dokumentaci je volná kapacita indických výrobců zjevně omezená.
6.2 Vývozní praktiky indických vyvážejících výrobců
(156)
Na základě údajů z indických oficiálních statistik bylo zjištěno, že ceny prodeje na vývoz na deset hlavních indických vývozních trhů byly v průměru asi o 20 % nižší než ceny prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie během období přezkumného šetření. Tyto indické vývozní ceny byly v souladu s cenami ostatních hlavních aktérů na trhu Unie, jak bylo uvedeno ve 119. bodě odůvodnění. Bylo zjištěno, že uvedený dovoz za nízké ceny z těchto jiných zemí během posuzovaného období neměl negativní účinky na výkonnost výrobního odvětví Unie. Za těchto okolností se dospělo k závěru, že pokud opatření pozbudou platnosti, indické vývozní ceny pravděpodobně nebudou mít nepříznivý vliv na výrobní odvětví Unie, jelikož mu již konkurují jiné vyvážející země, které mají tutéž cenovou politiku, aniž by utrpělo jakoukoli podstatnou újmu.
(157)
Dva výrobci v Unii také namítli, že pokud opatření pozbudou platnosti, indičtí výrobci přesměrují svůj vývoz, který v současnosti prodávají na jiných trzích, do Unie, jelikož trh Unie je atraktivní z hlediska cen. Nejprve je třeba poznamenat, že kdyby indičtí výrobci chtěli přesměrovat svůj vývoz do Unie, čelili by konkurenci ze strany jiných třetích zemí, které již do Unie vyvážejí významná množství. Kromě toho, jak je uvedeno ve 119. bodě odůvodnění, byl učiněn závěr, že dovoz ze třetích zemí za ceny podobné indickým vývozním cenám na jiných trzích neměl vliv na výkonnost výrobního odvětví Unie. Proto se má za to, že pokud vzroste objem indického vývozu do Unie za ceny podobné cenám na jiných vývozních trzích, neutrpí výrobní odvětví Unie žádnou podstatnou újmu.
(158)
Dva výrobci v Unii rovněž tvrdili, že skutečnost, že v USA platí zákaz dovozu pro některé indické výrobní závody produkující antibiotika, povede k přesměrování dalšího množství na trh Unie. V této souvislosti však nadále platí závěry uvedené v předešlém bodě odůvodnění týkající se možného přesměrování vývozu.
6.3 Závislý trh
(159)
Zatímco závislý trh tvořil v posuzovaném období 50-60 % volných a závislých trhů výrobního odvětví Unie, spotřeba na závislém trhu výrobního odvětví Unie v tomtéž období vzrostla o více než 20 %. S ohledem na charakter a velikost tohoto trhu se předpokládá, že pokud opatření pozbudou platnosti, nebude mít pravděpodobný nárůst indického vývozu vliv na závislý trh, a proto bude pro výrobní odvětví Unie nadále zajišťovat vysokou míru využití kapacity a úspor z rozsahu.
6.4 Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(160)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn závěr, že pokud opatření pozbudou platnosti, subvencovaný dovoz z Indie pravděpodobně nezpůsobí výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu, jelikož většina ukazatelů újmy vykazovala v posuzovaném období pozitivní vývoj, a to i přes narůstající a nezanedbatelný dovoz z jiných zemí, jehož ceny byly podobné jako u indického vývozu do jiných zemí. Proto byl učiněn závěr, že pokud opatření pozbudou platnosti, obnovení podstatné újmy je nepravděpodobné.
7. ZÁJEM UNIE
(161)
Jeden výrobce v Unii tvrdil, že měla být provedena zkušební analýza zájmu Unie. Jelikož se však dospělo k závěru, že obnovení újmy není pravděpodobné, analýza zájmu Unie nemá žádný smysl. Proto bylo toto tvrzení odmítnuto.
8. ZVLÁŠTNÍ MONITOROVÁNÍ
(162)
Vzhledem k závěrům ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování uvedeným ve 100. bodě odůvodnění a vzhledem k dopadu, který by mohlo mít na budoucí obchodní toky, bude Komise monitorovat objem dovozu dotčeného výrobku. Kdyby došlo k nějaké významné změně v tomto objemu, Komise zváží, zda je třeba přijmout opatření a případně jaké.
(163)
Monitorování se omezí na dobu dvou let po vyhlášení tohoto nařízení.
9. UKONČENÍ PLATNOSTI
(164)
Vzhledem k výsledkům tohoto přezkumného šetření se považuje za vhodné zrušit vyrovnávací clo na dovoz určitých širokospektrých antibiotik pocházejících z Indie.
(165)
Zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě Komise zamýšlí zastavit šetření, a bylo jim umožněno vyjádřit své připomínky. Předložené připomínky byly projednány v příslušných oddílech výše a nebyly takové povahy, aby změnily výše uvedené závěry,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Přezkum před pozbytím platnosti vyrovnávacích opatření použitelných na dovoz určitých širokospektrých antibiotik, v současnosti kódů KN ex29411000 a ex29419000, pocházejících z Indie, který byl zahájen podle čl. 18 odst. 2 nařízení (ES) č. 597/2009, se ukončuje a platná opatření uložená na dovoz pocházející z Indie se zrušují.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 4. srpna 2011.
32011R0803
L 206/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
04.08.2011.
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 803/2011
od 4. kolovoza 2011.
o stavljanju izvan snage kompenzacijske pristojbe na uvoz određenih antibiotika širokog spektra podrijetlom iz Indije i o prekidu postupka u vezi s takvim uvozom, nakon revizije prema članku 18. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 597/2009
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 597/2009 od 11. lipnja 2009. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) (Osnovna uredba), a posebno njezin članak 18.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija (Komisija) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. Mjere na snazi
(1)
Nakon kombinirane revizije nakon isteka mjere i privremene revizije (kombinirana revizija), Vijeće je u svibnju 2005. Uredbom (EZ) br. 713/2005 (2) uvelo konačnu kompenzacijsku pristojbu na uvoz određenih antibiotika širokog spektra, i to amoksicilin trihidrata, ampicilin trihidrata i cefaleksina koji nisu pripremljeni u odmjerenim dozama ili oblicima ili pakiranjima za pojedinačnu prodaju (dotični proizvod) i koji potpadaju pod oznake KN ex 2941 10 00 i ex 2941 90 00 i podrijetlom su iz Indije. Te su mjere bile u obliku pristojbe ad valorem u rasponu od 17,3 % do 32 %. Izvorne mjere uvedene su Uredbom (EZ) br. 2164/98 (3).
(2)
Nakon parcijalne privremene revizije, Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1176/2008 (4) izmijenilo stopu kompenzacijske pristojbe koja se primjenjuje na jednog indijskog izvoznika.
1.2. Zahtjev za reviziju nakon isteka mjere
(3)
Nakon objave obavijesti o skorom isteku (5) konačnih mjera koje su na snazi, Komisija je zaprimila zahtjev za pokretanje revizije nakon isteka mjere iz Uredbe Vijeća (EZ) br. 713/2005 prema članku 18. stavku 2. Osnovne uredbe od dva proizvođača iz Unije: DSM i Sandoz (podnositelji zahtjeva) koji predstavljaju većinski udio, u ovom slučaju preko 50 % ukupne proizvodnje određenih antibiotika širokog spektra u Uniji.
(4)
Zahtjev se temeljio na obrazloženju da bi istek mjera za posljedicu mogao imati nastavak ili ponavljanje subvencioniranja i štete za industriju Unije.
(5)
Komisija je, prije pokretanja revizije nakon isteka mjere i u skladu s člankom 10. stavkom 9. i člankom 22. stavkom 1. Osnovne uredbe, obavijestila Vladu Indije da je zaprimila primjereno dokumentirani revizijski zahtjev. Vlada Indije je pozvana na savjetovanja s ciljem objašnjavanja situacije u vezi sa sadržajem zahtjeva i postizanjem sporazumnog rješenja. Vlada Indije je jako kasno odgovorila na ovaj poziv pa, stoga, nije bilo takvog savjetovanja.
1.3. Pokretanje revizije nakon isteka mjere
(6)
Utvrdivši nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije nakon isteka mjere, Komisija je 12. svibnja 2010. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (6) (Obavijest o pokretanju revizije) najavila pokretanje revizije nakon isteka mjere prema članku 18. Osnovne uredbe.
1.4. Ispitni postupak
1.4.1. Razdoblje ispitnog postupka
(7)
Ispitni postupak u vezi s nastavkom ili ponavljanjem subvencioniranja obuhvatio je razdoblje od 1. travnja 2009. do 31. ožujka 2010. („razdoblje revizije ispitnog postupka” ili „RRIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2007. do završetka razdoblja revizije ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).
1.4.2. Stranke na koje se ispitni postupak odnosi
(8)
Komisija je službeno obavijestila podnositelje zahtjeva, ostale poznate proizvođače iz Unije, proizvođače izvoznike, uvoznike, početne dobavljače (up-stream suppliers), korisnike za koje se zna da su zainteresirani i Vladu Indije o pokretanju revizije nakon isteka mjere. Zainteresirane su stranke imale mogućnost pisanim putem iznijeti svoje stavove i zatražiti raspravu u roku iz Obavijesti o pokretanju revizije.
(9)
Svim zainteresiranim strankama koje su to zatražile te su dokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša dana je mogućnost da budu saslušane.
(10)
S obzirom na naočigled velik broj proizvođača izvoznika dotičnog proizvoda u Indiji koji su bili navedeni u zahtjevu, smatralo se primjerenim, u skladu s člankom 27. Osnovne uredbe, ispitati treba li koristiti odabir uzoraka. Kako bi Komisija odlučila je li odabir uzoraka neophodan i, ako jest, da bi izabrala uzorak, od gornjih je stranka zatraženo, prema članku 27. Osnovne uredbe, da se jave unutar 15 dana od pokretanja revizije i dostave Komisiji podatke zatražene u Obavijesti o pokretanju revizije. Samo su se tri proizvođača izvoznika javila za suradnju. Stoga nije primijenjen odabir uzoraka.
(11)
Komisija je poslala upitnike svim strankama, za koje je znala da su zainteresirane, te onima koje su se javile u rokovima iz Obavijesti o pokretanju revizije. Dobiveni su odgovori od tri proizvođača iz Unije, tri proizvođača izvoznika i Vlade Indije. Nitko od ostalih proizvođača nije odgovorio na upitnik niti dostavio podatke. Tijekom odabira uzoraka nije se javio ni jedan uvoznik, a tijekom ispitnog postupka ni jedan drugi uvoznik nije se javio Komisiji niti joj dostavio bilo kakve podatke.
(12)
Jedan proizvođač je tvrdio da bi procjena stanja industrije Unije trebala uključivati i podatke od drugih navodnih proizvođača iz Unije. Međutim, s obzirom da je utvrđeno da potonje trgovačko društvo nije proizvođač proizvoda iz ispitnog postupka, ova tvrdnja je odbačena.
(13)
Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za određivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja subvencioniranja i nanesene štete interesu Unije. Posjete radi provjere obavljene su u poslovnim prostorima sljedećih zainteresiranih stranaka:
(a)
proizvođači iz Unije:
-
DSM Anti-Infectives B.V., Delft (Nizozemska) koji je odgovorio na upitnik Komisije i u ime društva DSM Anti-Infectives Chemferm S.A., Santa Perpetua de Mogoda, (Španjolska). Ova dva trgovačka društva dalje u tekstu zajedno se nazivaju „DSM”,
-
Deretil S.A. (ranije DSM Anti-Infectives Deretil S.A.), Almeria, Španjolska, dalje u tekstu „Deretil”, i
-
Sandoz GmbH, Kundl (Austrija) koji je odgovorio na upitnik Komisije i u ime društva Sandoz Industrial Products S.A., Barcelona (Španjolska). Oba trgovačka društva dalje u tekstu zajedno se nazivaju „Sandoz”;
(b)
proizvođači izvoznici u Indiji:
-
Lupin Limited, Mumbai,
-
M/s Surya Pharmaceuticals Ltd, Chandigarh i Baddi, i
-
Ranbaxy Laboratories Limited, Gurgaon;
(c)
Vlada Indije:
-
Ministarstvo trgovine, New Delhi.
2. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETAN PROIZVOD
(14)
Proizvod koji je obuhvaćen ovom revizijom isti je proizvod kao i onaj na koji se odnosi Uredba Vijeća (EZ) br. 713/2005, i to amoksicilin trihidrat, ampicilin trihidrat i cefaleksin koji nisu pripremljeni u odmjerenim dozama ili oblicima ili pakiranjima za pojedinačnu prodaju, koji trenutačno potpadaju pod oznake KN ex 2941 10 00 i ex 2941 90 00, podrijetlom iz Indije (dotični proizvod).
(15)
Ispitni postupak je, kao i prethodna revizija ispitnog postupka, potvrdio da dotični proizvod i proizvodi koje proizvode i prodaju proizvođači izvoznici na domaćem tržištu u Indiji, kao i oni koje proizvođači iz Unije proizvode i prodaju u Uniji, imaju ista osnovna fizička i tehnička svojstva te uporabe i stoga predstavljaju istovjetan proizvod u smislu članka 2. točke (c) Osnovne uredbe.
3. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA SUBVENCIONIRANJA
3.1. Uvod
(16)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 11., tri proizvođača izvoznika javila su se za suradnju i dostavila odgovor na upitnik. Međutim, samo dva od ta tri proizvođača izvoznika izvijestila su da prodaju dotični proizvod u Uniji tijekom RRIP-a.
(17)
Na temelju podataka sadržanih u revizijskom zahtjevu i odgovorima na upitnik Komisije, ispitani su sljedeći programi koji navodno uključuju dodjeljivanje subvencija:
Nacionalni programi:
(a)
Program po prethodnom odobrenju (AAS);
(b)
Program prava na povrat carinskih pristojba (DEPBS);
(c)
Program za poticanje izvoza osnovnih sredstava (EPCGS);
(d)
Program ciljnog tržišta (FMS);
(e)
Program odobrenja bescarinskog uvoza (DFIA);
(f)
Izvozno orijentirane jedinice (EOU)/Zone proizvodnje za izvoz (EPZ)/Posebne gospodarske zone (SEZ);
(g)
Program kreditiranja izvoza (ECS); i
(h)
Program izuzeća od plaćanja poreza na dohodak od izvoza (ITES);
Regionalni programi:
(i)
Program industrijskih poticaja države Punjab; i
(j)
Program industrijskih poticaja države Gujarat.
(18)
Gore navedeni programi od (a) do (f) temelje se na Zakonu o vanjskoj trgovini (razvoj i regulativa) iz 1992. (br. 22. iz 1992.) koji je stupio na snagu 7. kolovoza 1992. (Zakon o vanjskoj trgovini). Prema Zakonu o vanjskoj trgovini, Vlada Indije ovlaštena je izdavati obavijesti u vezi s izvoznom i uvoznom politikom. Te se obavijesti sažimaju u dokumentima Politike vanjske trgovine koje Ministarstvo trgovine izdaje svakih 5 godina i redovito unosi najnovije podatke. U ovom su slučaju dva dokumenta Politike vanjske trgovine važna za RRIP, tj. politika FT-a 2004.-2009. i politika FT-a 2009.-2014. Potonja je stupila na snagu u kolovozu 2009. Nadalje, Vlada Indije također iznosi postupke kojima se uređuje politika FT-a 2004.-2009. i politika FT-a 2009.-2014. u „Priručniku o postupcima, Svezak I.” („HOP I. 2004.-2009.”, odnosno „HOP I. 2009.-2014.”). Priručnik o postupcima također se redovito ažurira.
(19)
Program iz točke (g) temelji se na odjeljcima 21. i 35.A Zakona o bankovnom poslovanju iz 1949., koji dozvoljava Centralnoj banci Indije („RBI”) da daje komercijalnim bankama naloge u vezi s kreditiranjem izvoza.
(20)
Program iz točke (h) temelji se na Zakonu o porezu na dohodak iz 1961., koji se svake godine izmjenjuje Zakonom o financijama.
(21)
Programom iz točke (i) upravlja Vlada države Punjab i temelji se na industrijskoj politici i kodeksu za davanje poticaja Vlade države Punjab.
(22)
Programom iz točke (j) upravlja Vlada države Gujarat i temelji se na politici davanja industrijskih poticaja države Gujarat.
3.2. Program po prethodnom odobrenju (AAS)
(a) Pravna osnova
(23)
Detaljni opis programa sadržan je u stavcima 4.1.1 do 4.1.14 politike FT-a 2004.-2009. i politike FT-a 2009.-2012. te poglavljima 4.1 do 4.30 A HOP-a I. 2004.-2009. i HOP-a I. 2009.-2014.
(b) Prihvatljivost
(24)
AAS se sastoji od šest potprograma, kako je podrobnije opisano u uvodnoj izjavi 25. Ti se potprogrami, inter alia, razlikuju prema području prihvatljivosti. Proizvođači izvoznici i trgovci izvoznici koji su „povezani s” pomoćnim proizvođačima stekli su uvjete za fizički izvoz prema AAS-u i za AAS za godišnji zahtjev. Proizvođači izvoznici koji opskrbljuju krajnjeg izvoznika stekli su uvjete za AAS za intermedijarnu opskrbu. Glavni ugovaratelji koji opskrbljuju „procijenjene izvozne” kategorije navedene u stavku 8.2. politike FT-a 2004.-2009. i politike FT-a 2009.-2014. kao što su dobavljači izvozno orijentirane jedinice (EOU), stekli su uvjete za AAS za procijenjeni izvoz. Konačno, intermedijarni dobavljači koji opskrbljuju proizvođače izvoznike stekli su uvjete za koristi od „procijenjenog izvoza” prema potprogramima Nalog za prethodno propuštanje (ARO) i preneseni akreditiv za potrebe domaće trgovine.
(c) Praktična primjena
(25)
Prethodna odobrenja mogu se izdati za:
i.
fizički izvoz: ovo je glavni potprogram. On dozvoljava uvoz ulaznih materijala za proizvodnju posebnog nastalog izvoznog proizvoda po nultoj stopi carine. „Fizički” u ovom kontekstu znači da izvozni proizvod mora napustiti državno područje Indije. Uvozno odobrenje i izvozna obveza, uključujući vrstu izvoznog proizvoda, navedeni su u prethodnom odobrenju;
ii.
godišnji zahtjev: ovakvo prethodno odobrenje nije vezano uz posebni izvozni proizvod, već uz širu grupu proizvoda (npr. kemijski i srodni proizvodi). Nositelj prethodnog odobrenja može - do određenog vrijednosnog praga koji se određuje prema njegovom ranijem izvozu - uvoziti bez carine bilo kakav ulazni materijal koji će se koristiti u proizvodnji svih predmeta koji potpadaju pod tu grupu proizvoda. Koristeći takav materijal koji se izuzima od carine, on može odlučiti izvoziti bilo koji proizvod koji iz toga nastaje, a koji potpada pod takvu grupu proizvoda;
iii.
intermedijarna opskrba: ovaj potprogram obuhvaća slučajeve u kojima dva proizvođača namjeravaju proizvoditi jedinstveni izvozni proizvod i podijeliti postupak proizvodnje. Proizvođač izvoznik koji proizvodi intermedijarni proizvod može uvoziti ulazne materijale bez carine i može u tu svrhu dobiti AAS za intermedijarnu opskrbu. Krajnji izvoznik završava proizvodnju i obvezan je izvoziti gotovi proizvod;
iv.
procijenjeni izvoz: ovaj potprogram dozvoljava glavnom ugovaratelju da uvozi bez carine ulazne materijale, koji su neophodni u proizvodnji robe koja će se prodavati kao „procijenjeni izvoz” kategorijama kupaca koje su navedene u stavku 8.2 točkama (b) do (f), (g), (i) i (j) politike FT-a 2004.-2009. i politike FT-a 2009.-2014. Prema Vladi Indije, procijenjeni izvoz odnosi se na one transakcije u kojima dobavljena roba ne napušta zemlju. Brojne kategorije opskrbe smatraju se procijenjenim izvozom pod uvjetom da je roba proizvedena u Indiji, npr. opskrba robom jednog EOU-a ili trgovačkog društva smještenog u SEZ-u.
v.
ARO: nositelj prethodnog odobrenja koji namjerava nabaviti ulazne materijale iz domaćih izvora, umjesto izravnim uvozom, ima mogućnost nabaviti ih na temelju ARO-a. U takvim se slučajevima prethodna odobrenja smatraju valjanima kao ARO i priznaju se domaćem dobavljaču po isporuci predmeta koji su u njima navedeni. Priznavanje ARO-a daje pravo domaćem dobavljaču na koristi od procijenjenog izvoza kako je navedeno u stavku 8.3. politike FT-a 2004.-2009. i politike FT-a 2009.-2014. (tj. AAS za intermedijarnu opskrbu/procijenjeni izvoz, povrat za procijenjeni izvoz i povrat konačne trošarine). Mehanizam ARO-a vraća poreze i carine dobavljaču umjesto da ih vraća krajnjem izvozniku u obliku povrata poreza/carina. Povrat poreza/carina raspoloživ je i za domaće ulazne materijale i za uvezene ulazne materijale;
vi.
preneseni akreditiv za potrebe domaće trgovine: ovaj potprogram također obuhvća domaću opskrbu nositelju prethodnog odobrenja. Nositelj prethodnog odobrenja može zatražiti u banci otvaranje akreditiva za potrebe domaće trgovine u korist domaćeg dobavljača. Banka će poništiti prethodno odobrenje za izravni uvoz samo za dio koji se odnosi na vrijednost i obujam predmeta koji su nabavljeni iz domaćih izvora umjesto iz uvoza. Domaći dobavljač će imati pravo na koristi od procijenjenog izvoza kao što se navodi u stavku 8.3. politike FT-a 2004.-2009. i politike FT-a 2009.-2014. (tj. AAS za intermedijarnu opskrbu/procijenjeni izvoz, povrat procijenjenog izvoza i povrat konačne trošarine).
(26)
Tijekom RRIP-a je jedan od dva izvoznika koja surađuju dobio koncesije na temelju programa AAS. Potprogram koji je ovo trgovačko društvo koristilo bio je i. fizički izvoz. Stoga nije potrebno ustanoviti mogućnost kompenzacije preostalih nekorištenih potprograma.
(27)
Uvezeni ulazni materijali ne mogu se prenositi i moraju se iskoristiti za proizvodnju nastalog izvoznog proizvoda. Izvozna obveza mora se ispuniti u propisanom roku nakon izdavanja prethodnog odobrenja. Rok je od skupne revizije produžen na 36 mjeseci (24 mjeseca uz dva produljenja od po 6 mjeseci.).
(28)
U svrhu provjere koju obavljaju indijske vlasti, nositelj prethodnog odobrenja zakonski je obvezan voditi registar stvarne potrošnje (istinitu i pravilnu evidenciju) robe uvezene bez carine/robe nabavljene lokalno za svako prethodno odobrenje u propisanom formatu (poglavlja 4.26., 4.30. i Dodatak 23. HOP-a I. 2004.-2009. i HOP-a I. 2009.-2014.). Taj registar mora provjeriti vanjski ovlašteni računovođa/računovođa nadležan za troškove i radove, koji izdaje potvrdu o izvršenoj provjeri propisanih registara i odgovarajućih podataka kojom se potvrđuje da su podaci dostavljeni na temelju Dodatka 23. točni i istiniti u svim pogledima.
(29)
Što se tiče korištenja programa AAS za fizički izvoz tijekom RRIP-a, Vlada Indije određuje obujam i vrijednost uvoznog odobrenja i izvozne obveze te su oni dokumentirani u prethodnom odobrenju. Osim toga, u vrijeme uvoza i izvoza, službenici Vlade trebaju upisati odgovarajuće transakcije na prethodno odobrenje. Vlada Indije na temelju standardnih ulazno-izlaznih normi (SION-i) određuje obujam dozvoljenog uvoza prema ovom programu. SION-i postoje za većinu proizvoda, uključujući dotični proizvod, i izdaje ih Vlada Indije. Od kombinirane revizije SION-i su revidirani prema dolje, te su tijekom RRIP-a za glavne ulazne sirovine te ovisno o proizvodu i ruti, bili od 2,3 % do 16,1 % niži nego tijekom kombinirane revizije.
(30)
Unatoč ovom snižavanju SION-a, za jednu od dotičnih vrsta proizvoda utvrđeno je da je stvarna potrošnja još uvijek bila niža od SION-a. Nadalje, utvrđeno je da, iako je obvezno, trgovačko društvo nije vodilo registar potrošnje iz uvodne izjave 28. (Dodatak 23.), koji može provjeriti vanjski računovođa. Usprkos kršenju ovog uvjeta, trgovačko je društvo imalo koristi na temelju programa AAS koje su, također, s obzirom na utvrđene precijenjene SION-e, bile više od zakonskih odredaba.
(d) Komentari u pogledu objave
(31)
Vlada Indije i jedan proizvođač izvoznik iznijeli su svoje komentare o AAS-u.
(32)
Vlada Indije je tvrdila da program AAS djeluje kao dopušteni sustav povrata ili povrata kao zamjene sa sustavom provjere koji je u skladu s odredbama priloga I., II. i III. Osnovnoj uredbi na snazi za praćenje veze između ulaznih materijala uvezenih bez carine i nastalih izvoznih proizvoda. Vlada Indije je dalje tvrdila da se, u skladu s Osnovnom uredbom, samo protiv otpusta ili povrata uvoznih naknada viših od onih stvarno naplaćenih na uvezene ulazne materijale koji su potrošeni u proizvodnji izvoznih proizvoda, mogu uvesti kompenzacijske mjere. U pogledu sustava provjere inzistirali su da postoji odgovarajući sustav provjere. U tom kontekstu uputili su na brojne elemente provjere koji su bili dostupni Vladi Indije za takvu provjeru, uključujući SION-e, količinske podatke iz uvoznih i izvoznih isprava i provjeru otkupa nakon provedbe uvoza i izvoza. Vlada Indije je, također, podsjetila kako je programom propisano da, u slučaju bilo kakvog nekorištenog materijala, carinu treba platiti u cijelosti zajedno s kamatama.
(33)
Proizvođač izvoznik koji je koristio AAS za svoju prodaju u Uniji nije imao komentara na nalaze u pogledu opisa i praktične primjene, kako je sažeto na temelju odjeljaka od (a) do (c), ali je osporavao mnoge brojke pri izračunu iznosa subvencije. Iako je izračun provjeren i nisu napravljene nikakve ispravke, ova pitanja razjašnjena su dotičnom društvu.
(e) Zaključak
(34)
Izuzeće od uvoznih carina je subvencija u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) alineje ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe, tj. financijski doprinos Vlade Indije koja je dodijelila korist ispitivanom izvozniku.
(35)
Osim toga, AAS za fizički izvoz je jasno de iure zavisan od ostvarenog izvoza te se stoga smatra specifičnim i protiv njega se mogu uvesti kompenzacijske mjere na temelju članka 4. stavka 4. prvog podstavka točke (a) Osnovne uredbe. Bez izvozne obveze, trgovačko društvo ne može dobiti koristi na temelju ovog programa.
(36)
Ova revizija nakon isteka mjere je, stoga, potvrdila da se glavni potprogram koji se koristi u ovom slučaju ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carine ili sustavom povrata kao zamjene u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. On nije u skladu s pravilima utvrđenima u Prilogu I. (točka (i)), Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicije i pravila za povrat kao zamjenu) Osnovnoj uredbi. Iako postoji sustav provjere ili postupak za potvrđivanje jesu li i u kojem iznosu ulazni materijali potrošeni u proizvodnji izvoznog proizvoda (Prilog II. poglavlje II. članak 4. Osnovne uredbe i, u slučaju programâ povrata kao zamjene, Prilog III. poglavlje II. članak 2. Osnovne uredbe), Vlada Indije nije ga učinkovito primjenjivala. Sami SION-u ne mogu se smatrati sustavom provjere stvarne potrošnje, jer je utvrđeno da su preveliki te je utvrđeno da Vlada Indije nije tražila povrat pretjerano primljenih koristi. Doista, Vlada Indije nije provela učinkovitu kontrolu na temelju ispravno vođenog registra stvarne potrošnje. Osim toga, Vlada Indije nije provela daljnje ispitivanje na temelju stvarnih ulaznih materijala koji se koriste, iako bi to obično trebalo provesti u nedostatku učinkovito primijenjenog sustava provjere (Prilog II. poglavlje II. članak 5. i Prilog III. poglavlje II. članak 3. Osnovne uredbe). Konačno, potvrđeno je da, iako je propisana zakonom, uključenost ovlaštenih računovođa u postupak provjere u praksi nije zajamčena.
(37)
Program AAS za fizički izvoz je stoga podložan uvođenju kompenzacijskih mjera.
(f) Izračun iznosa subvencije
(38)
U nedostatku dozvoljenog sustava povrata carine ili sustava povrata kao zamjene, korist protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere je otpust ukupnih uvoznih carina koje uobičajeno dospijevaju po uvozu ulaznih materijala. U tom pogledu i s obzirom na tvrdnju Vlade Indije u uvodnoj izjavi 32., napominje se da Osnovna uredba ne predviđa samo kompenziranje „pretjeranog” otpusta carina. U skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom ii. i Prilogom I. točkom (i) Osnovne uredbe, samo se pretjerani otpust carina može kompenzirati, pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti iz priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Međutim, ti uvjeti nisu bili ispunjeni u ovom slučaju. Stoga, ako je ustanovljeno nepostojanje odgovarajućeg postupka praćenja, gornje izuzeće za programe povrata nije primjenjivo, a primjenjuje se uobičajeno pravilo za kompenziranje iznosa neplaćenih carina (neostvareni prihod), umjesto pravila za sve navodne pretjerane otpuste. Kako je određeno u Prilogu II. poglavlju II. i Prilogu III. poglavlju II. Osnovne uredbe, nije na nadležnom tijelu koje provodi ispitni postupak da izračuna takav pretjerani otpust. Naprotiv, u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom ii. Osnovne uredbe, ono samo treba utvrditi dostatni dokaz za pobijanje primjerenosti navodnog sustava provjere.
(39)
Iznos subvencije za izvoznika koji je koristio AAS izračunan je na temelju otpisa uvoznih carina (osnovnih carina i posebnih dodatnih carina) na materijal uvezen na temelju potprograma koji se koristio za dotični proizvod tijekom RRIP-a (brojnik). U skladu s člankom 7. stavkom 1. točkom (a) Osnovne uredbe, pristojbe koje obvezno nastaju za dobivanje subvencije odbijene su od iznosa subvencije kada su dostavljeni opravdani zahtjevi. U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, ovaj iznos subvencije dodjeljivao se prema izvoznom prometu od prodaje dotičnog proizvoda tijekom RRIP-a kao primjereni nazivnik, jer subvencija zavisi od ostvarenog izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.
(40)
Stopa subvencije ustanovljena u skladu sa ovim programom za jedinog proizvođača koji je surađivao tijekom RRIP-a iznosi 12,3 %.
3.3. Program prava na povrat carinskih pristojba (DEPBS)
(a) Pravna osnova
(41)
Detaljni opis DEPBS-a nalazi se u stavku 4.3. politike FT-a 2004.-2009. i politike FT-a 2009.-2014. te u poglavlju 4. HOP-a I. 2004.-2009. i HOP-a I. 2009.-2014.
(b) Prihvatljivost
(42)
Svaki proizvođač izvoznik ili trgovac izvoznik ispunjava uvjete za ovaj program.
(c) Praktična primjena
(43)
Izvoznik koji ispunjava uvjete može se prijaviti za kredite DEPBS-a koji se izračunavaju kao postotak vrijednosti izvezenih proizvoda prema ovome programu. Takve su stope DEPBS-a ustanovila indijska nadležna tijela za većinu proizvoda, uključujući i dotični proizvod. One se određuju na temelju SION-a (vidjeti uvodnu izjavu 29.) i carina na predviđeni sadržaj uvoznih materijala, bez obzira na to jesu li uvozne carine bile stvarno plaćene ili ne. Stope DEPBS-a za dotični proizvod tijekom RRIP-a iz trenutačnog ispitnog postupka iznosile su 8 % za amoksicilin trihidrat te 7 % za ampicilin trihidrat i cefaleksin, te su stoga u svim slučajevima bile više nego tijekom kombinirane revizije.
(44)
Kako bi ispunilo uvjete za koristi prema ovom programu, trgovačko društvo mora izvoziti. U trenutku izvozne transakcije, izvoznik mora vlastima u Indiji dati izjavu u kojoj se navodi da se izvoz odvija prema DEPBS-u. Da bi se roba izvezla, indijska carinska tijela izdaju, tijekom postupka otpreme, izvoznu otpremnicu. Taj dokument, inter alia, sadržava iznos kredita DEPBS-a koji će se dodijeliti za tu izvoznu transakciju. U tom trenutku, izvoznik zna koliku će korist primiti. Kada carinska tijela jednom izdaju izvoznu otpremnicu, Vlada Indije ne može više odlučivati o dodjeljivanju kredita DEPBS-a. Odgovarajuća stopa DEPBS-a za izračun koristi je ona koja se primjenjivala u vrijeme kada je izdana izvozna deklaracija. Stoga, ne postoji nikakva mogućnost retroaktivne izmjene razine koristi.
(45)
Utvrđeno je da se, u skladu s indijskim računovodstvenim normama, krediti DEPBS-a mogu knjižiti na obračunskoj osnovi kao prihod na komercijalnim računima, nakon ispunjenja izvozne obveze. Takvi krediti mogu se koristiti za plaćanje carina na kasnije uvoze svih proizvoda koji se mogu uvoziti bez ograničenja, osim osnovnih sredstava. Roba koja se uveze uz takve kredite može se prodavati na domaćem tržištu (podliježe porezu na prodaju) ili se može drukčije koristiti. Krediti DEPBS-a mogu se slobodno prenositi i vrijede u razdoblju od 24 mjeseca od dana izdavanja.
(46)
Zahtjevi za kredite DEPB-a popunjavaju se elektronski i mogu obuhvatiti neograničeni broj izvoznih transakcija. De facto, ne postoje strogi rokovi koji se primjenjuju za kredite DEPBS-a. Elektronički sustav korišten za upravljanje DEPBS-om ne isključuje automatski izvozne transakcije koje premašuju rok za dostavljanje iz poglavlja 4.47 HOP-a I. 2004.-2009. i 2009.-2014. Nadalje, kako je jasno predviđeno stavkom 9.3. HOP-a I. 2004.-2009. i HOP-a I. 2009.-2014., zahtjevi zaprimljeni nakon isteka roka za dostavljanje uvijek se mogu razmatrati uz uvođenje manje novčane kazne (tj. 10 % odobrenog iznosa).
(47)
Ustanovljeno je da je jedan indijski proizvođač izvoznik koji surađuje koristio ovaj program tijekom RRIP-a.
(d) Komentari u pogledu objave
(48)
Vlada Indije je izjavila da se „korist za primatelja” može mjeriti i da se mogućnost kompenzacije subvencije može odrediti samo kada se dozvole DEPBS-a prodaju na tržištu, s obzirom da se njima dodjeljuje korist samo ako i kad se prodaju na tržištu. Drugim riječima, krediti DEPBS-a ne bi se mogli kompenzirati kad bi se koristili za plaćanje carine na uvezenu robu koja se koristi kao ulazni materijal za proizvodnju izvozne robe.
(e) Zaključci o DEPBS-u
(49)
DEPBS predviđa subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Kredit DEPBS-a je financijski doprinos Vlade Indije, budući da će se kredit na kraju iskoristiti za prebijanje uvoznih carina, smanjujući na taj način prihod Vlade Indije od pristojbi koje bi u suprotnom dospjele na naplatu. Osim toga, kreditom DEPBS-a dodjeljuje se korist izvozniku, jer poboljšava njegovu likvidnost, ne samo ako se dozvola proda na tržištu, kako je tvrdila Vlada Indije, nego i ako se koristi za plaćanje carina na uvezenu robu.
(50)
Nadalje, DEPBS de iure zavisi od ostvarenog izvoza te se stoga smatra specifičnim i podložnim uvođenju kompenzacijskih mjera na temelju članku 4. stavka 4. prvog podstavka točke (a) Osnovne uredbe.
(51)
Ovaj se program ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom povrata kao zamjene u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. On nije u skladu sa strogim pravilima navedenima u Prilogu I. točki (i), Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicije i pravila za povrat kao zamjenu) Osnovnoj uredbi. Izvoznik nema obvezu doista koristiti robu uvezenu bez carine u proizvodnom postupku, a iznos kredita ne izračunava se u odnosu na stvarno iskorištene ulazne materijale. Osim toga, nema sustava niti postupka na snazi koji bi potvrdili koji se ulazni materijali koriste u proizvodnom postupku izvoznog proizvoda ili je li došlo do prekomjernog plaćanja uvoznih carina u smislu točke (i) Priloga I. i priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Naposljetku, izvoznik ispunjava uvjete za koristi od DEPBS-a bez obzira uvozi li uopće bilo kakve ulazne materijale. Da bi dobio koristi, dovoljno je da izvoznik jednostavno izvozi robu te nije potrebno da dokaže da su svi ulazni materijali bili uvezeni. Stoga čak i izvoznici, koji sve svoje ulazne materijale nabavljaju lokalno i ne uvoze robu koja bi se mogla koristiti kao ulazni materijali, još uvijek imaju pravo na koristi od DEPBS-a.
(f) Izračun iznosa subvencije
(52)
U skladu s člankom 3. stavkom 2. i člankom 5. Osnovne uredbe, iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunavao se prema koristi koja je dodijeljena primatelju, za koju je utvrđeno da postoji tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka. U tom smislu, smatralo se da je korist dodijeljena primatelju u vrijeme kada je obavljen izvozni posao na temelju ovog programa. U tom trenutku, Vlada Indije mora odustati od naplate carine, što predstavlja financijski doprinos u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe.
(53)
S obzirom na gore navedeno, smatra se primjerenim procijeniti korist prema DEPBS-u kao zbroj kredita zarađenih na svim izvoznim transakcijama obavljenima prema ovom programu tijekom RRIP-a.
(54)
U slučajevima kada su bili podneseni opravdani zahtjevi, pristojbe koje su nužno nastale za ishođenje subvencije odbijale su se, prema članku 7. stavku 1. točki (a) Osnovne uredbe, od tako utvrđenih kredita, čime iznos subvencije postaje brojnik.
(55)
U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, ovi iznosi subvencije dodjeljivani su prema ukupnom izvoznom prometu od prodaje dotičnog proizvoda tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka kao primjereni nazivnik, jer subvencija zavisi od ostvarenog izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.
(56)
Na temelju gore navedenog, stopa subvencije utvrđena u odnosu na ovaj program za proizvođača izvoznika koji surađuje i koristi je tijekom RRIP-a iznosi 6,9 %.
3.4. Program za poticanje izvoza osnovnih sredstava (EPCGS)
(a) Pravna osnova
(57)
Detaljni opis EPCGS-a nalazi se u poglavlju 5. politike FT-a 2004.-2009. i politike FT-a 2009.-2014. te u poglavlju 5. HOP-a I. 2004.-2009. i HOP-a I. 2009.-2014.
(b) Prihvatljivost
(58)
Proizvođači izvoznici, trgovci izvoznici „povezani s” pomoćnim proizvođačima i pružateljima usluga stekli su uvjete za ovaj program.
(c) Praktična primjena
(59)
Pod uvjetom da ima izvoznu obvezu, trgovačko društvo smije uvoziti osnovna sredstva (nova i rabljena osnovna sredstva do 10 godina starosti) po sniženoj stopi carine. Radi toga Vlada Indije izdaje dozvolu EPCGS nakon podnošenja zahtjeva i plaćanja pristojbe. Program predviđa sniženu stopu uvozne carine od 5 %, koja se primjenjuje na sva osnovna sredstva koja se uvoze prema tom programu. Kako bi se ispunila izvozna obveza, uvezena osnovna sredstva moraju se iskoristiti za proizvodnju određene količine izvozne robe tijekom određenog razdoblja. Prema politici FT-a 2009.-2014., osnovna sredstva mogu se uvoziti s 0 % stope carine u okviru EPCGS-a, ali u takvom slučaju razdoblje za ispunjenje izvozne obveze je kraće.
(60)
Nositelj dozvole EPCGS također može nabavljati osnovna sredstva na domaćem tržištu. U tom slučaju domaći proizvođač osnovnih sredstava može iskoristiti uvoz komponenata bez carine, koje su potrebne za proizvodnju takvih osnovnih sredstava. Alternativno, domaći proizvođač može zahtijevati korist u obliku procijenjenog izvoza u pogledu opskrbe osnovnim sredstvima nositelja dozvole EPCGS.
(61)
Ustanovljeno je da su oba indijska proizvođača izvoznika koja surađuju koristila ovaj program tijekom RRIP-a.
(d) Komentari u pogledu objave
(62)
Nakon objave nalaza Vlada Indije je osporavala mogućnost kompenzacije EPCGS-a. Posebno je tvrdila da se subvencije EPCGS-a u vezi s kupnjom osnovnih sredstava ne trebaju više smatrati zavisnima od ostvarenog izvoza, ako je izvozna obveza već ispunjena prije RRIP-a. Jedan proizvođač izvoznik, za kojeg je utvrđeno da je primio subvencije EPCGS-a, tvrdio je da se te subvencije ne bi trebale uzimati u obzir, jer nisu korištene za kupnju osnovnih sredstava korištenih za proizvodnju dotičnog proizvoda.
(e) Zaključak o EPCGS-u
(63)
EPCGS predviđa subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Smanjenje carine predstavlja financijski doprinos Vlade Indije budući da ta koncesija smanjuje Vladi Indiji prihod od carina koji bi inače dospjele. Osim toga, smanjenje carine prenosi korist na izvoznika, jer ušteđene carine pri uvozu poboljšavaju likvidnost trgovačkog društva.
(64)
Tvrdnju da se subvencije EPCGS-a u vezi s kupnjom osnovnih sredstava ne trebaju više smatrati zavisnima od ostvarenog izvoza, ako je izvozna obveza već ispunjena prije RRIP-a, treba odbaciti. Doista, nije sporno da EPCGS de iure zavisi od ostvarenog izvoza, jer se takve dozvole EPCGS-a ne mogu dobiti bez izvozne obveze. Stoga se smatra specifičnom i podložnom uvođenju kompenzacijskih mjera na temelju članka 4. stavka 4. prvog podstavka točke (a) Osnovne uredbe. Trenutak stvarnog izvršenja izvozne obveze nije važan u tom pogledu. U pogledu pitanja koriste li se osnovna sredstva za proizvodnju dotičnog proizvoda, u skladu s člankom 5.2 politike FT-a 2009.-2014., EPCG omogućava uvoz osnovnih sredstava za fazu prije proizvodnje, samu proizvodnju te fazu nakon proizvodnje (uključujući njihov CKD (complete knock-down)/SKD (semi knock-down) kao i sustave računalne programske opreme). Stoga je jasno da i roba koja se ne koristi za proizvodnju dotičnog proizvoda može imati koristi od EPCGS-a. Osim toga, utvrđeno je da je izvozna obveza na temelju EPCGS-a ispunjena izvozom dotičnog proizvoda. Tvrdnja je stoga odbačena.
(65)
EPCGS se ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom povrata kao zamjene u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. Osnovna sredstva nisu uključena u područje primjene tih dozvoljenih sustava, kao što se navodi u Prilogu I. točki (i) Osnovne uredbe, jer se ne koriste u proizvodnji izvoznih proizvoda.
(f) Izračun iznosa subvencije
(66)
Iznos subvencije bio je izračunan, u skladu s člankom 7. stavkom 3. Osnovne uredbe, na temelju neplaćenih carina na uvezena osnovna sredstva tijekom vremenskog razdoblja koje odražava uobičajeno amortizacijsko razdoblje takvih osnovnih sredstava u dotičnoj industriji. Kamate su dodane na ovaj iznos kako bi se odrazila puna vrijednost koristi tijekom vremena. Komercijalna kamatna stopa za zajmove u lokalnoj valuti tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka u Indiji smatrala se primjerenom za ovu svrhu.
(67)
U skladu s člankom 7. stavkom 2. i člankom 7. stavkom 3. Osnovne uredbe, ovaj iznos subvencije dodjeljuje se prema izvoznom prometu tijekom RRIP-a kao primjereni nazivnik, jer subvencija zavisi od ostvarenog izvoza.
(68)
Stopa subvencije utvrđena u odnosu na ovaj program za proizvođače izvoznike koji surađuju tijekom RRIP-a iznosi od 0,1 % do 0,5 %.
3.5. Program ciljnog tržišta (FMS)
(a) Pravna osnova
(69)
Detaljni opis FMS-a nalazi se u stavcima od 3.9.1. do 3.9.2.2 politike FT-a 2004.-2009. i stavcima od 3.14.1 do 3.14.3 politike FT-a 2009.-2012. te stavcima od 3.20 do 3.20.3 HOP-a I. 2004.-2009. i stavcima od 3.8 do 3.8.2 HOP-a I. 2009.-2014.
(b) Prihvatljivost
(70)
Svaki proizvođač izvoznik ili trgovac izvoznik ispunjava uvjete za ovaj program.
(c) Praktična primjena
(71)
Na temelju ovog programa izvoz svih proizvoda u zemlje navedene u Dodatku 37.(C) HOP-a I. 2004.-2009. i HOP-a I. 2009.-2014. ima pravo na kredit za pristojbe u iznosu od 2,5 % FOB vrijednosti proizvodâ koji se izvoze na temelju ovog programa. Određene vrste izvoznih aktivnosti isključene su iz ovog programa, npr. izvoz uvezene ili pretovarene robe, procijenjeni izvoz, izvoz usluga i izvozni promet jedinica koje posluju u posebnim gospodarskim zonama/izvozno usmjerenih jedinica. Iz ovog programa isključene su i određene vrste proizvoda, npr. dijamanti, plemenite kovine, rude, žitarice, šećer i naftni derivati.
(72)
Krediti za pristojbe na temelju FMS-a slobodno se mogu prenositi i vrijede 24 mjeseca od datuma izdavanja odgovarajuće potvrde o pravu na kredit. Mogu se koristiti za plaćanje carina na kasnije uvoze svih ulaznih materijala ili roba, uključujući osnovna sredstva.
(73)
Potvrda o pravu na kredit izdaje se u luci iz kojeg je izvoz obavljen i nakon obavljenog izvoza ili otpreme robe. Sve dok podnositelj zahtjeva dostavlja vlastima preslike svih odgovarajućih izvoznih dokumenata (npr. izvozni nalog, račune, otpremnice, bankovne potvrde o realizaciji), Vlada Indije ne odlučuje o odobravanju kredita za pristojbe.
(d) Komentari u pogledu objave
(74)
Nakon objave nalaza Vlada Indije je izjavila da, dok se potvrda o pravu na kredit ne proda na tržištu, ne prenosi nikakvu korist na primatelja te se, stoga, kredit ne može kompenzirati. Tvrdilo se da se krediti za pristojbe na temelju FMS-a ne bi mogli kompenzirati kad bi se koristili za plaćanje carine na uvezenu robu koja se koristi kao ulazni materijal za proizvodnju izvozne robe. Proizvođač izvoznik koji surađuje i koji je stekao koristi na temelju FMS-a tvrdio je da program geografski povezan s drugim zemljama i da ga, stoga, Unija ne može kompenzirati.
(e) Zaključci o FMS-u
(75)
FMS predviđa subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Kredit za pristojbu po FMS-u je financijski doprinos Vlade Indije, jer će se kredit na kraju iskoristiti za prebijanje uvoznih carina, smanjujući na taj način prihod Vlade Indije od pristojbi koje bi u suprotnom dospjele. Osim toga, bez obzira koristi li se potvrda o pravu na kredit za prebijanje uvoznih carina ili se prodaje na tržištu, kredit za pristojbe po FMS-u dodjeljuje korist izvozniku, jer poboljšava njegovu likvidnost.
(76)
Nadalje, FMS de iure zavisi od ostvarenog izvoza te se stoga smatra specifičnim i podložnim uvođenju kompenzacijskih mjera na temelju članka 4. stavka 4. prvog podstavka točke (a) Osnovne uredbe. Činjenica da zemlje Unije nisu obuhvaćene FMS-om ne proturječi niti praktičnoj primjeni programa niti načinu korištenja koristi od FMS-a, kako je navedeno u uvodnim izjavama od 72. do 74. Stoga se ova tvrdnja morala odbaciti.
(77)
Ovaj se program ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom povrata kao zamjene u smislu članka 2. stavka 1. točke (a) alineje ii. Osnovne uredbe. On nije u skladu sa strogim pravilima navedenima u Prilogu I. točki (i), Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicije i pravila za povrat kao zamjenu) Osnovnoj uredbi. Izvoznik nema obvezu doista koristiti robu uvezenu bez carine u proizvodnom postupku, a iznos kredita ne izračunava se u odnosu na stvarno iskorištene ulazne materijale. Nema sustava niti postupka na snazi koji bi potvrdili koji se ulazni materijali koriste u proizvodnom postupku izvoznog proizvoda ili je li došlo do prekomjernog plaćanja uvoznih carina u smislu točke (i) Priloga I. i priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Izvoznik ispunjava uvjete za koristi FMS-a bez obzira uvozi li uopće bilo kakve ulazne materijale. Da bi dobio koristi, dovoljno je da izvoznik jednostavno izvozi robu te nije potrebno da dokaže da su svi ulazni materijali bili uvezeni. Stoga čak i izvoznici, koji sve svoje ulazne materijale nabavljaju lokalno i ne uvoze nikakvu robu koja bi se mogla koristiti kao ulazni materijal, još uvijek imaju pravo na koristi od FMS-a. Osim toga, izvoznik može koristiti kredit za pristojbe po FMS-u kako bi uvozio osnovna sredstva, iako osnovna sredstva nisu uključena u područje primjene dozvoljenih sustava povrata carina, kao što se navodi u Prilogu I. točki (i) Osnovne uredbe, jer se ne koriste u proizvodnji izvoznih proizvoda.
(f) Izračun iznosa subvencije
(78)
Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunan je u pogledu koristi prenesene na primatelja, koja je ustanovljena tijekom RRIP-a i koju je proizvođač izvoznik koji surađuje knjižio na obračunskoj osnovi kao prihod u fazi izvoznog posla. U skladu s člankom 7. stavcima 2. i 3. Osnovne uredbe, ovaj se iznos subvencije (brojnik) dodjeljivao prema izvoznom prometu tijekom RRIP-a kao primjereni nazivnik, jer subvencija zavisi od ostvarenog izvoza i nije se dodjeljivala u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.
(79)
Stopa subvencije utvrđena u odnosu na ovaj program za proizvođača izvoznika koji surađuje i koristi program tijekom RRIP-a iznosi 0,1 %.
3.6. Program odobrenja bescarinskog uvoza (DFIA)
(80)
Tijekom ispitnog postupka utvrđeno je da indijski proizvođači koji surađuju tijekom RRIP-a nisu dobili nikakve koristi u okviru programa DFIA. Stoga se nije smatralo potrebnim dalje analizirati ovaj program u ovom ispitnom postupku.
3.7. Izvozno orijentirane jedinice (EOU)/Zone proizvodnje za izvoz (EPZ)/Posebne gospodarske zone (SEZ)
(81)
Tijekom ispitnog postupka utvrđeno je da indijski proizvođači koji surađuju tijekom RRIP-a nisu dobili nikakve koristi u okviru programâ EOU/EPZ/SEZ. Stoga se nije smatralo potrebnim dalje analizirati ove programe u ovom ispitnom postupku.
3.8. Program kreditiranja izvoza (ECS)
(a) Pravna osnova
(82)
Pojedinosti o programu navedene su Glavnom cirkularu o kreditu za izvoz u rupijima/stranoj valuti i uslugama prema izvoznicima DBOD-a br. DIR(Exp.).BC 07/04.02.02/2009-10 Centralne banke Indije (RBI) koji je upućen svim komercijalnim bankama u Indiji.
(b) Prihvatljivost
(83)
Proizvođači izvoznici i trgovci izvoznici stekli su uvjete za ovaj program.
(c) Praktična primjena
(84)
Prema ovom programu, RBI postavlja obveznu gornju granicu za kamatne stope koje se primjenjuju na kredite za izvoz u indijskim rupijima ili u stranoj valuti, koje komercijalne banke mogu naplaćivati izvozniku. ECS se sastoji od dva potprograma, Programa za kreditiranje izvoza prije otpreme (kredit za pakiranje), koji obuhvaća kredite predviđene za izvoznika za financiranje nabave, prerade, proizvodnje, pakiranja i/ili prijevoza robe prije izvoza, i Programa za kreditiranje izvoza poslije otpreme, koji predviđa zajmove obrtnog kapitala u svrhu financiranja izvoznih potraživanja. RBI nalaže bankama i da osiguraju određeni iznos svojih neto bankovnih kredita za financiranje izvoza.
(85)
Zbog ovog Glavnog cirkulara RBI-a, izvoznici mogu ishoditi kredite za izvoz po povlaštenim kamatnim stopama u usporedbi s kamatnim stopama za redovne komercijalne kredite (gotovinske kredite), koje su određene isključivo prema tržišnim uvjetima. Razlika u stopama može se smanjiti za trgovačka društva s dobrim kreditnim rejtinzima. De facto, trgovačka društva s visokim rejtingom mogla bi dobiti kredite za izvoz i gotovinske kredite pod istim uvjetima.
(d) Zaključak o ECS-u
(86)
Povlaštene kamatne stope kredita ECS-a utvrđene u Glavnom cirkularu RBI-a koji je naveden u uvodnoj izjavi 85. mogu smanjiti troškove kamata izvoznika u usporedbi s troškovima kredita koji su određeni isključivo prema tržišnim uvjetima i u tom slučaju prenose takvom izvozniku korist u smislu članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Financiranje izvoza nije samo po sebi sigurnije od domaćeg financiranja. De facto, obično se smatra rizičnijim, a razina sigurnosti potrebna za određeni kredit, bez obzira na objekt financiranja, isključivo je komercijalna odluka dotične komercijalne banke. Razlika u stopama različitih banaka posljedica je metodologije RBI-a da odredi maksimalne stope pozajmica pojedinačno za svaku komercijalnu banku. Osim toga, komercijalne banke ne bi bile obvezne korisnicima financiranja izvoza omogućiti nikakve povoljnije kamatne stope za kredite za izvoz u stranoj valuti.
(87)
Usprkos činjenici da povlaštene kredite prema ECS-u dodjeljuju komercijalne banke, ova je korist financijski doprinos Vlade u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. Osnovne uredbe. U ovom kontekstu treba napomenuti da niti članak 3. stavak 1. točka (a) podtočka iv. Osnovne uredbe niti Sporazum o subvencijama i kompenzacijskim mjerama ne zahtijevaju terećenje javnih financija, tj. naknadu komercijalnim bankama od strane Vlade Indije, radi uspostavljanja subvencije, već samo nalog Vlade za provođenje funkcija opisanih u podtočkama i., ii. ili iii. članka 3. stavka 1. točke (a) Osnovne uredbe. RBI je javno tijelo, koje stoga potpada pod definiciju „vlade” kako se navodi u članku 2. točki (b) Osnovne uredbe. U 100 %-tnom je državnom vlasništvu, ostvaruje ciljeve javnog poretka, npr. monetarnu politiku, a njegovu upravu imenuje Vlada Indije. RBI usmjerava privatna tijela, u smislu druge alineje članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. Osnovne uredbe, budući da su komercijalne banke vezane za uvjete koje on nameće, između ostalog za najvišu gornju granicu kamatnih stopa za kredite za izvoz odobrene u Glavnom cirkularu RBI-a i za odredbe RBI-a da komercijalne banke moraju osigurati određeni iznos svojih neto bankovnih kredita za financiranje izvoza. Ovo usmjeravanje obvezuje komercijalne banke da provode funkcije navedene u članku 3. stavku 1. točki (a) podtočki i. Osnovne uredbe, u ovom slučaju zajmove u obliku povlaštenog financiranja izvoza. Takav izravan prijenos sredstava u obliku zajmova pod određenim uvjetima obično bi se povjerio vladi, a ta se praksa u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. Osnovne uredbe ne razlikuje bitno od praksi koje vlada obično slijedi. Ova se subvencija smatra specifičnom i podložnom uvođenju kompenzacijskih mjera budući da su povlaštene kamatne stope dostupne samo u odnosu na financiranje izvoznih poslova pa stoga zavise od ostvarenog izvoza prema članku 4. stavku 4. točki (a) Osnovne uredbe.
(e) Izračun iznosa subvencije
(88)
Iznos subvencije izračunavao se na temelju razlike između kamata stvarno plaćenih za kredite za izvoz korištene tijekom RRIP-a i kamata koje bi jedini proizvođač izvoznik koji surađuje i koji koristi program trebao platiti za redovne komercijalne kredite. Ovaj se iznos subvencije (brojnik) dodjeljivao prema ukupnom izvoznom prometu tijekom RRIP-a kao primjereni nazivnik u skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, jer subvencija zavisi od ostvarenog izvoza i nije se dodjeljivala u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.
(89)
Stopa subvencije ustanovljena u odnosu na ovaj program za proizvođača izvoznika koji surađuje i koristi program tijekom RRIP-a bila je zanemariva.
3.9. Program izuzeća od plaćanja poreza na dohodak od izvoza (ITES)
(90)
Tijekom ispitnog postupka utvrđeno je da indijski proizvođači koji surađuju tijekom RRIP-a nisu dobili nikakve koristi u okviru programa ITES. Stoga se nije smatralo potrebnim dalje analizirati ovaj program u ovom ispitnom postupku.
3.10. Program industrijskih poticaja države Punjab
(91)
Tijekom ispitnog postupka utvrđeno je da indijski proizvođači koji surađuju tijekom RRIP-a nisu dobili nikakve koristi u okviru Programa industrijskih poticaja države Punjab. Stoga se nije smatralo potrebnim dalje analizirati ovaj program u ovom ispitnom postupku.
3.11. Program industrijskih poticaja države Gujarat
(92)
Tijekom ispitnog postupka utvrđeno je da indijski proizvođači koji surađuju tijekom RRIP-a nisu dobili nikakve koristi u okviru Programa industrijskih poticaja države Gujarat. Stoga se nije smatralo potrebnim dalje analizirati ovaj program u ovom ispitnom postupku.
3.12. Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere
(93)
Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere, u skladu s odredbama Osnovne uredbe, izražen ad valorem, za ispitane proizvođače izvoznike iznosi između 7,5 % i 12,4 %. Ovaj iznos subvencioniranja prelazi prag de minimis spomenut u članku 14. stavku 5. Osnovne uredbe.
(94)
Stoga se smatra, na temelju članka 18. Osnovne uredbe, da je subvencioniranje nastavljeno tijekom RRIP-a.
3.13. Zaključci o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja subvencioniranja
(95)
U skladu s člankom 18. stavkom 2. Osnovne uredbe, ispitalo se je li vjerojatno da će prestanak važenja mjera na snazi dovesti do nastavka ili ponavljanja subvencioniranja.
(96)
S tim u vezi podsjeća se na činjenicu da su surađivala samo dva poznata proizvođača izvoznika dotičnog proizvoda. Udio tih izvoznika u ukupnoj prodaji dotičnog proizvoda od strane indijskih proizvođača izvoznika u Uniji ne može se uspostaviti iz raspoloživih statističkih podataka Indije i Unije. Međutim, iz tih statističkih podataka moglo bi se zaključiti da postoje drugi proizvođači koji bi mogli prodavati dotični proizvod Uniji.
(97)
Utvrđeno je da su se tijekom RRIP-a proizvođači izvoznici koji surađuju nastavili koristiti subvencijama protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere, a koje dodjeljuje Vlada Indije. Gore analizirani programi subvencija daju obnovljive koristi i ne postoje pokazatelji da bi u doglednoj budućnosti ti programi mogli biti postupno ukinuti ili promijenjeni ili da bi proizvođači izvoznici koji surađuju mogli prestati dobivati koristi prema tim programima.
(98)
Ne postoje raspoloživi podaci koji bi ukazivali da ostali proizvođači izvoznici ne bi nastavili koristiti gore analizirane programe subvencija. Stoga je zaključeno da je subvencioniranje na razini čitave zemlje nastavljeno.
(99)
S obzirom na gore opisane nalaze, zaključeno je da je subvencioniranje nastavljeno tijekom RRIP-a i da bi se vjerojatno moglo nastaviti u budućnosti.
4. PROIZVODNJA UNIJE
(100)
Tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka, istovjetni proizvod proizveli su u Uniji sljedeći proizvođači iz Unije: Sandoz, DSM, Deretil, ACS Dobfar SpA i Antibioticos S.A. Podnositelji zahtjeva zatražili su reviziju nakon isteka antisubvencijskih mjera na snazi. Svi raspoloživi podaci o proizvođačima iz Unije, uključujući podatke dane u zahtjevu i podatke prikupljene od proizvođača iz Unije prije i nakon pokretanja revizije ispitnog postupka, korišteni su kako bi se utvrdila ukupna proizvodnja Unije. Na temelju toga, procijenjena ukupna proizvodnja Unije tijekom RRIP-a iznosila je 7 093 tone.
(101)
Proizvođači iz Unije koji čine ukupnu proizvodnju Unije predstavljaju industriju Unije u smislu članka 9. stavka 1. Osnovne uredbe te ih se dalje u tekstu navodi kao „industrija Unije”. S obzirom da je istovjetni proizvod proizveden od strane tri proizvođača Unije koja su dostavila odgovor na upitnik tijekom RRIP-a predstavljao do 95 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda Unije, podaci tih proizvođača smatraju se reprezentativnim za cijelu industriju Unije.
5. SITUACIJA NA TRŽIŠTU UNIJE
5.1. Uvodna napomena
(102)
Za analizu obujma uvoza i kretanja cijena, korišteni su Eurostatovi statistički podaci o uvozu za oznake TARIC 2941101010, 2941102010 i 2941900030 za godine 2007. i 2008. te oznake TARIC 2941100010 i 2941900030 za godinu 2009. i dalje, koji su se primjenjivali tijekom razmatranog razdoblja.
(103)
Uzimajući u obzir broj proizvođača iz Unije i činjenicu da je jedan proizvođač iz Unije proizvodio istovjetan proizvod na temelju sporazuma o nezastarijevanju (tolling agreement) s drugim proizvođačem, podaci koji se odnose na industriju Unije su, prema potrebi, prikazani samo u obliku indeksa ili raspona kako bi se zaštitila povjerljivost podataka.
5.2. Potrošnja na tržištu Unije
(104)
Industrija Unije prodaje istovjetni proizvod nepovezanim kupcima i prodaje/prenosi povezanim trgovačkim društvima radi daljnje prerade.
(105)
Za prodaju nepovezanim subjektima smatralo se da čini „slobodno tržište”. Prodaja/prijenosi povezanim subjektima smatrali su se „ograničenim korištenjem”.
(106)
Prilikom izračuna vidljive potrošnje dotičnog proizvoda i istovjetnog proizvoda u Uniji, Komisija je dodala:
-
obujam ukupnog uvoza proizvoda nad kojim se provodi ispitni postupak u Uniju prema izvješću Eurostata,
-
obujam prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji koji je proizvela industrija Unije,
-
obujam ograničenog korištenja istovjetnog proizvoda od strane industrije Unije, i
-
procijenjenu prodaju istovjetnog proizvoda u Uniji od strane ostalih poznatih proizvođača iz Unije.
(107)
Treba napomenuti da je, s ciljem izbjegavanja dvostrukog računanja obujma prodaje, prodaja ostvarena na temelju sporazuma o nezastarijevanju između dva proizvođača iz Unije isključena iz gornjeg izračuna.
(108)
Na temelju gore navedenog, potrošnja dotičnog proizvoda i istovjetnog proizvoda u Uniji postupno se povećala za 28 % tijekom razmatranog razdoblja:
Potrošnja (u tonama)
2007.
2008.
2009.
RRIP
Dotični proizvod i istovjetan proizvod
6 601
7 021
7 783
8 423
Indeks
100
106
118
128
5.3. Uvozi iz Indije
5.3.1. Obujam, tržišni udio i cijene uvoza iz Indije
Uvoz (u tonama)
2007.
2008.
2009.
RRIP
Uvoz dotičnog proizvoda za slobodan promet
32,6
16,1
1,9
1,4
Indeks
100
49
6
4
Uvoz dotičnog proizvoda u okviru režima unutarnje proizvodnje
45,5
3,7
15,5
14,5
Indeks
100
8
34
32
(109)
Prema podacima Eurostata, obujam uvoza dotičnog proizvoda iz Indije za slobodan promet smanjio se za 96 % tijekom razmatranog razdoblja. Značajan pad od 51 postotnog boda uočen je 2008., a zatim je slijedilo daljnje smanjenje za 43 postotna boda 2009. i dva postotna boda tijekom RRIP-a.
(110)
Nešto drukčije kretanje moglo se uočiti za uvoz u okviru režima unutarnje proizvodnje koji je oslobođen kompenzacijskih i carinskih pristojbi. Nakon početnog pada uvoza za 92 % između 2007. i 2008., uvoz se povećao 2009. i ostao relativno stabilan tijekom RRIP-a.
Prosječna uvozna cijena (EUR/tona)
2007.
2008.
2009.
RRIP
Uvoz dotičnog proizvoda za slobodan promet
25 863
28 934
34 758
19 200
Indeks
100
112
134
74
Uvoz dotičnog proizvoda u okviru režima unutarnje proizvodnje
35 616
37 443
30 894
30 044
Indeks
100
105
87
84
(111)
Prosječna uvozna cijena dotičnog proizvoda iz Indije za slobodan promet povećala se za 34 % između 2007. i 2008., a zatim je zabilježen snažan pad tijekom RRIP-a da bi dosegla 26 % nižu razinu u odnosu na 2007. Osim toga, cijene uvoza u okviru režima unutarnje proizvodnje slijedile su silazno kretanje i smanjile se za 16 % tijekom razmatranog razdoblja. Različita kretanja cijena između dva uvozna režima mogu se objasniti drukčijom vrstom dotičnog proizvoda koji se uglavnom uvozio, tj. cefaleksinom, koji je skuplji u odnosu na ostale vrste.
Tržišni udio uvoza iz Indije
2007.
2008.
2009.
RRIP
Uvoz dotičnog proizvoda za slobodan promet
0,5 %
0,2 %
0,0 %
0,0 %
Indeks
100
46
5
3
Uvoz dotičnog proizvoda u okviru režima unutarnje proizvodnje
0,7 %
0,1 %
0,2 %
0,2 %
Indeks
100
8
29
25
(112)
Tržišni udio uvoza iz Indije za slobodan promet ili u okviru režima unutarnje proizvodnje bio je vrlo nizak tijekom razmatranog razdoblja i smanjio se u oba slučaja.
(113)
Jedan proizvođač iz Unije naveo je da je indijski uvoz, koji se temelji na podacima Eurostata, pogrešno procijenjen, jer indijski statistički podaci o izvozu pokazuju veći obujam izvoza od onog koji navodi Eurostat. U tom pogledu, treba napomenuti da je standardna praksa Komisije koristiti Eurostat kao temelj za statističke podatke o uvozu. Dalje se napominje da indijski statistički podaci o izvozu ne navode krajnje odredište izvoza i hoće li zaista ući u Uniju. Stoga se ova tvrdnja morala odbaciti.
5.3.2. Sniženje cijena
(114)
S obzirom na iznimno nisku količinu uvoza iz Indije koji je došao na tržište Unije za slobodan promet, nije bilo moguće donijeti valjani zaključak u pogledu sniženja cijena. U pogledu uvoza u okviru režima unutarnje proizvodnje, utvrđeno je negativno sniženje cijena. Međutim, taj uvoz iznosio je manje od 10 tona i odnosio se samo na jednu vrstu proizvoda (cefaleksin), koja je i najskuplja i manje zastupljena vrsta proizvoda na tržištu. Stoga je zaključeno da podaci o transakciji koji se odnose na uvoz u okviru režima unutarnje proizvodne nisu bili reprezentativni za potrebe valjanog izračuna sniženja cijena i nisu prikladni za daljnju analizu.
(115)
Jedan proizvođač iz Unije ukazao je na to da odvojena analiza dviju kategorija uvoza, tj. za slobodni promet i u okviru režima unutarnje proizvodnje, nije bila u skladu s pristupom prethodnog postupka revizije, a bila je i protivna stalnoj praksi Komisije.
(116)
U tom pogledu, treba napomenuti da, kako je zaključeno u uvodnoj izjavi 115., količine uvezene ili u okviru režima unutarnje proizvodnje ili za slobodan promet nisu bile dostatne za donošenje valjanih zaključaka. Uzimajući u obzir nisku razinu ukupnog obujma, ovaj zaključak jednako se primjenjuje na taj obujam.
5.4. Uvoz iz ostalih trećih zemalja
Uvoz iz trećih zemalja
2007.
2008.
2009.
RRIP
Obujam (u tonama)
Singapur
1 557,7
1 448,2
2 030,5
2 425,3
Indeks
100
93
130
156
Kina
487,6
622,5
1 176,9
1 234,7
Indeks
100
128
241
253
Oman
373,4
438,5
301,7
287,9
Indeks
100
117
81
77
Ostale treće zemlje
67,8
327,5
74,2
73,2
Indeks
100
483
109
108
Ukupno
2 486,5
2 836,7
3 583,3
4 021,1
Indeks
100
114
144
162
(117)
Uvoz proizvoda nad kojim se provodi revizija iz drugih zemalja osim Indije povećao se za 62 % tijekom razmatranog razdoblja, pri čemu je tržišni udio naglo porastao za više od 10 postotnih bodova s 37,6 % na 47,7 % što se poklopilo s povećanom potrošnjom na tržištu Unije. Među zemljama izvoznicama, Singapur, Kina i Oman najveći su dobavljači na tržištu Unije.
Prosječna uvozna cijena po toni (EUR)
2007.
2008.
2009.
RRIP
Singapur
44 218
36 590
27 007
22 485
Indeks
100
83
61
51
Kina
29 515
26 622
21 224
20 683
Indeks
100
90
72
70
Oman
29 875
27 665
23 440
22 597
Indeks
100
93
78
76
Ostale treće zemlje
38 324
35 987
45 628
46 938
Indeks
100
94
119
122
Ukupno
39 020
32 953
25 193
22 385
Indeks
100
84
65
57
(118)
Prosječne uvozne cijene iz trećih zemalja značajno su se smanjile za 43 % tijekom razmatranog razdoblja. Iako su cijene glavnih zemalja izvoznica (Singapura, Kine i Omana) snizile cijene Unije za oko 20 % tijekom RRIP-a za svaki proizvod posebno, a obujam uvoza se može smatrati značajnim, čini se da uvoz po takvim niskim cijenama nije utjecao na profitabilnost industrije Unije.
(119)
Jedan proizvođač iz Unije tvrdio je da analiza prosječnih kretanja uvozne cijene u obzir treba uzeti različite vrste proizvoda. U tom pogledu treba napomenuti da se, u skladu sa standardnom praksom, analiza, inter alia, kretanja cijena treba napraviti na temelju dotičnog proizvoda, bez obzira na udio svake vrste proizvoda. Dalje se napominje da, u ovom slučaju, nije donesen nikakav zaključak iz kretanja uvoznih cijena iz trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja. Stoga se gornja tvrdnja morala odbaciti.
(120)
Svi su proizvođači iz Unije tvrdili da se uvoz iz, inter alia, Kine i Omana odnosi uglavnom na amoksicilin trihidrat za veterinarske potrebe i da je to trebalo uzeti u obzir prilikom analize gornjih cijena. U tom pogledu, napominje se da proizvod nad kojim se provodi revizija obuhvaća antibiotike za ljude i životinje. Nadalje, podaci dostavljeni u vezi s ovim navodom nisu bili argumentirani. Stoga se gornja tvrdnja morala odbaciti.
(121)
Jedan proizvođač iz Unije doveo je u pitanje temelj na kojem su rađene usporedbe cijena za amoksicilin trihidrat i ampicilin trihidrat tijekom RRIP-a, s obzirom da podaci Eurostata ne razlikuju ove dvije vrste proizvoda. U tom pogledu, s obzirom da je utvrđeno kako su cijene industrije Unije za ove dvije vrste proizvoda bile slične, smatralo se opravdanim napraviti usporedbu na temelju ukupne cijene.
(122)
Što se tiče uvoza iz Singapura, svi proizvođači iz Unije tvrdili su da je obavljen po transfernoj cijeni između povezanih stranaka. U tim okolnostima, uključivanje tog uvoza narušilo bi prosječne cijene iz ostalih trećih zemalja. Napominje se da se gore navedeni nalaz u pogledu marže sniženja u slučaju isključivanja tog izvoza iz usporedbe cijena ne bi značajno promijenio, a zaključak da uvoz po niskoj cijeni nije utjecao na profitabilnost industrije Unije ostao bi valjan.
5.5. Gospodarsko stanje industrije Unije
(123)
Za sljedeće gospodarske pokazatelje koji se odnose na industriju Unije utvrđeno je da se valjana analiza i procjena trebaju usmjeriti na stanje koje prevladava na slobodnom tržištu: obujam prodaje i prodajne cijene na tržištu Unije, tržišni udio i profitabilnost. Kada je bilo moguće i opravdano, ti nalazi su naknadno uspoređeni s podacima za ograničeno tržište, s ciljem dobivanja cijele slike o stanju industrije Unije.
(124)
Što se tiče ostalih gospodarskih pokazatelja, na temelju ispitnog postupka je utvrđeno da se oni mogu objektivno ispitati samo upućivanjem na cijelu aktivnost. Doista, proizvodnja (i za ograničeno i za slobodno tržište), kapacitet, iskorištenost kapaciteta, popisi robe, ulaganja, zalihe, zaposlenost, produktivnost, plaće, rast, mogućnost povećanja kapitala ovise o cijeloj aktivnosti, bez obzira je li proizvodnja ograničena ili se prodaje na slobodnom tržištu.
(125)
Nakon komentara primljenih od jednog proizvođača iz Unije o konačnoj objavi nalaza i razmatranja na temelju kojih je predložen prekid postupka, neki su gospodarski pokazatelji u sljedećim uvodnim izjavama ispravljeni. Te promjene nisu bile takve prirode da mogu promijeniti zaključak u pogledu stanja industrije Unije.
5.5.1. Proizvodnja, kapacitet i iskorištenost kapaciteta
2007.
2008.
2009.
RRIP
Indeks kapaciteta
100
100
104
107
Indeks proizvodnje
100
95
96
98
Indeks iskorištenosti kapaciteta
100
95
92
91
(126)
Kapacitet proizvodnje industrije Unije bio je stabilan između 2007. i 2008. prije povećanja za 4 % od 2008. do 2009. te za dodatna 3 postotna boda tijekom RRIP-a.
(127)
Međutim, obujam proizvodnje nije slijedio ovo povećanje zbog nepredviđenih tehničkih poteškoća jednog proizvođača iz Unije 2008., kada je opseg proizvodnje pao za 5 % i postupno se oporavljao do RRIP-a.
(128)
Kao rezultat povećanja kapaciteta proizvodnje u kombinaciji s malim padom proizvodnje, stopa iskorištenosti kapaciteta stalno je padala u razmatranom razdoblju i tijekom RRIP-a dosegnula je razinu nižu za 7 % u odnosu na 2007.
5.5.2. Obujam prodaje, prodajna cijena, tržišni udio
5.5.2.1. Prodaja na slobodnom tržištu
Prodaja nepovezanim strankama u Uniji
2007.
2008.
2009.
RRIP
Indeks opsega
100
97
93
99
Indeks prosječne prodajne cijene
100
121
104
104
Indeks tržišnog udjela
100
90
79
78
(129)
Obujam prodaje industrije Unije nepovezanim strankama tijekom RRIP-a bio je nešto ispod razine iz 2007., uz pad od 7 % 2009., a zatim porast za šest postotnih bodova tijekom RRIP-a.
(130)
Tijekom razmatranog razdoblja prosječna prodajna cijena industrije Unije na tržištu Unije povećala se za 4 %. Cijene su najprije značajno povećane za 21 % 2009, prije nego što su pale za 17 postotnih bodova 2009. te ostale stabilne tijekom RRIP-a.
(131)
Jedan proizvođač iz Unije tvrdio je da utjecaj cijena uvoza iz Indije na industriju Unije nije ispravno procijenjen. U tom pogledu, prije svega se napominje da nije utvrđeno nikakvo sniženje cijena kako je navedeno u uvodnoj izjavi 115. Osim toga, kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi, cijene industrije Unije povećane su za 4 % tijekom razmatranog razdoblja. U tim okolnostima smatra se da uvoz iz Indije nije imao nikakav negativan utjecaj na stanje industrije Unije.
(132)
Smanjena prodaja nepovezanim strankama na tržištu Unije odrazila se na razvoj tržišnog udjela koji je pao za 22 postotna boda tijekom RRIP-a u odnosu na 2007.
5.5.2.2. Ograničeno tržište
Ograničeno tržište u Uniji
2007.
2008.
2009.
RRIP
Indeks obujma
100
115
122
128
Indeks prosječne prodajne cijene na ograničenom tržištu
100
100
111
110
Indeks tržišnog udjela
100
109
104
100
(133)
Dok se obujam prodaje industrije Unije nepovezanim strankama smanjivao unatoč povećanoj potražnji tijekom razmatranog razdoblja, prodaja na ograničenom tržištu se povećala za 28 %.
(134)
Tržišni udio ograničenog tržišta industrije Unije povećao se za 9 postotnih bodova 2008. prije nego što se postupno smanjio na razinu iz 2007.
5.5.2.3. Tržišni udio industrije Unije/rast
Prodaja nepovezanim strankama, prodaja na ograničenom tržištu i ograničeno korištenje
2007.
2008.
2009.
RRIP
Indeks obujma
100
107
108
114
Indeks tržišnog udjela
100
100
92
90
(135)
Tržišni udio industrije Unije kao cjeline mjerio se dodavanjem obujma slobodnog i ograničenog tržišta u Uniji. Iako se ovaj obujam povećao tijekom razmatranog razdoblja za 14 %, tržišni udio industrije Unije smanjio se za 10 postotnih bodova kako se potrošnja na tržištu povećala za 28 % tijekom istog razdoblja. Ovo upućuje na činjenicu da industrija Unije nije imala koristi od rasta potrošnje.
5.5.3. Popisi robe
Zalihe
2007.
2008.
2009.
RRIP
Indeks obujma
100
74
63
46
(136)
Razina zaliha pala je za 54 % od 2007. do kraja RRIP-a, što se uglavnom objašnjava povećanjem potražnje na ograničenom tržištu.
5.5.4. Profitabilnost
5.5.4.1. Profitabilnost na slobodnom tržištu
Profitabilnost na slobodnom tržištu
2007.
2008.
2009.
RRIP
Indeks
100
447
218
253
(137)
Profitabilnost prodaje industrije Unije nepovezanim strankama na tržištu Unije značajno se poboljšala za 153 postotna boda tijekom RRIP-a. Ovaj razvoj može se objasniti prosječnim povećanjem cijena od 2 % i smanjenjem troškova proizvodnje. U usporedbi s profitnom maržom ostvarenom u razdoblju revizije ispitnog postupka tijekom zadnjeg ispitnog postupka nakon isteka mjere, dobit se povećala za više od 400 postotnih bodova.
(138)
Treba napomenuti da je, uz izuzetak 2007., razina dobiti industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja bila iznad ciljne profitne marže utvrđene u prethodnoj reviziji ispitnog postupka nakon isteka mjere, tj. 10 % (ciljna dobit).
(139)
Dva proizvođača iz Unije su tvrdila da profitabilnost nije bila ispravno ocijenjena, jer je dobit koju su ostvarili povezani početni dobavljači odbijena od njihovih troškova. U tom pogledu, stalna je praksa odbiti dobit koju su ostvarile povezane stranke uključene u proizvodnju sirovina. U tim okolnostima, ovaj se argument morao odbaciti.
5.5.4.2. Profitabilnost prodaje na ograničenom tržištu
Profitabilnost prodaje na ograničenom tržištu
2007.
2008.
2009.
RRIP
Indeks
100
55
153
151
(140)
Profitabilnost ograničene prodaje industrije Unije na tržištu unije poboljšala se za 51 % tijekom RRIP-a. Ovaj razvoj uvelike se objašnjava prosječnim povećanjem cijena od 10 %. Međutim, s obzirom da se ovo kretanje cijena temelji na transfernim cijenama, na temelju gore navedenog nije bilo moguće donijeti valjani zaključak.
5.5.5. Ulaganja, povrat ulaganja, novčani tok i sposobnost prikupljanja sredstava
2007.
2008.
2009.
RRIP
Indeks ulaganja
100
246
342
129
Indeks povrata ulaganja
100
233
52
62
Indeks novčanog toka
100
236
83
107
(141)
Ulaganja su se povećala tijekom razmatranog razdoblja. Ulaganja su bila povezana s povećanjima proizvodnog kapaciteta s ciljem isporuke na ograničenom i slobodnom tržištu.
(142)
Ispitni postupak je, također, pokazao da se povrat ulaganja, tj. neto dobit prije oporezivanja proizvoda izražena kao postotak neto knjigovodstvene vrijednosti dugotrajne imovine pripisane proizvodu, smanjila tijekom razmatranog razdoblja.
(143)
Novčani tok se tijekom razmatranog razdoblja povećao za 7 %, jer se smanjenje profitabilnosti moglo nadoknaditi smanjenjem popisa u drugoj polovici razmatranog razdoblja.
5.5.6. Zaposlenost, produktivnost i plaće
2007.
2008.
2009.
RRIP
Indeks zaposlenosti
100
106
111
109
Indeks produktivnosti
100
89
87
89
Indeks plaća
100
104
106
106
(144)
Zaposlenost se povećala za 9 % tijekom razmatranog razdoblja u skladu s ulaganjima u proizvodni kapacitet, dok su prosječne plaće porasle za samo 6 %. Produktivnost se smanjila za ukupno 11 % nakon neočekivanih tehničkih poteškoća s kojima se susreo jedan proizvođač iz Unije.
5.5.7. Visina iznosa subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere i oporavak od prošlog subvencioniranja
(145)
Što se tiče obujma subvencioniranog uvoza iz Indije, učinak stvarnog iznosa subvencioniranja ne može se smatrati značajnim.
(146)
Stanje industrije Unije značajno se poboljšalo od zadnje revizije ispitnog postupka i tijekom razmatranog razdoblja. Stoga se može ocijeniti da se industrija Unije uspjela u potpunosti oporaviti od prošlog subvencioniranja.
5.6. Zaključak o gospodarskom stanju industrije Unije
(147)
Između 2007. i razdoblja revizije ispitnog postupka, obujam subvencioniranog uvoza dotičnog proizvoda bio je zanemariv. Uz izuzetak određenih pokazatelja štete kao što su tržišni udio, obujam proizvodnje i povrat ulaganja, većina pokazatelja štete uključujući profitabilnost (+ 153 %), prodajnu cijenu (+ 4 %), opseg prodaje (+ 14 %), zaposlenost (+ 10 %) i ulaganja (+ 29 %) pozitivno se razvijala tijekom razmatranog razdoblja. Razine dobiti ostvarene na tržištu Unije bile su, uz izuzetak 2007., iznad ciljne profitne marže utvrđene u prethodnoj reviziji ispitnog postupka nakon isteka mjere, tj. 10 %. Pozitivno kretanje prema velikoj većini pokazatelja uglavnom je posljedica pouzdanosti industrije Unije i dugotrajnog odnosa s kupcima koji je razvijala tijekom posljednjih godina, ali i razine cijena koju je uspjela postići na tržištu.
(148)
Jedan proizvođač iz Unije tvrdio je da bi analiza kretanja cijena i dobiti trebala uzeti u obzir nestašicu sirovina 2007. i 2008. Tvrdio je da su te nestašice dovele do iznimnih povećanja cijena i dobiti 2008. i, u ograničenoj mjeri, 2009. U tom pogledu, kao što se može vidjeti iz tablica 5.5.2.1. i 5.5.4.1., iznimna razina cijena i dobiti odnosi se samo na 2008. Čini se da nestašice sirovina više ne utječu na razine dobiti ostvarene u 2009. i tijekom RRIP-a. Zaključak u uvodnoj izjavi 139., da je dobit tijekom cijelog razmatranog razdoblja bila iznad ciljne dobiti, ostaje valjan.
(149)
U pogledu prodaje na ograničenom tržištu, mogućnost industrije Unije da proda dio svoje proizvodnje na ograničenom tržištu, osigurala je visoke razine iskorištenosti kapaciteta i omogućila industriji Unije da reducira fiksne troškove i ostane konkurentna u pogledu troškova.
(150)
Zaključak je da se s obzirom na pozitivan razvoj pokazatelja koji se odnose na industriju Unije smatra da industrija Unije nije pretrpjela materijalnu štetu tijekom razmatranog razdoblja.
5.7. Učinak subvencioniranog uvoza
(151)
S obzirom na mali obujam dotičnog proizvoda koji je uvezen u Uniju tijekom razmatranog razdoblja, subvencionirani uvoz nije štetno utjecao na učinkovitost industrije Unije. Doista, kako je gore navedeno, smatra se da industrija nije pretrpjela materijalnu štetu tijekom razmatranog razdoblja.
6. VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE
(152)
Podsjeća se da industrija Unije nije pretrpjela materijalnu štetu tijekom razmatranog razdoblja, jer je većina pokazatelja štete pokazala pozitivna kretanja tijekom tog razdoblja. U skladu s člankom 18. stavkom 2. Osnovne uredbe, ispitano je stoga je li vjerojatno da će prestanak važenja mjera na snazi dovesti do ponavljanja štete.
6.1. Neiskorišteni kapacitet u dotičnoj zemlji
(153)
Ispitni postupak je pokazao da je iskorištenost kapaciteta tri indijska proizvođača koja surađuju dosegla vrlo visoke razine tijekom RRIP-a. Na temelju toga čini se da bi neiskorišteni kapaciteti, koji bi se mogli usmjeriti na tržište Unije u nedostatku mjera, bili ograničeni.
(154)
Nakon objave je nekoliko proizvođača iz Unije tvrdilo da su neiskorišteni kapaciteti u Indiji bili veliki i da stopa iskorištenosti kapaciteta indijskih proizvođača izvoznika koji surađuju nije bila reprezentativna za indijski sektor u cjelini. Jedan proizvođač iz Unije je čak tvrdio da bi neiskorišteni kapaciteti sedam vodećih indijskih izvoznika predstavljali opseg puno veći od potrošnje na slobodnom tržištu Unije.
(155)
U tom pogledu treba najprije naglasiti da je stopa iskorištenosti kapaciteta tri proizvođača izvoznika koja surađuju izračunana kao ponderirani prosjek na temelju provjerenih podataka i specifično se odnosila na dotični proizvod. Štoviše, dotična tri proizvođača izvoznika koja surađuju bili su veliki proizvođači te među sedam indijskih izvoznika koje je podnositelj zahtjeva naveo kao „vodeće”. Suprotno tome, podaci koje su predočili proizvođači iz Unije o neiskorištenim kapacitetima tih sedam indijskih proizvođača uglavnom su se temeljili na „poznavanju tržišta” i, iako je to bilo posebno zatraženo, nisu mogli biti potkrijepljeni čvrstim činjeničnim dokazima. Stoga su se ti podaci morali zanemariti te je potvrđeno da se, na temelju provjerenih podataka iz dokumentacije, indijski neiskorišteni kapaciteti čine ograničenima.
6.2. Kretanje izvoza indijskih proizvođača izvoznika
(156)
Na temelju podataka iz indijske službene statistike, ustanovljeno je da su cijene izvozne prodaje na deset glavnih indijskih izvoznih tržišta bile u prosjeku oko 20 % niže od cijena prodaje industrije Unije na tržištu Unije tijekom RRIP-a. Te indijske izvozne cijene bile su u skladu s cijenama drugih glavnih sudionika na tržištu Unije kako je određeno u uvodnoj izjavi 119. Utvrđeno je da uvoz po niskim cijenama tijekom razmatranog razdoblja iz tih ostalih zemalja nije negativno utjecao na učinkovitost industrije Unije. U tim okolnostima, smatra se da, u slučaju zastarijevanja mjera, indijske izvozne cijene vjerojatno ne bi bile štetne za industriju Unije, jer se već suočava s konkurencijom iz ostalih zemalja izvoznica s istim kretanjima cijena, a da pri tome nije pretrpjela nikakvu materijalnu štetu.
(157)
Dva proizvođača iz Unije također su navela da bi, u slučaju zastarijevanja mjera, indijski proizvođači preusmjerili izvoz koji se trenutačno prodaje na ostalim tržištima u Uniju zbog privlačnosti tržišta Unije u pogledu cijena. Prije svega, napominje se da bi, ako indijski proizvođači preusmjere svoj izvoz u Uniju, konkurirali ostalim trećim zemljama koje već izvoze značajne količine u Uniju. Nadalje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 119., zaključeno je da uvoz iz trećih zemalja, po cijenama sličnima indijskim izvoznim cijenama na ostalim tržištima, nije utjecao na učinkovitost industrije Unije. Na temelju toga, smatra se da, ako se indijske količine izvoza u Uniju povećaju po cijenama sličnima onima na ostalim izvoznim tržištima, industrija Unije ne bi pretrpjela nikakvu materijalnu štetu.
(158)
Dva proizvođača iz Unije također su tvrdila da bi činjenica da su na snazi bile zabrane uvoza u SAD u pogledu određenih proizvodnih pogona za antibiotike u Indiji dovela do preusmjeravanja dodatnih količina na tržište Unije. Međutim, u tom pogledu, zaključci u prethodnoj uvodnoj izjavi o mogućem preusmjeravanju izvoza ostaju valjani.
6.3. Ograničeno tržište
(159)
Dok je ograničeno tržište činilo od 50 do 60 % slobodnog i ograničenog tržišta industrije Unije u razmatranom razdoblju, potrošnja na ograničenom tržištu industrije Unije povećala se za više od 20 % tijekom istog razdoblja. S obzirom na svojstva i veličinu ovog tržišta, smatra se da, u slučaju zastarijevanja mjera, na ograničeno tržište vjerojatno ne bi utjecalo povećanje indijskog izvoza te bi, stoga, i dalje osiguravalo visoke stope iskorištenosti kapaciteta i ekonomije razmjera za industriju Unije.
6.4. Zaključci o vjerojatnosti ponavljanja štete
(160)
Na temelju gore navedenog, zaključeno je da, u slučaju zastarijevanja mjera, subvencionirani uvoz iz Indije vjerojatno neće prouzročiti materijalnu štetu industriji Unije, jer se većina pokazatelja štete pozitivno razvijala tijekom razmatranog razdoblja unatoč značajnom i sve većem uvozu iz ostalih zemalja po cijenama koje su slične indijskom izvozu u ostale zemlje. Stoga je zaključeno da se u slučaju zastarijevanja mjera materijalna šteta vjerojatno ne bi ponovila.
7. INTERES UNIJE
(161)
Jedan proizvođač iz Unije je tvrdio da se treba provesti analiza interesa Unije. U tom pogledu, s obzirom da je zaključeno kako ne postoji vjerojatnost ponavljanja štete, ispitivanje interesa Unije nema svrhe. U tim okolnostima je ova tvrdnja odbačena.
8. POSEBNO PRAĆENJE
(162)
S obzirom na nalaz o vjerojatnosti nastavka subvencioniranja kako je navedeno u uvodnoj izjavi 100. i učinku koji može imati na buduće trgovinske tokove, Komisija će pratiti obujam uvoza dotičnog proizvoda. U slučaju značajne promjene tih količina, Komisija će razmotriti koje mjere, u slučaju potrebe, treba poduzeti.
(163)
Praćenje će se ograničiti na razdoblje od 2 godine nakon objave ove Uredbe.
9. PREKID
(164)
S obzirom na rezultate ove revizije ispitnog postupka, smatra se primjernim staviti izvan snage kompenzacijsku pristojbu na uvoz određenih antibiotika širokog spektra podrijetlom iz Indije.
(165)
Zainteresirane stranke obaviještene su o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih je predloženo prekidanje ispitnog postupka te su imale mogućnost dati svoj komentar. Primljeni komentari razmatrani su u okviru odgovarajućih gornjih odjeljaka i nisu bili takve prirode da mogu promijeniti gornje zaključke.
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Revizija nakon isteka kompenzacijskih mjera koje se primjenjuju na uvoz određenih antibiotika širokog spektra, koji trenutačno potpadaju pod oznake KN ex 2941 10 00 i ex 2941 90 00 podrijetlom iz Indije, pokrenuta prema članku 18. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 597/2009, prekida se, a mjere na snazi na uvoz podrijetlom iz Indije stavljaju se izvan snage.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 4. kolovoza 2011.