NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 642/2010
ze dne 20. července 2010,
kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o dovozní cla v odvětví obilovin
(kodifikované znění)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (1), a zejména na článek 143 ve spojení s článkem 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 1249/96 ze dne 28. června 1996, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o dovozní cla v odvětví obilovin (2), bylo několikrát podstatně změněno (3). Z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti by mělo být uvedené nařízení kodifikováno.
(2)
Článek 135 nařízení (ES) č. 1234/2007 stanoví celní sazby společného celního sazebníku, které mají být účtovány při dovozu produktů uvedených v článku 1 uvedeného nařízení. Pro produkty uvedené v čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení se však dovozní clo rovná intervenční ceně použitelné na tyto produkty v době dovozu, která se zvýší o 55 % a poté sníží o dovozní cenu CIF použitelnou pro dotčenou zásilku.
(3)
Pro účely klasifikace dovážených produktů se v některých případech produkty uvedené v čl. 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 dělí do několika standardních jakostí. Proto by měly být standardní jakosti, které budou použity, definovány podle objektivních kritérií pro klasifikaci a měly by být stanoveny míry odchylek, aby mohl být dovážený produkt podle jakosti klasifikován co nejvhodněji. Z možných objektivních kritérií pro klasifikaci jakosti pšenice obecné je při obchodování nejužívanějším a nejsnáze kontrolovatelným kritériem obsah proteinů, měrná hmotnost a obsah různých nečistot (Schwarzbesatz). Pro pšenici tvrdou jsou těmito kritérii měrná hmotnost, obsah různých nečistot (Schwarzbesatz) a obsah skelných zrn. Proto je třeba podrobit dovážené zboží analýze, aby bylo možné určit tyto parametry pro jednotlivé dovážené zásilky. V případech, kdy Unie stanovila úřední postup pro uznávání osvědčení o jakosti, která jsou vydaná orgánem v zemi původu, však lze tyto analýzy provádět pouze za účelem ověření na dostatečně reprezentativním počtu dovezených zásilek.
(4)
Podle čl. 136 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 je pro účely výpočtu dovozního cla nutné pravidelně stanovovat reprezentativní dovozní ceny CIF pro produkty, jichž se odstavec 1 uvedeného článku týká. Je třeba určit cenové kotace pro různé jakosti pšenice a jiných obilovin, aby mohly být tyto ceny stanoveny. Je proto třeba tyto kotace definovat.
(5)
V zájmu jasnosti a transparentnosti představují kotace pro jednotlivé druhy pšenice a jiné obiloviny na komoditních burzách ve Spojených státech amerických objektivní základ pro stanovení reprezentativních dovozních cen CIF. Vzhledem k připočtení obchodní prémie, jež je na trhu Spojených států poskytována pro všechny jakosti jednotlivých obilovin, je možné přepočítat burzovní kotace pro jednotlivé obiloviny na cenu FOB při vývozu ze Spojených států. Připočtením nákladů na námořní dopravu mezi Mexickým zálivem či Velkými jezery a přístavem Unie na trhu s námořní dopravou mohou být tyto ceny FOB přepočteny na reprezentativní dovozní ceny CIF. Z hlediska objemu dopravovaného nákladu a obchodu v přístavu v Rotterdamu je tento přístav cílovou stanicí v Unii, pro niž jsou kotace cen za námořní dopravu nejznámější veřejnosti, nejtransparentnější a nejdostupnější. Proto je cílovým přístavem Unie Rotterdam.
(6)
Z tohoto důvodu a v zájmu transparentnosti se reprezentativní dovozní ceny CIF uvedené v čl. 136 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 stanoví podle kotací na komoditní burze pro příslušný druh obilovin, podle obchodní prémie pro tento druh obilovin poskytnuté a nákladů na námořní dopravu mezi Mexickým zálivem nebo Velkými jezery a přístavem v Rotterdamu. Nicméně rozdíly mezi náklady na dopravu podle cílového přístavu jsou důvodem k paušální úpravě dovozního cla pro přístavy Unie u Středozemního moře a u Černého moře, na Atlantickém pobřeží Iberského poloostrova, ve Spojeném království, v Irsku, v severských zemích, v pobaltských zemích a v Polsku. Ke sledování vývoje takto stanovených dovozních cen CIF je třeba denně monitorovat složky, které tvoří součást pro jejich výpočet. Reprezentativní dovozní ceny CIF pro ječmen umožňují odhadnout situaci na trhu pro čirok a žito, a proto platí pro tyto obiloviny reprezentativní dovozní ceny CIF stanovené pro ječmen.
(7)
Pro účely stanovení dovozního cla pro obiloviny podle článku 136 nařízení (ES) č. 1234/2007 období deseti pracovních dnů pro zaznamenávání reprezentativních dovozních cen CIF pro jednotlivé obiloviny spolehlivě odráží vývoj trhu. Dovozní cla pro tyto produkty jsou proto stanovena patnáctý den a poslední pracovní den každého měsíce podle průměrné reprezentativní dovozní ceny CIF zaznamenané během zmíněného období. Takto vypočtené dovozní clo může být používáno po dobu dvou týdnů, aniž by citelně ovlivnilo dovozní cenu po zaplacení cla. Pokud však pro určený produkt není v období výpočtu reprezentativní dovozní ceny CIF k dispozici burzovní kotace nebo dojde-li v důsledku náhlých změn jednotlivých složek výpočtu dovozního cla k výraznému kolísání dovozních cen CIF v období výpočtu, je nutno přijmout opatření pro udržení reprezentativnosti dovozní ceny CIF pro příslušný produkt. Dojde-li k výraznému kolísání burzovních kotací, obchodních prémií souvisejících s kotacemi, nákladů na námořní dopravu nebo směnného kurzu použitého pro výpočet reprezentativní dovozní ceny CIF pro daný produkt, reprezentativnost ceny používané pro výpočet dovozního cla se zabezpečí úpravou, která odpovídá odchylce od platného stanovení, která byla těmito změnami způsobená. Ačkoli je provedena taková úprava, načasování dalšího stanovení dovozních cel nemusí být ovlivněno.
(8)
Za normálních tržních podmínek burzovní kotace používaná pro výpočet reprezentativní dovozní ceny CIF při dovozech kukuřice seté tvrdozrnné nezohledňuje jakostní prémii, a to buď kvůli zvláštní jakosti zboží nebo proto, že cena produktu, který má být dovezen, tuto prémii k běžné ceně dotčeného produktu zahrnuje. Za tím účelem, aby byla tato jakostní prémie vzhledem k ceně nebo ke kotaci zohledněna, měla by být dovozcům, kteří prokážou, že dovezené zboží použili pro výrobu produktů vysoké jakosti, pro něž může být taková prémie poskytnuta, při dovozu dotčeného produktu část dovozního cla uhrazena paušální sazbou.
(9)
Ve snaze zajistit, aby dovozci dodržovali ustanovení tohoto nařízení, by měl být kromě jistot týkajících se licencí stanoven režim dodatečných jistot.
(10)
Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Celní sazby společného celního sazebníku uvedené v článku 135 a článku 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 jsou sazby použitelné v den stanovený v článku 67 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 (4).
Článek 2
1. Dovozní cla uvedená v čl. 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 pro produkty kódů KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (pšenice obecná vysoké jakosti), 1002 00 00, 1005 10 90, 1005 90 00 a 1007 00 90, kromě hybridů k setí, se vypočítávají denně, Komise je však stanoví patnáctý pracovní den každého měsíce pro použití od šestnáctého dne tohoto měsíce a poslední pracovní den každého měsíce pro použití od prvního dne měsíce následujícího. Pokud patnáctého není pracovní den Komise, cla se stanoví pracovní den předcházející patnáctému dnu dotyčného měsíce.
Pokud se však v období používání takto stanovených cel odchýlí vypočtené průměrné dovozní clo o 5 EUR za tunu nebo více od stanoveného cla, provede se odpovídající úprava.
2. Cena, která se použije pro výpočet dovozního cla, je denní reprezentativní dovozní cena CIF určená postupem podle článku 5. Pro každé stanovení je dovozní clo považováno za průměr dovozních cel vypočítaných během předchozích 10 pracovních dní. Pro stanovení a úpravy Komise nebere v úvahu denní dovozní cla užívaná pro předchozí stanovení.
Intervenční cena, která se použije pro výpočet cel, je cena použitelná v měsíci, ve kterém se dovozní clo použije.
3. Dovozní cla stanovená v souladu s tímto nařízením se použijí, dokud nenabude účinnosti nové stanovení.
Při každém stanovení nebo při úpravě zveřejní Komise v Úředním věstníku Evropské unie dovozní cla a údaje použité pro jejich výpočet.
4. Pokud se přístav vykládky v Unii nachází
a)
ve Středozemním moři (za Gibraltarským průlivem) nebo v Černém moři a pokud je zboží dopravováno přes Atlantský oceán nebo Suezským průplavem, sníží Komise dovozní clo až o částku 3 EUR/t;
b)
v přístavech na pobřeží Atlantského oceánu na Iberském poloostrově, ve Spojeném království, v Irsku, v Dánsku, v Estonsku, v Lotyšsku, v Litvě, ve Finsku nebo ve Švédsku a pokud je zboží dopravované přes Atlantský oceán, sníží Komise dovozní clo až o částku 2 EUR/t.
Celní orgán v přístavu vykládky vydá podle vzoru uvedeného v příloze I osvědčení o množství jednotlivých vyložených produktů. Clo se podle prvního pododstavce sníží pouze v případě, že toto osvědčení doprovází zboží až do okamžiku splnění dovozních celních formalit.
Článek 3
1. Dovozní cla se sníží o 24 EUR za tunu u kukuřice seté tvrdozrnné, která splňuje specifikace stanovené v příloze II.
2. Aby se mohlo snížení podle odstavce 1 využít, musí být kukuřice setá tvrdozrnná zpracována v produktech kódů KN 1904 10 10, 1103 13 nebo 1104 23 do šesti měsíců ode dne propuštění do volného oběhu.
3. Použijí se ustanovení o zvláštním použití podle článku 82 nařízení (EHS) č. 2913/92 a článků 291 až 300 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (5).
4. Aniž je dotčen čl. 293 odst. 1 písm. e) nařízení (EHS) č. 2454/93, složí dovozce u příslušného orgánu dodatečnou jistotu 24 EUR za tunu kukuřice seté tvrdozrnné s výjimkou případu, kdy je dovozní licence doprovázena osvědčením o shodě vydaným argentinským Servicio Nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (Senasa) v souladu s čl. 7 odst. 2 písm. a) tohoto nařízení. V tomto případě žádost o dovozní licenci a dovozní licence obsahují v kolonce 24 údaj o druhu osvědčení o shodě a jeho číslo.
Pokud však clo použitelné v den přijetí prohlášení o propuštění do volného oběhu je nižší než 24 EUR za tunu kukuřice, jistota se rovná částce cla.
Článek 4
Jakostní kritéria, která musí být při dovozu do Unie dodržena, a povolené odchylky jsou uvedeny v příloze II.
Článek 5
1. Reprezentativní dovozní ceny CIF uvedené v čl. 136 odst. 2 nařízení (ES) 1234/2007 pro pšenici obecnou vysoké jakosti, pšenici tvrdou, kukuřici a další krmné zrní uvedené v čl. 2 odst. 1 tohoto nařízení se skládají z těchto složek:
a)
reprezentativní burzovní kotace na trhu Spojených států amerických;
b)
obchodní prémie a srážky připojené k této kotaci na trhu Spojených států amerických v den kotace, a zejména v případě pšenice tvrdé, spojené s jakostí mouky;
c)
nákladů na námořní dopravu a souvisejících nákladů mezi Spojenými státy americkými (Mexický záliv nebo Duluth) a přístavem v Rotterdamu pro plavidlo o kapacitě nejméně 25 000 tun.
2. Komise zaznamená každý pracovní den
a)
složku uvedenou v odst. 1 písm. a) podle burz a referenčních jakostí uvedených v příloze III;
b)
složky uvedené v odst. 1 písm. b) a c) podle veřejně dostupných údajů.
3. S ohledem na vypočítávání složky uvedené v odst. 1 písm. b) nebo příslušné kotace FOB se použijí následující prémie a srážky:
a)
prémie 14 EUR za tunu u pšenice obecné vysoké jakosti;
b)
srážka 10 EUR za tunu u pšenice tvrdé střední jakosti;
c)
srážka 30 EUR za tunu u pšenice tvrdé nízké jakosti.
4. Reprezentativní dovozní ceny CIF za pšenici tvrdou, pšenici obecnou vysoké jakosti a kukuřici jsou souhrnem složek uvedených v písmenech a), b) a c) odstavce 1. Reprezentativní dovozní ceny CIF pro žito a čirok se vypočítají pomocí kotace ječmene ve Spojených státech amerických podle ustanovení přílohy III.
5. Reprezentativní dovozní ceny CIF za osivo pšenice obecné kódu KN 1001 90 91 a osivo kukuřice kódu KN 1005 10 90 jsou ceny vypočítané pro pšenici obecnou vysoké jakosti a pro kukuřici.
Článek 6
1. Žádost o dovozní licence pro pšenici obecnou vysoké jakosti je platná, pokud
a)
žadatel uvede v kolonce 20 dovozní licence jakost, která má být dovážena;
b)
se žadatel písemně zaváže, že u příslušného subjektu v den přijetí prohlášení o propuštění do volného oběhu složí speciální dodatečnou jistotu k jistotám podle článku 12 nařízení Komise (ES) č. 1342/2003 (6).
Dodatečná jistota uvedená v písmenu b) prvního pododstavce činí 95 EUR za tunu. Avšak v případech, kde je dovozní licence doplněna osvědčeními o shodě vydanými „Federal Grain Inspection Service (FGIS)“ nebo „Canadian Grain Commission (CGC)“ v souladu s čl. 7 odst. 2 písm. b) nebo c), není požadována žádná dodatečná jistota. V tomto případě žádost o dovozní licenci a dovozní licence obsahují v kolonce 24 údaj o druhu osvědčení o shodě a jeho číslo.
2. Žádost o dovozní licence pro pšenici tvrdou je platná, pokud
a)
žadatel uvede v kolonce 20 dovozní licence jakost, která má být dovážena;
b)
se žadatel písemně zaváže, že u příslušného subjektu v den přijetí prohlášení o propuštění do volného oběhu složí speciální dodatečnou jistotu k jistotě podle článku 12 nařízení (ES) č. 1342/2003, pokud dovozní clo pro jakost uvedenou v kolonce 20 dovozní licence není nejvyšší clo pro danou skupinu produktů.
Částka dodatečné jistoty podle písmene b) prvního pododstavce se rovná rozdílu v den prohlášení o propuštění do volného oběhu mezi nejvyšším clem a clem používaným pro uvedenou jakost, k němuž je připočten příplatek 5 EUR za tunu. Kde však je dovozní clo používané pro různé jakosti pšenice tvrdé nula, závazek uvedený v písmenu b) prvního pododstavce se nevyžaduje.
Kde má být dovozní licence doprovázena osvědčeními o shodě vydanými „Federal Grain Inspection Service (FGIS)“ a „Canadian Grain Commission (CGC)“ uvedenými v článku 7, není požadována žádná dodatečná jistota. V takovém případě dovozní licence v kolonce 24 obsahuje údaj o druhu osvědčení o shodě.
3. V případě pozastavení cla na dovoz u všech jakostních kategorií pšenice obecné podle článku 187 nařízení (ES) č. 1234/2007 se po celé období, kdy se uplatňuje pozastavení, nepožaduje dodatečná jistota 95 EUR za tunu uvedená v odstavci 1 tohoto článku.
Článek 7
1. Celní úřad propouštějící zboží do volného oběhu odebere z každé zásilky pšenice obecné vysoké jakosti, pšenice tvrdé, kukuřice seté tvrdozrnné reprezentativní vzorky v souladu s přílohou I nařízení Komise (ES) č. 152/2009 (7). Odebrání vzorku však neproběhne tam, kde je dovozní clo pro různé jakosti stejné.
Pokud však Komise úředně uzná osvědčení o jakosti pšenice obecné vysoké jakosti, pšenice tvrdé nebo kukuřice seté tvrdozrnné vydané zemí původu obilovin, budou odebrány vzorky k ověření osvědčené jakosti pouze z dostatečně reprezentativního počtu zásilek.
2. Komise oficiálně uznává v souladu s principy stanovenými v článcích 63 až 65 nařízení (EHS) č. 2454/93 tato osvědčení o shodě:
a)
osvědčení vydaná argentinským „Servicio Nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (Senasa)“ pro kukuřici setou tvrdozrnnou;
b)
osvědčení vydaná „Federal Grain Inspection Service (FGIS)“ Spojených států amerických pro pšenici obecnou vysoké jakosti a pšenici tvrdou vysoké jakosti;
c)
osvědčení vydaná kanadským „Canadian Grain Commission (CGC)“ pro pšenici obecnou vysoké jakosti a pšenici tvrdou vysoké jakosti.
Vzor osvědčení o shodě vydaný Senasa je uveden v příloze IV. Vyobrazení razítek schválených argentinskou vládou bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
Vzory osvědčení o shodě a razítek vydaných FGIS jsou uvedeny v příloze V.
Vzory osvědčení o shodě, specifikace stupňů pro vývoz a razítek vydaných CGC jsou uvedeny v příloze VI.
Pokud analytické parametry uvedené v osvědčení o shodě vydaném subjekty uvedenými v prvním pododstavci vykazují shodu s normami jakosti pšenice obecné vysoké jakosti, pšenice tvrdé a kukuřice seté tvrdozrnné uvedenými v příloze II, odeberou se během hospodářského roku vzorky alespoň u 3 % zásilek přicházejících do každého vstupního přístavu.
Zboží se zařadí do standardní jakosti, pro kterou jsou splněny všechny požadavky uvedené v příloze II.
3. Standardními metodami analýzy podle odstavce 1 jsou metody uvedené v nařízení Komise (EU) č. 1272/2009 (8).
Kukuřice setá tvrdozrnná je kukuřice druhu Zea mays indurata, jejíž zrna představují převážně sklovitý endosperm (tvrdá nebo rohovitá struktura). Obvykle mají oranžovou nebo červenou barvu. Horní část (naproti klíčku) neboli koruna nemá žádnou rýhu.
Skelná zrna kukuřice seté tvrdozrnné musí splňovat tato dvě kritéria:
a)
jejich koruna nemá žádnou rýhu a
b)
jejich endosperm odhaluje při podélném řezu střední moučnatou část zcela obklopenou rohovitou částí. Rohovitá část musí tvořit dominantní část celkového povrchu řezu.
Obsah skelných zrn se určí spočítáním zrn v reprezentativním vzorku 100 zrn, která kritéria uvedená v třetím pododstavci splňují.
Referenční metoda pro určení flotačního indexu je uvedena v příloze VII.
4. Pokud výsledky analýzy ukážou, že dovážená pšenice obecná vysoké jakosti, pšenice tvrdá a kukuřice setá tvrdozrnná jsou nižší standardní jakosti, než je uvedeno v dovozní licenci, zaplatí dovozce rozdíl mezi dovozním clem použitelným pro produkt uvedený v licenci a clem pro produkt skutečně dovezený. V takovém případě se jistota pro dovozní licence uvedená v čl. 12 písm. a) nařízení (ES) č. 1342/2003 a dodatečná jistota podle čl. 3 odst. 4 a čl. 6 odst. 1 a 2 tohoto nařízení uvolní s výjimkou příplatku 5 EUR stanoveného ve druhém pododstavci odst. 2.
Pokud rozdíl uvedený v prvním pododstavci není zaplacen do jednoho měsíce, dodatečná jistota uvedená v čl. 3 odst. 4 a čl. 6 odst. 1 a 2 propadne.
5. Reprezentativní vzorky dovážených obilovin odebrané příslušným orgánem členského státu musí být uchovány po dobu šesti měsíců.
Článek 8
Nařízení (ES) č. 1249/96 se zrušuje.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze IX.
Článek 9
Tato nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 20. července 2010.
32010R0642
L 187/5
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
20.07.2010.
KOMISIJE (EU) br. 642/2010
od 20. srpnja 2010.
o pravilima za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 u pogledu uvoznih carina za sektor žitarica
(kodifikacija)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1234/2007 od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZUT-u) (1), a posebno njezin članak 143. u vezi s člankom 4.,
budući da:
(1)
Uredba Komisije (EZ) br. 1249/96 od 28. lipnja 1996. o pravilima za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1766/92 u pogledu uvoznih carina za sektor žitarica (2) znatno je izmijenjena nekoliko puta (3). Radi jasnoće i racionalnosti navedenu Uredbu treba kodificirati.
(2)
Člankom 135. Uredbe (EZ) br. 1234/2007 predviđa se naplata carine Zajedničke carinske tarife pri uvozu proizvoda iz njezinog članka 1. Međutim, za proizvode iz članka 136. stavka 1. te Uredbe uvozna carina predstavlja interventnu cijenu koja je na snazi za te proizvode u vrijeme uvoza, uvećana za 55 % te potom umanjena za uvoznu cijenu CIF koja se primjenjuje za pošiljku.
(3)
Za potrebe razvrstavanja uvezenih proizvoda na klase, proizvodi iz članka 136. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1234/2007 se, u određenim slučajevima, klasificiraju u nekoliko razreda standardne kvalitete. Stoga se razredi standardne kvalitete koji se koriste utvrđuju korištenjem objektivnih kriterija za razvrstavanje na klase te se određuju stope odstupanja koje omogućuju da se proizvodima dodijele najprimjereniji razredi kakvoće. Od mogućih objektivnih kriterija za razvrstavanje u razrede kvalitete za običnu pšenicu, sadržaj bjelančevina, specifična težina i sadržaj raznih nečistoća (Schwarzbesatz) kriteriji su koji se najčešće koriste u trgovini i najlakši su za korištenje. Za tvrdu pšenicu, ti su kriteriji specifična težina, sadržaj raznih nečistoća (Schwarzbesatz) i sadržaj caklavog zrna. U skladu s tim, uvezenu je robu potrebno podvrgnuti analizi kojom se utvrđuju ti parametri za svaku uvezenu seriju. Međutim, u slučajevima kada je Unija uspostavila službenu proceduru za priznavanje certifikata kvalitete koje izdaju tijela države podrijetla, te se analize mogu provoditi tek putem provjere i to na dostatnom reprezentativnom broju uvezenih serija.
(4)
Člankom 136. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1234/2007 predviđa se da se za potrebe izračunavanja uvozne carine odrede reprezentativne uvozne cijene CIF, i to na redovitoj bazi, za proizvode iz stavka 1. tog članka. Za određivanje tih cijena treba odrediti uporabu kotacija kvaliteta nekoliko pšenica i drugih žitarica. Treba odrediti stvarne izvore kotacija koje se koriste.
(5)
Uporaba kotacija za različite vrste pšenice i ostale žitarice na robnim burzama Sjedinjenih Američkih Država predstavlja transparentan i objektivan temelj za određivanje uvoznih cijena CIF. Dodavanje trgovinske premije, dodijeljene na tržištu Sjedinjenih Država svakoj kvaliteti različitih žitarica, omogućuje da se burzovna kotacija svaku žitaricu pretvori u izvoznu cijenu FOB iz Sjedinjenih Američkih Država. Dodavanjem troškova prekomorskog prijevoza između Meksičkog zaljeva ili Velikih jezera te luke u Uniji koji su navedeni na tržištu prijevoza, te cijene FOB lako se konvertiraju u reprezentativnu uvoznu cijenu CIF. S obzirom na količinu prijevoza i trgovine koji se obavljaju u luci Rotterdamu, ta je luka odredište u Uniji za koju su kotacije prijevoza najpoznatije, najtransparentnije i najdostupnije. Stoga je odredišna luka koju treba odabrati u Uniji Rotterdam.
(6)
U skladu s tim, zbog transparentnosti, reprezentativne uvozne cijene CIF iz članka 136. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1234/2007, određuju se na temelju kotacija robnih burzi za predmetne žitarice uvećane za trgovinske premije dodijeljene žitaricama i troškove prekomorskog prijevoza između Meksičkog zaljeva ili Velikih jezera i luke Rotterdama. Međutim, razlike teretnih troškova prema luci odredišta opravdavaju paušalnu prilagodbu uvozne carine za luke Unije smještene na Sredozemlju i Crnom moru, na atlantskoj obali Iberijskog poluotoka, u Ujedinjenoj Kraljevini i Irskoj, u nordijskim zemljama, u baltičkim zemljama i Poljskoj. Svakodnevno treba pratiti čimbenike izračuna tako određenih reprezentativnih uvoznih cijena CIF tako da se može pratiti trend tih cijena. U slučaju sirka i raži, reprezentativna uvozna cijena CIF izračunana za ječam omogućava procjenu tržišne situacije za ta dva proizvoda, čime se određena reprezentativna uvozna cijena CIF za ječam primjenjuje i za ta dva proizvoda.
(7)
Za potrebe utvrđivanja izvozne carine za žitarice iz članka 136. Uredbe (EZ) br. 1234/2007 određuje se razdoblje od deset radnih dana bilježenja reprezentativnih uvoznih cijena CIF za svaku žitaricu koje će odražavati tržišne trendove, bez uvođenja nesigurnosti. Stoga se uvozne carine za ove proizvode mogu odrediti petnaestog dana i zadnjeg radnog dana svakog mjeseca koristeći prosječnu reprezentativnu uvoznu cijenu CIF zabilježenu tijekom tog razdoblja. Tako izračunana uvozna carina može se primijeniti dva tjedna bez osjetnih narušavajućih učinaka na plaćenu uvoznu cijenu carine. Međutim, ako tijekom obračunskog razdoblja nije dostupna burzovna kotacija za reprezentativne uvozne cijene CIF ili ako se, kao posljedica naglih promjena u komponentama obračuna, uvozne carine značajno razlikuju tijekom razdoblja obračuna, moraju se poduzeti radnje kako bi se održala ispravna reprezentativna cijena dotičnog proizvoda. U slučaju velikih promjena u burzovnoj kotaciji, trgovinskim premijama prilaženim kotacijama, troškovima prekomorskog prijevoza ili deviznom tečaju koji se koristi za izračunavanje reprezentativne uvozne cijene CIF proizvoda, cijenu koja se koristi za obračun uvozne carine treba održati reprezentativnom pomoću prilagodbe koja odgovara odstupanju od nje, čemu odgovaraju navedene promjene. Čak i kada se napravi ova vrsta prilagodbe, vrijeme sljedećeg određivanja ne treba biti promijenjeno.
(8)
U slučaju uvoza kukuruza tvrdunca, burzovna kotacija koja se koristi za izračun reprezentativne uvozne cijene CIF ne mora, bilo zbog posebne kvalitete robe ili zbog njezine cijene koja uključuje premiju kvalitete umjesto uobičajene cijene, voditi računa o postojanju takve premije umjesto uobičajenih uvjeta na tržištu. Da bi se uzele u obzir takve premije kvalitete umjesto cijena ili kotacija, uvoznicima koji dokažu da su koristili robu za proizvodnju visokokvalitetnih proizvoda te opravdavaju postojanje takvih premija, treba, paušalno, nadoknaditi dio troškova plaćenih uvoznih carina.
(9)
Kako bi se osiguralo da uvoznici poštuju odredbe ove Uredbe, od njih treba zatražiti dodatno osiguranje osim onoga koje se odnosi na dozvole.
(10)
Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Upravljačkog odbora za zajedničku organizaciju poljoprivrednih tržišta,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Carinske stope Zajedničke carinske tarife iz članka 135. i članka 136. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1234/2007 su one koje se primjenjuju na datum određen člankom 67. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 (4).
Članak 2.
1. Uvozne carine iz članka 136. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1234/2007 za proizvode s oznakama KN 1001 10 00, 1001 90 91 i ex 1001 90 99 (obična pšenica visoke kvalitete), 1002 00 00, 1005 10 90, 1005 90 00 i 1007 00 90, osim hibrida za sjetvu, izračunavaju se svakodnevno, ali određuje ih Komisija za primjenu petnaestog i posljednjeg radnog dana u mjesecu, odnosno od šesnaestog dana u mjesecu i prvog dana sljedećeg mjeseca. Kada petnaesti dan nije radni dan Komisije, carine se određuju na radni dan koji prethodi petnaestom dotičnog mjeseca.
Međutim, ako se tijekom razdoblja primjene tako određenih carina prosječna uvozna carina razlikuje 5 eura po toni ili više od one koja je određena, treba izvršiti odgovarajuću prilagodbu.
2. Cijena koja se koristi za izračun uvozne carine je svakodnevna reprezentativna uvozna cijena CIF koja se određuje kako je navedeno u članku 5. Za svako određivanje, uvozna carina koja se razmatra je prosjek uvoznih carina izračunan tijekom prethodnih deset radnih dana. Za određivanje i prilagodbe, Komisija ne uzima u obzir dnevne uvozne carine koje su se koristile za prethodno određivanje.
Interventna cijena koja se koristi za obračun carina je cijena koja se koristi u mjesecu u kojem se primjenjuje uvozna carina.
3. Uvozne carine određene kako je predviđeno u ovoj Uredbi primjenjuju se dok na snagu ne stupi novi način utvrđivanja.
Tijekom svakog određivanja ili prilagodbe, Komisija u Službenom listu Europske unije objavljuje uvozne carine i podatke koji se koriste za njihovo izračunavanje.
4. Kada se luka iskrcaja u Uniji nalazi:
(a)
na Sredozemlju (iza Gibraltarskih vrata) ili na Crnom moru i gdje roba stiže preko Atlantskog oceana i Sueskog kanala, Komisija smanjuje uvoznu carinu u iznosu od 3 eura po toni;
(b)
na atlantskoj obali Iberijskog poluotoka, u Ujedinjenoj Kraljevini, Irskoj, Danskoj, Estoniji, Latviji, Litvi, Poljskoj, Finskoj i Švedskoj, gdje roba stiže preko Atlantskog oceana, Komisija smanjuje uvoznu carinu u iznosu od 2 eura po toni.
Carinsko tijelo u luci iskrcaja izdaje potvrdu u skladu s obrascem opisanim u Prilogu I., kojim se potvrđuje istovarena količina svakog proizvoda. Kako bi se odobrilo smanjenje carina predviđeno u prvom podstavku, navedeno mora pratiti robu do okončanja carinskih uvoznih formalnosti.
Članak 3.
1. Uvozne se carine smanjuju za 24 eura po toni za kukuruz tvrdunac koji zadovoljava specifikacije utvrđene u Prilogu II.
2. Kako bi se ostvarila korist od smanjenja predviđenih u stavku 1., kukuruz tvrdunac treba preraditi u proizvod s oznakama KN 1904 10 10, 1103 13 ili 1104 23 u roku od šest mjeseci od dana prihvaćanja ulaska u slobodni promet.
3. Primjenjuju se odredbe krajnjeg korištenja iz članka 82. Uredbe (EEZ) br. 2913/92 i članaka 291. do 300. Uredbe Komisije (EZ) br. 2454/93 (5).
4. Neovisno o članku 293. stavku 1. točki (e) Uredbe (EEZ) br. 2454/93, uvoznik polaže kod nadležnog tijela dodatno osiguranje u iznosu od 24 eura po toni za kukuruz tvrdunac, osim u slučaju kada je uz uvoznu dozvolu priložen certifikat o sukladnosti kojeg izdaje Servicio de Nacionalnog Sanidad y Calidad Agroalimentaria (Senasa) u skladu s člankom 7. stavkom 2. točkom (a) ove Uredbe. U tim slučajevima, vrsta certifikata o sukladnosti i njezin broj upisuju se u polju 24. zahtjeva za uvoznu dozvolu i same uvozne dozvole.
Međutim, ako je carina, koja se primjenjuje na dan prihvaćanja deklaracije puštanja u slobodan promet, manja od 24 eura po toni kukuruza, osiguranje mora biti jednako iznosu carine.
Članak 4.
Standardi kvalitete koji se moraju ispunjavati pri uvozu u Uniju i dopuštena odstupanja su oni navedeni u Prilogu II.
Članak 5.
1. Za običnu pšenicu visoke kvalitete, tvrdu pšenicu, kukuruz i drugu žitnu krmu iz članka 2. stavka 1. ove Uredbe, komponente koje određuju reprezentativne uvozne cijene CIF iz članka 136. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1234/2007 su:
(a)
reprezentativna burzovna kotacija na tržištu Sjedinjenih Američkih Država;
(b)
poznate trgovinske premije i popusti priloženi toj kotaciji na tržištu Sjedinjenih Američkih Država na dan kotacije, a posebno, u slučaju tvrde pšenice, koji su dodijeljeni kvaliteti krupice;
(c)
troškovi prekomorskog prijevoza i povezani troškovi između Sjedinjenih Američkih Država (Meksički zaljev ili Duluth) i luke Rotterdama za plovila od najmanje 25 000 tona.
2. Povjerenstvo svaki radni dan bilježi:
(a)
komponente iz stavka 1. točke (a) s burze i koristeći referentne kvalitete prikazane u Prilogu III.;
(b)
komponente iz točaka (b) i (c) stavka 1. iz javno dostupnih informacija.
3. S ciljem izračunavanja komponente iz stavka 1. točke (b) ili relevantne kotacije cijene FOB, primjenjuju se sljedeće premije i popusti:
(a)
premija u iznosu od 14 eura po toni za običnu pšenicu visoke kvalitete;
(b)
popust od 10 eura po toni za tvrdu pšenicu srednje kvalitete;
(c)
popust od 30 eura po toni tvrde pšenice niske kvalitete.
4. Reprezentativna uvozna cijena CIF za tvrdu pšenicu, običnu pšenicu visoke kvalitete i kukuruz je zbroj komponenti navedenih u točkama (a), (b) i (c) stavka 1. Reprezentativna uvozna cijena CIF za raž i sirak izračunava se pomoću kotacije ječma u Sjedinjenim Američkim Državama u skladu s odredbama Priloga III.
5. Reprezentativna uvozna cijena CIF za sjeme obične pšenice s oznakom KN 1001 90 91 i sjeme kukurza s oznakom KN 1005 10 90 jednaka je onoj izračunatoj za običnu pšenicu visoke kvalitete, odnosno za kukuruz.
Članak 6.
1. Zahtjev za uvozne dozvole obične pšenice visoke kvalitete valjan je jedino ako podnositelj zahtjeva:
(a)
u polje 20. uvozne dozvole upiše kvalitetu koja se uvozi;
(b)
daje pismenu obvezu položiti kod relevantnog nadležnog tijela na dan prihvaćanja deklaracije puštanja u slobodan promet posebno dodatno osiguranje osim onoga koje je predviđeno u članku 12. Uredbe Komisije (EZ) br. 1342/2003 (6).
Dodatno osiguranje iz točke (b) prvog podstavka iznosi 95 eura po toni. Međutim, u slučajevima kada je uz uvoznu dozvolu potrebno priložiti certifikate o sukladnosti koje su izdale Federal Grain Inspection Service (FGIS) i Canadian Grain Commission (CGC) u skladu s člankom 7. stavkom 2. točkama (b) ili (c), nije potrebno dodatno osiguranje. U takvim slučajevima, vrsta certifikata o sukladnosti i njegov broj upisuju se u polje 24. zahtjeva za uvoznu dozvolu i same uvozne dozvole.
2. Zahtjev za uvozne dozvole za tvrdu pšenicu valjan je jedino ako podnositelj zahtjeva:
(a)
u polje 20. uvozne dozvole upiše kvalitetu koja se uvozi;
(b)
daje pismenu obvezu položiti kod relevantnog nadležnog tijela na dan prihvaćanja deklaracije puštanja u slobodan promet posebno dodatno osiguranje osim onoga koje je predviđeno u članku 12. Uredbe Komisije (EZ) br. 1342/2003 ako uvozna carina na kvalitetu prikazana u polju 20. uvozne dozvole nije najviša carina za dotičnu kategoriju proizvoda.
Iznos dodatnog osiguranja iz točke (b) prvog podstavka je razlika na dan prihvaćanja deklaracije puštanja u slobodan promet između najviše carine i one koja se primjenjuje za navedenu kvalitetu, uvećana za dodatak od 5 eura po toni. Međutim, kada je uvozna carina koja se primjenjuje na različite kvalitete tvrde pšenice nula, obveza iz točke (b) prvog podstavka nije potrebna.
Kada je uz uvoznu dozvolu priloženi certifikati o sukladnosti koje su izdale Federal Grain Inspection Service (FGIS) i Canadian Grain Commission (CGC) u skladu s člankom 7., nije potrebno dodatno osiguranje. U tom slučaju, polje 24. uvozne dozvole sadrži napomenu o vrsti certifikata o sukladnosti.
3. Kada su carine za svu vrste obične pšenice visoke kvalitete suspendirane temeljem članka 187. Uredbe (EZ) br. 1234/2007, dodatno osiguranje od 95 eura po toni iz stavka 1. ovog članka nije potrebno tijekom čitavog razdoblja u kojem su carine suspendirane.
Članak 7.
1. Carinarnica puštanja u slobodan promet, u skladu s Prilogom I. Uredbi Komisije (EZ) br. 152/2009 (7), uzima reprezentativne uzorke svake pošiljke obične pšenice visoke kvalitete, tvrde pšenice i kukuruza tvrdunca. Međutim, uzimanje uzoraka ne provodi se kada je uvozna carina za različite kvalitete jednaka.
Međutim, ako Komisija službeno priznaje certifikat kvalitete za običnu pšenicu visoke kvalitete, tvrdu pšenicu ili kukuruz tvrdunac, koji je izdan u zemlji podrijetla žitarica, uzimaju se uzorci za provjeru potvrđene kvalitete samo iz dovoljnog reprezentativnog broja pošiljaka.
2. Komisija službeno priznaje sljedeće certifikate o sukladnosti u skladu s načelima utvrđenim u člancima 63. do 65. Uredbe (EEZ) br. 2454/93:
(a)
certifikate koje izdaje Servicio Nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (Senasa) iz Argentine za kukuruz tvrdunac;
(b)
certifikate koje izdaje Federal Grains Inspection Services (FGIS) Sjedinjenih Američkih Država za običnu pšenicu visoke kvalitete i tvrdu pšenicu visoke kvalitete;
(c)
certifikate koje izdaje Canadian Grain Commission (CGC) iz Kanade za običnu pšenicu visoke kvalitete i tvrdu pšenicu visoke kvalitete.
Prazan primjerak certifikata o sukladnosti koje izdaje Senasa naveden je u Prilogu IV. Reprodukciji pečata koje je ovlastila argentinska vlada objavljuju se u Službenom listu Europske unije.
Prazni primjerci certifikata o sukladnosti i pečata koje izdaje FGIS navedeni su u Prilogu V.
Prazni primjerci certifikata o sukladnosti, izvoznih specifikacija i pečata izdaje CGC navedeni su u Prilogu VI.
Kad su analitički parametri upisani u certifikate o sukladnosti koje izdaju tijela iz prvog podstavka u skladu sa standardima kvalitete za običnu pšenicu visoke kvalitete, tvrdu pšenicu i kukuruz tvrdunac navedenima u Prilogu II., uzorci se uzimaju od najmanje 3 % tereta koji stiže u svaku ulaznu luku tijekom tržišne godine.
Roba se klasificira u standardne kvalitete za koje su ispunjeni svi uvjeti navedeni u Prilogu II.
3. Standardne metode za utvrđivanje navedene iz stavka 1. su metode navedene u Uredbi Komisije (EU) br. 1272/2009 (8).
Kremeni kukuruz je kukuruz vrste Zea mays indurata čija zrnca čini pretežito staklasti endosperm (čvrste ili rožnate teksture). Uglavnom su narančaste ili crvene boje. Gornji dio (nasuprot klice), ili kruna, nema pukotina.
Staklasta zrna kukuruza tvrdunca definirana su kao žitarice ako zadovoljavaju dva kriterija:
(a)
njihova kruna nema pukotina;
(b)
kada se uzdužno prerežu, njihov endosperm ima brašnasti središnji dio koji je u potpunosti okružen rožnatim dijelom. Rožnati dio mora predstavljati veći dio ukupne površine reza.
Postotak staklastog zrnja utvrđuje se brojanjem na reprezentativnom uzorku od 100 zrnaca, što je broj koji zadovoljava kriterije iz trećeg podstavka.
Referentna metoda za određivanje indeksa plutanja nalazi se u Prilogu VII.
4. Ako rezultati analize pokazuju da su uvezena obična pšenica visoke kvalitete, tvrda pšenica i kukuruz tvrdunac niže kvalitete od standardne kvalitete koja je upisana u uvoznu dozvolu, uvoznik je dužan platiti razliku između uvozne carine koja se primjenjuje na proizvod prikazan na dozvoli i one na stvarno uvezeni proizvod. U tom slučaju, oslobađa se od osiguranja za uvoznu dozvolu iz članka 12. točke (a) Uredbe (EZ) br. 1342/2003 i dodatnog osiguranja predviđenog u članku 3. stavku 4. i članku 6. stavcima 1. i 2. ove, osim 5 eura dodatka predviđenog u drugom podstavku članka 6. stavka 2.
Ako se razlika iz prvog podstavka ne plati u roku od mjesec dana, gubi se dodatno osiguranje predviđeno u članku 3. stavku 4. te članku 6. stavcima 1. i 2.
5. Reprezentativni uzorci uvezenih žitarica koje su uzela nadležna tijela države članice čuvaju se šest mjeseci.
Članak 8.
Uredba (EZ) br. 1249/96 stavlja se izvan snage.
Upućivanja na Uredbu stavljenu izvan snage tumače se kao upućivanja na ovu Uredbu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom u Prilogu IX.
Članak 9.
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2010.