PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 492/2010
ze dne 3. června 2010
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky a Indonésie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. PLATNÁ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (ES) č. 435/2004 (2) ze dne 8. března 2004 Rada v návaznosti na antidumpingové šetření (dále jen „původní šetření“) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) a Indonésie (společně dále jen „dotčené země“).
2. SOUČASNÉ ŠETŘENÍ
2.1 ŽÁDOST O PŘEZKUM
(2)
Dne 11. prosince 2008 podala společnost Productos Aditivos S.A., jediný výrobce cyklamátu sodného v Unii, žádost o přezkum před pozbytím platnosti.
(3)
Žádost byla odůvodněna tím, že by vypršení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování nebo obnovení dumpingu a újmě pro výrobní odvětví Unie.
2.2 ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(4)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, a oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (3) (dále jen „oznámení o zahájení“) zahájila dne f10. března 2009 šetření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
2.3 OBDOBÍ ŠETŘENÍ
(5)
Šetření pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení toho, nakolik jsou pokračování nebo opakovaný výskyt újmy pravděpodobné, se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3. STRANY DOTČENÉ TÍMTO ŠETŘENÍM
(6)
Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti úředně vyrozuměla žádajícího výrobce v Unii, známé dovozce, dodavatele a uživatele, známé vyvážející výrobce v Číně a Indonésii a orgány dotčených zemí.
(7)
Zúčastněné strany dostaly příležitost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení, avšak žádná z nich takovou žádost Evropské komisi nepředložila.
(8)
Komise poslala dotazníky všem známým vyvážejícím výrobcům v Číně a v Indonésii. Ochotu spolupracovat vyjádřily a na dumpingový dotazník odpověděly dvě společnosti z Číny, jež obě patří do hongkongské skupiny Rainbow Rich Industrial Ltd., a dvě společnosti z Indonésie.
(9)
Kromě toho se přihlásili další dva čínští výrobci, Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited a Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited. Původní šetření ukázalo, že tyto společnosti se nedopouštějí dumpingu na trhu Unie. Proto se na společnosti Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited a Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited současný přezkum před pozbytím platnosti nevztahuje.
4. OVĚŘENÍ OBDRŽENÝCH INFORMACÍ
(10)
Komise shromáždila a prověřila všechny informace, které považovala za potřebné pro stanovení pokračování nebo pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy a pro posouzení zájmů Unie. V prostorách následujících společností se uskutečnily kontrolní návštěvy:
4.1
VYVÁŽEJÍCÍ VÝROBCI V ČÍNSKÉ LIDOVÉ REPUBLICE
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd., Shenzhen
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing
-
a společnost ve spojení Rainbow Rich Industrial Ltd. (Hongkong)
4.2
VYVÁŽEJÍCÍ VÝROBCI V INDONÉSII
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo
4.3
VÝROBCE PŘEDSTAVUJÍCÍ VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
-
Productos Aditivos S.A., Španělsko
4.4
DOVOZCE/OBCHODNÍK, KTERÝ NENÍ VE SPOJENÍ
-
Beneo Palatinit GmbH, Německo
4.5
UŽIVATEL
-
Schweppes International Ltd., Nizozemsko
5. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(11)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě Komise pojala záměr doporučit uložení antidumpingového cla na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Číny a Indonésie.
(12)
V souladu s ustanoveními základního nařízení byla stranám poskytnuta lhůta, v níž mohly vyjádřit svá stanoviska ke sděleným skutečnostem.
(13)
Ústní a písemné připomínky, které strany předložily, byly zváženy a v odůvodněných případech byla konečná zjištění odpovídajícím způsobem upravena.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. DOTČENÝ VÝROBEK
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření, tj. cyklamát sodný pocházející z Číny a Indonésie (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 2929 90 00.
(15)
Jak bylo zjištěno při původním šetření a potvrzeno při současném přezkumu, cyklamát sodný je komoditní výrobek, který se používá jako potravinářská přídatná látka a je povolen v Evropské unii a mnoha jiných zemích jako sladidlo pro nízkokalorické a dietní potraviny a nápoje. Hojně se používá jako přídatná látka v potravinářském průmyslu a ve výrobě nízkokalorických a dietních stolních sladidel. V malém množství se také používá ve farmaceutickém průmyslu.
2. OBDOBNÝ VÝROBEK
(16)
Stejně jako při původním šetření bylo zjištěno, že dotčený výrobek vyráběný v Číně a Indonésii a prodávaný do Unie je z hlediska fyzikálních a chemických vlastností shodný s výrobkem, který vyrábí a na trhu Unie prodává žadatel, nebo s výrobkem, jenž se vyrábí a prodává na domácím trhu v Indonésii, která také sloužila jako srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o Čínu.
(17)
Proto se tyto výrobky považují za výrobky obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. PŘEDBĚŽNÉ POZNÁMKY
(18)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda v současnosti dochází k dumpingu, a pokud ano, zda je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping pokračovat nebo dojde k jeho opětovnému výskytu. Je třeba připomenout, že v souvislosti se šetřením podle tohoto článku se nepřehodnocuje přiznání tržního zacházení.
(19)
V souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení postupovala Komise stejným způsobem jako při původním šetření, za předpokladu, že se nezměnily okolnosti. S cílem zjistit, zda je pravděpodobné pokračování či obnovení dumpingu, byly vybrány vzorové transakce tak, že se vzaly údaje za poslední měsíc každého čtvrtletí období přezkumného šetření, což je obvyklý postup. Výsledek byl ověřen analýzou ještě některých dalších transakcí. Žádný subjekt proti tomuto postupu neprotestoval.
(20)
Z údajů Eurostatu vyplývá, že během období přezkumného šetření bylo do Unie dovezeno 3 000 až 5 000 tun dotčeného výrobku. Více než 90 % tohoto množství pocházelo z Číny a zbytek z Indonésie. Nebyl zaznamenán prakticky žádný dovoz z jiných zemí.
2. DUMPING DOVOZU BĚHEM OBDOBÍ ŠETŘENÍ
2.1 ČÍNSKÁ LIDOVÁ REPUBLIKA
2.1.1 Srovnatelná země
(21)
S výjimkou společností, jimž bylo v původním šetření přiznáno tržní zacházení, byla běžná hodnota pro Čínu stanovena v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(22)
V předchozím šetření byla pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o Čínu, jako vhodná země s tržním hospodářstvím použita Indonésie.
(23)
Tuto volbu navrhla Komise v oznámení o zahájení a ve stanovených lhůtách se proti této volbě nevyslovila žádná ze zúčastněných stran.
(24)
Ceny v Indonésii jsou považovány za přiměřeně nahrazující ceny v Číně, protože Indonésie má konkurenční domácí trh, na kterém stoupá podíl dovozu z Číny a na kterém působí nejméně šest výrobců. Kromě toho se zdá, že výrobek, který je předmětem šetření, se vyrábí jen v Unii, Číně a Indonésii. Při současném šetření nebyly předloženy žádné důkazy, že tomu tak není.
(25)
Proto byla pro účely současného přezkumu jako srovnatelná země s tržním hospodářstvím použita Indonésie.
2.1.2 Spolupracující čínští vyvážející výrobci
2.1.2.1 Předběžné poznámky
(26)
Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění, spolupracovali při tomto přezkumu dva výrobci patřící k téže hongkongské skupině, „Rainbow Rich Industries“. Ti představují více než polovinu vývozu do Unie během období přezkumného šetření. Pokud nepočítáme objemy výroby a prodeje společností, na něž se současné řízení nevztahuje, představovali spolupracující výrobci více než tři čtvrtiny celkové čínské výroby a téměř polovinu její kapacity. Reprezentativnost, co se týče vývozu do Unie, byla více než 80 %. Vzhledem k této úrovni spolupráce byly podrobné informace od spolupracujících vývozců použity k posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení čínského dumpingu působícího újmu.
(27)
Jedna ze spolupracujících společností, Golden Time Enterprises (Shenzhen), vyvezl do Unie během období přezkumného šetření významná množství dotčeného výrobku, zatímco jeho sesterská společnost, Jintian Enterprises (Nanjing), do EU od uložení opatření nevyvážela. Údaje shromážděné během kontrolní návštěvy na místě ve společnosti Jintian Enterprises (Nanjing), která dotčený výrobek nevyvážela, však neposkytly podrobnější představu o čínském domácím trhu, na kterém má tato společnost významný podíl, ani o instalované kapacitě.
(28)
Během šetření jedna čínská společnost uvedla, že se hlavní domácí výrobci pravidelně setkávají, aby stanovili pevnou referenční cenu pro čínský domácí trh. Vzhledem k dominantnímu postavení těchto výrobců se zdá, že toto opatření úspěšně udržuje ceny na čínském domácím trhu na poměrně vysoké úrovni.
2.1.2.2 Běžná hodnota
(29)
Běžná hodnota pro společnost Golden Time Enterprises (Shenzhen) byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů dotyčného typu, uskutečněných na domácím trhu během období přezkumného šetření, uhrazených nebo splatných nezávislými odběrateli.
2.1.2.3 Vývozní cena
(30)
Cena, za kterou společnost Golden Time Enterprises (Shenzhen) vyvážela do Unie, byla cenou skutečně uhrazenou nebo splatnou za výrobek při prodeji na vývoz do EU, která byla náležitě upravena.
2.1.2.4 Porovnání cen
(31)
U každého typu dotčeného výrobku byla vážená průměrná běžná hodnota porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou, na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení a za účelem zajištění spravedlivého srovnání bylo přihlédnuto k rozdílnosti činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a jejich srovnatelnost. Byly provedeny úpravy o náklady na námořní a vnitrostátní přepravu, pojištění, úvěry, manipulaci a balení.
2.1.2.5 Dumpingové rozpětí
(32)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro každý typ výrobku na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen na stejné obchodní úrovni. Tímto srovnáním bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření docházelo k dumpingu ve významně větší míře než při původním šetření. Vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentuální podíl ceny CIF na hranice Unie činilo u společnosti Golden Time Enterprises více než 30 %.
2.1.3 Další čínští vyvážející výrobci
2.1.3.1 Předběžné poznámky
(33)
Zbývající dovoz z Číny představoval méně než 5 % spotřeby v Unii.
(34)
Komise při svých závěrech o zbývajících čínských vyvážejících výrobcích vychází z údajů shromážděných při šetření a z úředních statistických údajů Eurostatu.
2.1.3.2 Běžná hodnota
(35)
Běžná hodnota pro nespolupracující čínské vývozce byla stanovena jako vážený průměr cen prodejů dotčeného výrobku spolupracujícími indonéskými výrobci nezávislým odběratelům na domácím trhu.
2.1.3.3 Vývozní cena
(36)
Vývozní cena pro nespolupracující čínské vývozce byla v souladu s článkem 18 základního nařízení určena na základě dostupných údajů. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, byla tato cena stanovena na základě průměrné dovozní ceny CIF na hranice Unie, získané ze statistických údajů Eurostatu o dovozu během období přezkumného šetření.
2.1.3.4 Porovnání cen
(37)
Vážená průměrná vývozní cena zjištěná pro zbývající čínské vývozce byla porovnána s váženou průměrnou běžnou hodnotou u ověřených indonéských výrobců na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni.
(38)
Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na námořní a vnitrostátní přepravu, pojištění, manipulaci a balení. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, vycházely tyto úpravy z ověřených nákladů čínského spolupracujícího vývozce.
2.1.3.5 Dumpingové rozpětí
(39)
Dumpingové rozpětí bylo vypočteno jako částka, o kterou běžná hodnota vypočtená podle 35. bodu odůvodnění přesahuje vývozní cenu stanovenou způsobem uvedeným v 36. bodu odůvodnění. Takto získané výsledky ukazují na jasné pokračování dumpingových praktik během doby platnosti opatření, přičemž dumpingové rozpětí činilo více než 5 %.
2.1.4 Závěry týkající se dumpingu z Číny
(40)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se konstatuje, že dumping z Číny pokračoval i během doby platnosti opatření.
2.2 INDONÉSIE
2.2.1 Předběžné poznámky
(41)
Jak je uvedeno v 8. bodu odůvodnění, při tomto přezkumu spolupracovali dva výrobci, PT Golden Sari a PT Tunggak Waru Semi. Jejich reprezentativnost, co se týče vývozu do Unie, byla během období přezkumného šetření v rozmezí od 40 % do 60 % (4).
(42)
Údaje, které Komise shromáždila, odhalily, že v Indonésii jsou ještě nejméně čtyři další výrobci dotčeného výrobku. Podle těchto údajů představují spolupracující výrobci přibližně jednu třetinu celkové indonéské výroby a kapacity. Spolupráce z Indonésie při tomto přezkumu byla tudíž nízká.
(43)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a v souladu s článkem 18 základního nařízení se údaje o cenách na domácím trhu, vývozních cenách do jiných zemí, výrobě a kapacitě v Indonésii u nespolupracujících indonéských vyvážejících výrobců opíraly o nejlepší dostupné údaje, včetně podnětu a veřejně dostupných informací. Příslušné indonéské orgány byly vyrozuměny o použití článku 18 a důvodech, které k tomu vedly. V tomto ohledu nepředložily indonéské orgány žádné připomínky.
(44)
Ze dvou spolupracujících subjektů pouze jeden, PT Golden Sari, vyvážel do Unie během období přezkumného šetření. Pro společnost PT Tunggak Waru Semi sice nebylo možné stanovit dumpingové rozpětí, jelikož tato společnost během období přezkumného šetření do Unie nevyvážela, její údaje byly nicméně použity k získání informací mimo jiné o výrobě, kapacitách a vývozu na trhy třetích zemí, což umožnilo získat podrobnější představu o indonéském domácím trhu a vývozním trhu.
2.2.2 Spolupracující indonéští vyvážející výrobci
2.2.2.1 Běžná hodnota
(45)
Běžná hodnota byla pro společnost PT Golden Sari vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů dotyčného typu uskutečněných na domácím trhu během období přezkumného šetření, uhrazených nebo splatných nezávislými odběrateli.
2.2.2.2 Vývozní cena
(46)
Vývozní cena pro společnost PT Golden Sari byla stanovena na základě vývozních cen skutečně uhrazených nebo splatných nezávislými odběrateli v Unii během období přezkumného šetření.
2.2.2.3 Porovnání cen
(47)
Vážená průměrná běžná hodnota byla porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku při vývozu do Unie na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni.
(48)
Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na mezinárodní přepravu, pojištění, vnitrostátní přepravu, balení a úvěry.
2.2.2.4 Dumpingové rozpětí
(49)
Výsledek srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny ukázal, že se společnost PT Golden Sari během období přezkumného šetření nedopouštěla dumpingu.
2.2.3 Další indonéští vyvážející výrobci
2.2.3.1 Předběžné poznámky
(50)
Jak je uvedeno výše ve 43. bodě odůvodnění, kvůli nízké úrovni spolupráce v případě Indonésie bylo dumpingové rozpětí nespolupracujících vývozců stanoveno podle článku 18 základního nařízení, tzn. na základě dostupných údajů.
2.2.3.2 Běžná hodnota
(51)
Běžná hodnota byla vypočtena jako vážená průměrná běžná hodnota vypočtená pro uvedené dva spolupracující výrobce.
2.2.3.3 Vývozní cena
(52)
Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, byla vývozní cena pro nespolupracující indonéské vývozce určena na základě průměrné dovozní ceny CIF na hranice Unie, získané ze statistických údajů Eurostatu o dovozu během období přezkumného šetření.
2.2.3.4 Porovnání cen
(53)
Takto získaná vážená průměrná vývozní cena při vývozu z Indonésie do Unie byla porovnána na základě ceny ze závodu s váženou průměrnou běžnou hodnotou stanovenou pro spolupracující indonéské výrobce.
(54)
Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na mezinárodní přepravu, pojištění, vnitrostátní přepravu, manipulaci, balení a úvěry.
2.2.3.5 Dumpingové rozpětí
(55)
Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny stanovené výše uvedeným způsobem ukázalo existenci dumpingu. Dumpingové rozpětí zjištěné jako procento dovozní ceny CIF na hranice Unie se blížilo 30 %.
2.2.4 Závěry týkající se dumpingu z Indonésie
(56)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se konstatuje, že významná část indonéských výrobců pokračovala v dumpingu i během doby platnosti opatření.
3. VÝVOJ DOVOZU V PŘÍPADĚ ZRUŠENÍ OPATŘENÍ
(57)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je pravděpodobné, že by po případném skončení platnosti opatření proti Číně a Indonésii došlo k obnovení dumpingu.
(58)
Aby se zjistilo, zda je pravděpodobné, že by v případě zrušení opatření došlo k obnovení dumpingu, prozkoumala Komise dostupné informace o situaci vývozců a podmínkách na trhu. Rozbor vycházel především z informací, které spolupracující výrobci poskytli v odpovědích na dotazník a které byly ověřeny během kontrolních návštěv na místě. Byly použity i jiné zdroje informací, například statistické údaje Eurostatu o dovozu a úřední statistické údaje o vývozu a situaci na trhu od dotčených zemí.
3.1 ČÍNA
3.1.1 Předběžné poznámky
(59)
Jak je uvedeno ve 26. bodu odůvodnění, spolupracující výrobci představovali více než tři čtvrtiny čínské výroby v období přezkumného šetření. Jelikož je úroveň spolupráce vysoká, bylo rozhodnuto, že lze spolehlivé informace o vývozu dotčeného výrobku do Unie během období přezkumného šetření shromáždit přímo od vyvážejícího výrobce. Obecněji platí, že údaje o čínském domácím trhu byly shromážděny od obou ověřených výrobců.
(60)
Je třeba připomenout, že šetření ukázalo, že dumping ze strany čínských společností, kterých se týká tento přezkum, pokračoval na úrovni, která je podstatně vyšší než úroveň zjištěná při původním šetření.
3.1.2 Nevyužitá kapacita a zásoby
(61)
Podle údajů shromážděných Komisí během šetření je volná výrobní kapacita čínských společností, kterých se týká tento přezkum, mnohonásobně vyšší než velikost trhu Unie. Šetření ukázalo, že domácí spotřeba v Číně pravděpodobně není schopna tuto nadbytečnou kapacitu v jakékoli významné míře absorbovat.
(62)
Jeden čínský výrobce namítl, že měl v úmyslu po období přezkumného šetření podstatně snížit svou výrobní kapacitu. Žádné hmatatelné důkazy v tomto ohledu však neposkytl. I když by to teoreticky mohlo vést ke snížení čínské kapacity, znamenalo by to nicméně pobídku pro zbytek čínských výrobců zvýšit využití své volné kapacity, aby zaplnili mezeru, která by vznikla v čínském vývozu.
(63)
Kromě toho schopnost trhů jiných třetích zemí absorbovat významné zvýšení objemu čínského dovozu je omezená. V prvé řadě, několik velkých zemí dotčený výrobek z regulačních důvodů nedováží (mimo jiné Spojené státy, Indie, Japonsko, Mexiko, Jižní Korea a celý Střední východ). Navíc podle informací shromážděných během šetření není pravděpodobné, že by zbývající rozsáhlejší trhy s cyklamátem sodným (Jižní Amerika, Jižní Afrika a Asie) v nadcházejících letech významně rostly. Proto by trh Unie zůstal klíčovým odbytištěm tohoto výrobku, neboť je přitažlivý nejen pro svoji velikost, ale také kvůli existenci dobře známých, zavedených distribučních kanálů pro dovoz tohoto výrobku.
(64)
Nakonec se také posuzovalo, zda lze nadbytečnou kapacitu v rámci dotyčných společností směrovat do výroby jiných výrobků. To však není pravděpodobné, jelikož ověření výrobci nevyrábějí žádný jiný výrobek ve významných množstvích a neexistují žádné doklady o tom, že by jiní čínští výrobci cyklamátu sodného mohli snadno přejít na výrobu jiných výrobků.
(65)
Výše uvedené skutečnosti naznačují pravděpodobné pokračování vývozu z Číny do Unie ve velkých objemech, pokud by byla opatření zrušena.
3.1.3 Vztah mezi cenami v Unii a cenami na čínském domácím trhu
(66)
Komise zjistila, že byly z Číny dováženy vysoké objemy za ceny v Unii, které byly nižší než ceny na čínském domácím trhu. Prodejní ceny těchto dovozů je nutno vzhledem k jejich úrovni a podílu čínských dumpingových dovozů na trhu považovat za referenční cenu v Unii: jiní čínští vývozci, kteří by chtěli vstoupit na tento trh ve významnějších objemech, by své ceny se vší pravděpodobností přizpůsobili těmto nízkým cenám - a dopouštěli se tak dumpingu.
3.1.4 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenami na čínském domácím trhu
(67)
Komise porovnala ověřené čínské vývozní ceny do třetích zemí s ověřenou cenou na čínském domácím trhu, aby dále prozkoumala cenové chování čínských vývozců, budou-li opatření zrušena.
(68)
Bylo zjištěno, že vývozní ceny do třetích zemí jsou soustavně nižší než ceny na domácím trhu a zároveň odpovídají vývozním cenám do EU, což podtrhuje vzorec dumpingového chování, který se zdá být v tomto odvětví v Číně strukturální.
3.1.5 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenovou úrovní v Unii
(69)
Komise porovnala čínské vývozní ceny do třetích zemí s cenami převládajícími v Unii, aby zjistila, zda by konec platnosti opatření znamenal pobídku přesunout vývoz do Unie.
(70)
Čínské vývozní ceny do třetích zemí celkově odpovídaly cenové úrovni v Unii. To potvrzuje, že čínští vývozci pravděpodobně nepřesunou vývoz z EU na jiné trhy.
3.1.6 Závěry týkající se Číny
(71)
Posouzení výše uvedených faktorů ukázalo, že vývozci, kterých se tento přezkum týká, i nadále vyváželi velmi významné objemy dotčeného výrobku do Unie za dumpingové ceny. Čínský vývoz do jiných třetích zemí se uskutečňuje také za dumpingové ceny, což podtrhuje strukturální vzorec dumpingového chování. Ceny na čínském domácím trhu jsou vysoké a nic nenasvědčuje tomu, že se v dohledné budoucnosti sníží. Vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě čínských vývozců, nedostatku jiných rozsáhlejších odbytišť pro takovou kapacitu a přitažlivosti trhu EU zrušení opatření tudíž znamená pobídku pro čínské vyvážející výrobce směrovat ještě větší objemy za dumpingové ceny na trh Unie.
(72)
Po zvážení výše uvedených údajů a informací se konstatuje, že pokud by se platnost opatření nechala vypršet, dumping z Číny by pravděpodobně pokračoval nebo se obnovil.
3.2 INDONÉSIE
3.2.1 Předběžné poznámky
(73)
Jak je vysvětleno ve 42. bodě odůvodnění, spolupracující výrobci představovali menšinu indonéské výroby a kapacity, a proto byl použit článek 18.
(74)
Rovněž se připomíná, že šetření dospělo k závěru, že dumping z Indonésie ze strany nespolupracujících výrobců během období přezkumného šetření pokračoval.
3.2.2 Nevyužitá kapacita a zásoby
(75)
Během přezkumu bylo zjištěno, že celková volná kapacita v Indonésii je větší než tři čtvrtiny trhu Unie. I kdyby byl spolupracující vývozce vyloučen, zbývající volná kapacita by stále představovala téměř polovinu trhu Unie. Úřední indonéské statistické údaje ukazují, že podíl indonéských výrobců na trhu zřejmě klesá v důsledku agresivní cenové politiky čínských konkurentů, a to jak na domácím, tak i na mezinárodním trhu. Proto je pravděpodobné, že volná kapacita Indonésie bude v blízké budoucnosti ještě dále růst.
(76)
Zkoumalo se, zda by celkovou volnou kapacitu v Indonésii mohl absorbovat prodej do třetích zemí, ale jak je konstatováno v 63. bodu odůvodnění, nepředpokládá se, že by trhy třetích zemí významně absorbovaly stávající nadbytečnou kapacitu. Také se zkoumalo, zda by nadbytečnou kapacitu mohl absorbovat prodej na domácím trhu. Jak už však bylo uvedeno výše, podle indonéských úředních údajů se podíl indonéských výrobců na domácím trhu pod tlakem čínského dovozu zmenšuje. A konečně, bylo také posuzováno, zda je možné přejít na výrobu jiných podobných výrobků; ze stejného důvodu, jaký je uveden ve vysvětlení v 64. bodu odůvodnění, není pravděpodobné, že by nadbytečná kapacita mohla být využita takovým způsobem.
(77)
Lze tedy konstatovat, že v případě zrušení opatření by velká (a zvyšující se) dostupná kapacita v Indonésii byla ve významné míře směrována do Unie.
3.2.3 Vztah mezi cenami v Unii a cenami na indonéském domácím trhu
(78)
Ceny na indonéském domácím trhu jsou vyšší než ceny na trhu Unie i přes stoupající tlak vyvolaný na indonéském trhu čínskými vývozy. Vzhledem k nízké cenové úrovni čínského dovozu do Unie u tak poměrně homogenního výrobku by ceny čínského dovozu byly referenční cenou, jíž by se indonéští vývozci se vší pravděpodobností přizpůsobili - a dopouštěli se tak dumpingu, pokud by platnost opatření vypršela. Tato úvaha se vztahuje jak na spolupracující, tak na nespolupracující vývozce.
(79)
Pokud by opatření přestala platit pouze pro Indonésii, ale nikoli pro Čínu, stal by se trh Unie pro indonéské výrobce z cenového pohledu ještě přitažlivějším. Bez antidumpingových cel mohli zvýšit své ceny, aby využili toho, že čínští vývozci musí antidumpingové clo i nadále platit. Je třeba dodat, že při podobném scénáři, co se týče cenových úrovní a rozdílů cen u čínských a indonéských vývozců, jaký byl pozorován při původním šetření, vyváželi indonéští vývozci do EU významné objemy.
(80)
A konečně je třeba rovněž poznamenat, že indonéský vývoz do EU po uložení opatření soustavně klesal, což by podporovalo závěr, že indonéští vývozci nejsou schopni nebo ochotni prodávat významná množství na trhu EU za nedumpingové ceny.
3.2.4 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenami na indonéském domácím trhu
(81)
Co se týče spolupracujících vyvážejících výrobců, bylo zjištěno, že jejich ověřené vývozní ceny do třetích zemí jsou vyšší než ceny na indonéském domácím trhu.
(82)
Co se týče nespolupracujících vývozců, během šetření se nepodařilo získat jednotlivé údaje. Zdá se, že dostupné úřední indonéské statistické údaje o průměrných vývozních cenách všech indonéských vývozů jsou celkově nepřesné, přičemž vývozní ceny jsou nadhodnocené o velmi významné částky. Ze stejných statistických údajů lze nicméně vyvodit, že vývozní ceny do třetích zemí jsou zřejmě nižší než vývozní ceny do Unie. To by naznačovalo, že přinejmenším u významné části indonéského vývozu do třetích zemí dochází k dumpingu. Indonéské statistiky týkající se vývozu v každém případě ukazují na prudký pokles vyvážených objemů, což podtrhuje skutečnost, že při současných úrovních cen indonéští vývozci trpí čínskou konkurencí.
3.2.5 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenami v Unii
(83)
Bylo zjištěno, že u spolupracujícího výrobce jsou vývozní ceny do třetích zemí obecně vyšší než úrovně cen v Unii. Ovšem pokud jde o zbývající indonéské výrobce, ukazují dostupné úřední indonéské statistické údaje na úplně opačnou situaci. To ukazuje, že u významné části indonéských vývozců dochází pravděpodobně k dumpingu i při vývozu do třetích zemí.
(84)
Tento rozdíl mezi vývozními cenami do Unie a vývozními cenami do zbytku světa podtrhuje motivaci indonéských vývozců přesměrovat vývoz do Unie. Tento závěr by ještě posílilo, pokud by se platnost opatření vůči dovozům pocházejícím z ČLR nechala vypršet.
3.2.6 Závěry ohledně Indonésie
(85)
Posouzení výše uvedených faktorů ukázalo, že indonéský vývoz se ve významné míře uskutečňoval za dumpingové ceny jak v Unii, tak i na trzích třetích zemí, což podtrhuje strukturální vzorec dumpingového chování. Vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě indonéských vývozců, nedostatku jiných rozsáhlejších odbytišť pro takovou kapacitu a přitažlivosti trhu EU by tudíž zrušení opatření znamenalo pobídku pro indonéské vyvážející výrobce směrovat velké objemy za dumpingové ceny na trh Unie.
(86)
Po zvážení výše uvedených údajů a informací se konstatuje, že dumping z Indonésie by pravděpodobně pokračoval nebo se obnovil, kdyby se platnost opatření nechala vypršet.
4. PŘIPOMÍNKY VZNESENÉ PO POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(87)
Indonéské orgány na oznámení, že u nespolupracujících výrobců může být použit článek 18, ve stanovené lhůtě nijak nereagovaly. Po poskytnutí informací však indonéské orgány a jeden ze spolupracujících indonéských výrobců uvedli, že oba spolupracující indonéští výrobci představují významnou část příslušného odvětví v Indonésii. Zmíněné strany uváděly, že by v důsledku toho měla být míra spolupráce ze strany Indonésie považována za významnou, a článek 18 by neměl být použit. Obě zmíněné strany navíc uvedly, že jelikož někteří indonéští výrobci během období přezkumného šetření do Unie nevyváželi, nemohli ani spolupracovat. A konečně bylo uváděno, že jelikož jeden ze spolupracujících výrobců představuje velmi velkou část indonéského vývozu, měli by být spolupracující výrobci považováni za společnosti představující tento vývoz a skutečnost, že u této společnosti nebyl zjištěn dumping, by měla vést ke zrušení opatření pro Indonésii.
(88)
Je třeba upřesnit, že článek 18 nebyl uplatněn na spolupracující výrobce a že jejich údaje byly při šetření plně zohledněny. Pokud jde o použití článku 18 na zbývající indonéské výrobce, je zřejmé, že vzhledem k tomu, že údaje od těchto subjektů nebyly k dispozici, neměly útvary Komise jinou možnost než se opřít o nejlepší dostupné údaje. Je třeba připomenout, že aby mohly při přezkumech před skončením platnosti určitých opatření posoudit pravděpodobnost pokračování a/nebo obnovení dumpingu, musí útvary Komise rovněž zvážit prvky týkající se celkové situace příslušného odvětí vyvážející země, jako je domácí kapacita, výroba, ceny, vývoz do třetích zemí.
(89)
Jelikož indonéské výrobní společnosti, které při přezkumu nespolupracovaly, představují velkou část příslušného odvětví v Indonésii, pokud jde o vývoz do Unie i o výrobu a vývoz do třetích zemí, potvrzuje Komise použití článku 18, co se týče nespolupracujících indonéských vývozců, jak je stanoveno ve 43. bodě odůvodnění.
(90)
Pokud jde o požadavek zrušit opatření na indonéský vývoz, je třeba poznamenat, že indonéské úřady neposkytly údaje, které by mohly změnit závěry Komise, co se týče reprezentativnosti spolupracujícího vývozce, který představoval 40 % až 60 % celkového indonéského vývozu v období přezkumného šetření, jak se uvádí ve 41. bodě odůvodnění. Proto spolupracující vývozce, u nějž nebyl zjištěn dumping, nemohl být považován za společnost reprezentující celý indonéský vývoz. Ostatní vývoz z Indonésie se uskutečnil za dumpingové ceny, jak se uvádí v 55. bodě odůvodnění. Proto se potvrzuje závěr, že co se týče této části indonéského vývozu, dumping pokračoval. Navíc to, že dumping nepokračuje, není samo o sobě dostatečným důvodem přestat uplatňovat antidumpingová opatření, je-li stanovena pravděpodobnost obnovení dumpingu jako při současném šetření před skončením platnosti opatření. Závěrem lze konstatovat, že požadavek na zrušení opatření na základě toho, že u spolupracujícího indonéského vývozce k dumpingu nedochází, nelze akceptovat.
(91)
Indonéské úřady a jeden indonéský spolupracující výrobce rovněž požádali o sdělení úplných údajů o celkovém vývozu z Indonésie do Unie. Je však třeba připomenout, že indexace uvedených údajů (viz poznámka ke 41. bodu odůvodnění) byla nutná z důvodu ochrany příslušného indonéského vyvážejícího výrobce před vyzrazením citlivých obchodních údajů. Indexaci uvedených údajů odůvodňuje malý rozsah trhu a omezený počet zúčastněných stran. Lze tedy říci, že existuje dobrý důvod zachovat důvěrnost, a žádost o sdělení údajů o celkovém vývozu z Indonésie do Unie proto nebylo možné přijmout.
5. ZÁVĚR OHLEDNĚ PRAVDĚPODOBNOSTI POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(92)
Na základě výše uvedených skutečností se konstatuje, že dumping z obou zemí, kterých se tento přezkum týká, by pravděpodobně pokračoval, pokud by byla opatření zrušena.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(93)
Cyklamát sodný vyrábí v Unii pouze žádající výrobce, společnost Productos Aditivos S.A. Ta byla proto považována za společnost představující výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
2. SPOTŘEBA UNIE
(94)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě souhrnných objemů dovozu dotčeného výrobku do Unie na základě statistických údajů Eurostatu a na základě celkového ověřeného prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Vzhledem k tomu, že tyto údaje pochází ze dvou zdrojů a že objem prodeje uskutečněného žadatelem by měl zůstat důvěrný, je vývoj spotřeby uveden níže ve formě indexů.
(95)
Spotřeba cyklamátu sodného v Unii se v posuzovaném období pohybovala v rozmezí od 5 000 do 7 000 tun. Mezi lety 2005 a 2006 stoupla o 6 % a mezi lety 2006 a 2007 o 15 %. Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření klesla o 18 %.
Tabulka 1
Spotřeba Unie
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
106
122
103
3. DOVOZ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
3.1 SOUHRNNÉ POSOUZENÍ
(96)
Komise zkoumala, zda mají být účinky dumpingového dovozu z dotčených zemí posuzovány souhrnně na základě kritérií podle čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Podle tohoto článku se účinek dovozů ze dvou nebo více zemí, které jsou současně předmětem antidumpingového šetření, posuzuje souhrnně jen tehdy, je-li zjištěno, že a) dumpingové rozpětí zjištěné ve vztahu k dovozu z každé z daných zemí není nepatrné ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení, a že objem dovozu z každé jednotlivé země není zanedbatelný, a že b) souhrnné posouzení účinku dovozů je vhodné s ohledem na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem v Unii.
(97)
V tomto smyslu bylo za prvé zjištěno, že dumpingová rozpětí zjištěná pro každou z dotčených zemí nebyla nepatrná. Mimo to nebyl objem dumpingových dovozů každé z těchto zemí zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení. Ve skutečnosti tvořil objem dovozu z Číny a Indonésie asi 50 % spotřeby Unie během období přezkumného šetření. Při výpočtu objemu dovozu byl vyloučen nedumpingový dovoz.
(98)
V šetření bylo dále zjištěno, že podmínky hospodářské soutěže mezi dumpingovými dovozy i mezi dumpingovými dovozy a obdobným výrobkem Unie jsou podobné. Bylo zjištěno, že bez ohledu na původ si cyklamát sodný vyráběný a prodávaný dotčenými zeměmi a cyklamát sodný vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie navzájem konkurují, protože jsou obdobné z hlediska základních vlastností, do značné míry zaměnitelné z pohledu uživatele a prodávají se prostřednictvím stejných distribučních kanálů. Ceny týkající se dovozů z Číny podléhajících opatřením a dumpingových dovozů z Indonésie byly také na stejné úrovni. Navíc se při srovnání cen na stejné obchodní úrovni zjistilo, že se jedná o cenové podbízení oproti cenám výrobního odvětví Unie.
(99)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti bylo konstatováno, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení jsou splněna, co se týče dovozů z Číny podléhajících opatřením a dumpingových dovozů z Indonésie, a že by účinek těchto dovozů měl být posuzován souhrnně.
3.2 OBJEM DUMPINGOVÝCH DOVOZŮ A JEJICH PODÍL NA TRHU
(100)
Objem dumpingových dovozů z Číny a Indonésie a jejich podíl na trhu se během posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 2
Celkový dumpingový dovoz
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
109
198
195
Tabulka 3
Podíl dumpingového dovozu na trhu
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
103
161
189
(101)
Během posuzovaného období se objem dumpingových dovozů a jejich podíl na trhu téměř zdvojnásobil.
3.3 VÝVOJ DOVOZNÍCH CEN DOTČENÉHO VÝROBKU A CENOVÁ POLITIKA
3.3.1 Vývoj cen
(102)
Průměrná cena dumpingových dovozů z dotčených zemí se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 4
Průměrné ceny dumpingových dovozů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
103
104
99
(103)
Tabulka 4 vychází z dostupných statistických údajů včetně údajů Eurostatu. Obecný trend dovozních cen do Unie vykazuje růst až do roku 2007 a poté pokles během období přezkumného šetření pod úroveň roku 2005.
3.3.2 Cenové podbízení
(104)
Pro určení, zda docházelo k cenovému podbízení, vycházela Komise při své analýze z informací, které jí v průběhu šetření poskytl spolupracující vyvážející výrobce v Číně. U jiných společností jak z Číny, tak z Indonésie, které při šetření nespolupracovaly, bylo cenové podbízení stanoveno na základě údajů Eurostatu.
(105)
Přístup k výpočtu cenového podbízení je stejný jako při původním šetření. Dovozní ceny vyvážejícího výrobce včetně antidumpingového cla byly porovnány s cenami výrobního odvětví Unie na základě vážených průměrů pro tytéž kvality výrobku během období přezkumného šetření. Ceny výrobního odvětví Unie byly upraveny na úroveň cen ze závodu a srovnány s dovozními cenami CIF na hranice Unie s přičtením antidumpingového a běžného cla. Toto srovnání cen bylo provedeno na stejné obchodní úrovni, podle potřeby s řádnými úpravami a po odečtení rabatu a slev.
Tabulka 5
Cenové podbízení
2008 (OPŠ)
Čína:
-
Golden Time
21,6 %
-
Ostatní společnosti
3,2 %
Indonésie:
-
Ostatní společnosti
18,7 %
4. DOVOZ Z OSTATNÍCH ZEMÍ
Dovoz z jiných třetích zemí byl během posuzovaného období zanedbatelný (méně než 50 tun ročně) a nemohl mít tudíž žádný dopad na situaci výrobního odvětví Unie.
5. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(106)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňovaly situaci výrobního odvětví Unie od roku 2005 do období přezkumného šetření.
(107)
Aby byla zachována důvěrná povaha obchodních informací, bylo nezbytné uvádět informace týkající se výrobního odvětví Unie v indexované formě.
5.1 VÝROBA, VÝROBNÍ KAPACITA A VYUŽITÍ KAPACITY
(108)
Výroba výrobního odvětví Unie klesla od roku 2005 do období přezkumného šetření o 13 %. Jelikož výrobní kapacita zůstala v témže období beze změny, využití kapacity se v souladu s vývojem výroby snížilo o 10 %.
Tabulka 6
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Výrobní kapacita
100
100
100
100
Objem výroby
100
106
88
87
Využití kapacity
100
106
88
87
5.2 PRODEJ V UNII
(109)
Údaje v tabulce 7 naznačují jasný pokles objemů prodeje výrobního odvětví Unie. Tuto situaci ještě zhoršuje skutečnost, že celková spotřeba podle tabulky 1 vzrostla v témže období o 3 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření výrazně klesl. To je v protikladu k průběžně rostoucím podílům (viz 100. bod odůvodnění) souhrnného dumpingového dovozu z Číny a Indonésie na trhu během celého posuzovaného období. Navzdory klesajícím objemům se výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit své jednotkové prodejní ceny. Celkově byl prodej cyklamátu sodného během období přezkumného šetření pro výrobní odvětví Unie i přes zvýšení jednotkových cen ztrátový.
Tabulka 7
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Objem prodeje
100
93
81
72
Podíl na trhu
100
88
66
70
Jednotkové prodejní ceny
100
100
108
123
5.3 STAV ZÁSOB
(110)
Výše skladových zásob výrobce v Unii mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření značně kolísala, přičemž během posuzovaného období klesla téměř o polovinu.
Tabulka 8
Index
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Zásoby (v tunách)
100
113
29
53
5.4 ZISKOVOST
(111)
Přes celkové mírné zlepšení zůstávala ziskovost výrobního odvětví Unie během celého posuzovaného období soustavně záporná.
5.5 ZAMĚSTNANOST, PRODUKTIVITA A MZDY
(112)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období klesla o 19 %. Produktivita na zaměstnance (stanovená na základě objemu výroby v tunách vyděleného počtem zaměstnanců) vzrostla. Průměrné mzdové náklady na zaměstnance se za posuzované období zvýšily o 5 %.
Tabulka 9
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Zaměstnanost
100
88
91
81
Mzdové náklady na zaměstnance
100
99
81
105
Produktivita (na zaměstnance)
100
121
97
107
5.6 INVESTICE A NÁVRATNOST INVESTIC
(113)
Během posuzovaného období se investice snížily téměř o polovinu, což odráží celkově nepříznivou situaci výrobce v Unii. Úroveň návratnosti investic vyjádřená jako poměr mezi čistým ziskem jediného výrobce v Unii a hrubou účetní hodnotou jeho stálých aktiv odráží trend ziskovosti. Tento ukazatel během posuzovaného období prudce klesl o téměř 80 %.
Tabulka 10
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Investice
100
44
7
53
Návratnost investic
100
54
20
21
5.7 PENĚŽNÍ TOK A SCHOPNOST ZÍSKÁVAT KAPITÁL
(114)
Peněžní tok výrobního odvětví Unie bylo možno posoudit pouze ve vztahu k celkové aktivitě výrobního odvětví Unie. V roce 2005 byla jeho hodnota stále ještě mírně kladná, ale v následném období se zhoršil a po zbytek posuzovaného období byl záporný. V důsledku ztrát utrpěných během posuzovaného období začalo být pro výrobní odvětví Unie také obtížnější získávat kapitál.
5.8 ROZSAH DUMPINGU
(115)
Dumping z obou dotčených zemí během období přezkumného šetření pokračoval, s výjimkou spolupracujícího indonéského vyvážejícího výrobce. Vzhledem k celkovému vyvezenému objemu a cenám dumpingových dovozů z dotčených zemí nelze tento dopad považovat za zanedbatelný.
5.9 ZOTAVENÍ Z ÚČINKŮ PŘEDCHOZÍHO DUMPINGU
(116)
Antidumpingová opatření proti dovozu cyklamátu sodného pocházejícího z Číny a Indonésie byla uložena v březnu 2004. Jak je popsáno výše, bylo v tomto období pozorováno pouze částečné zlepšení situace výrobců v Unii.
5.10 ZÁVĚR O ÚJMĚ
(117)
Přítomnost levných dovozů z Číny a Indonésie na trhu Unie výrazně vzrostla. Některé ukazatele újmy, kterou výrobní odvětví Unie již utrpělo, vykazují známky zlepšení, zatímco jiné vykazují nepříznivý vývoj.
(118)
S ohledem na celkově se zhoršující situaci jediného výrobce v Unii a také na objem dumpingových dovozů z Číny a Indonésie a významnou zjištěnou úroveň cenového podbízení se má za to, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu.
6. DOPAD DUMPINGOVÝCH DOVOZŮ Z DOTČENÝCH ZEMÍ A DOPAD JINÝCH FAKTORŮ
6.1 DOPAD DUMPINGOVÝCH DOVOZŮ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
(119)
Jak je uvedeno v 100. bodě odůvodnění, souhrnný objem dumpingových dovozů z dotčených zemí a jejich podíl na trhu se během posuzovaného období téměř zdvojnásobily. U obou dotčených zemí bylo také zjištěno významné cenové podbízení. Vzhledem k jasné časové souvislosti mezi zhoršením situace výrobního odvětví Unie a významným nárůstem souhrnného dumpingového dovozu z Číny a Indonésie je zřejmé, že tento dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu. Dumpingové dovozy z Číny a Indonésie skutečně pronikaly na trh EU ve zvýšené míře a převzaly významné podíly na trhu, které předtím zaujímal výrobce v Unii.
6.2 DOPAD JINÝCH FAKTORŮ
(120)
Komise zkoumala, zda kromě dumpingového dovozu mohly mít na trvající újmu, kterou utrpěl výrobce v Unii, vliv i nějaké jiné známé faktory, a to s cílem zajistit, aby případná újma způsobená jakýmikoli takovými faktory nebyla přičítána na vrub dumpingovému dovozu.
6.2.1 Dopad nedumpingových dovozů z Číny a Indonésie
(121)
Objem nedumpingových dovozů z Číny a Indonésie během posuzovaného období průběžně klesal. Příslušné ceny těchto dovozů byly soustavně vyšší než ceny dumpingových dovozů. Z těchto důvodů nedumpingové dovozy z Číny a Indonésie nepřispěly k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
6.2.2 Výkonnost na vývozních trzích
(122)
Vývoz výrobce v Unii do zemí mimo EU představoval méně než 25 % jeho celkového prodeje. Na rozdíl od prodeje v Unii se ziskovost vývozu během sledovaného období zlepšila, a nemohla proto přispět k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
6.2.3 Kolísání cen surovin
(123)
Kolísání cen surovin pro výrobu cyklamátu sodného mohlo mít určitý nepříznivý vliv na výkonnost výrobního odvětví Unie. Tento faktor však nestačí k narušení příčinné souvislosti mezi utrpěnou újmou a dumpingovým dovozem. Dumpingový dovoz by byl ovlivněn změnami cen surovin v podobné míře jako náklady výrobce v Unii, jelikož v obou případech existuje úzká vazba na ceny ropy a močoviny.
6.2.4 Změny ve struktuře spotřeby
(124)
Změny ve struktuře spotřeby v důsledku toho, že se na trhu objevily nové výrobky, neměly na spotřebu cyklamátu sodného patrný vliv. Ve skutečnosti se zdá, že neexistuje žádná možnost přímého nahrazení mezi cyklamátem sodným a těmito novými výrobky.
6.3 ZÁVĚR
(125)
Z těchto důvodů se konstatuje, že dumpingové dovozy z Číny a Indonésie způsobily výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu a že tuto příčinnou souvislost nenarušil žádný jiný faktor.
E. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ ÚJMY
1. DOPAD PŘEDPOKLÁDANÝCH ÚČINKŮ OBJEMU A CENY NA STAV VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE V PŘÍPADĚ ZRUŠENÍ OPATŘENÍ
(126)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl dovoz ze zemí, které jsou v současnosti předmětem přezkumu, posuzován s cílem zjistit, zda je pravděpodobné, že újma bude pokračovat.
(127)
S ohledem na pravděpodobný účinek skončení platnosti opatření na výrobní odvětví Unie byly v souladu s údaji shrnutými výše v souvislosti s pravděpodobností pokračování dumpingu posuzovány následující faktory.
1.1 ČÍNA
(128)
Jak je konstatováno ve 40. bodu odůvodnění, vývoz z Číny uskutečňovaný vývozci, jichž se týká tento přezkum, i nadále pokračují za dumpingové ceny. Čínský vývoz do jiných třetích zemí je zřejmě také dumpingový, což ukazuje na strukturální vzorec dumpingového chování.
(129)
Analýza dostupné kapacity v Číně ukázala, že volná výrobní kapacita čínských společností, kterých se týká tento přezkum, je mnohokrát větší než velikost trhu Unie (viz 61. bod odůvodnění). Schopnost trhů jiných třetích zemí absorbovat významné další objemy čínského dovozu je také omezená (viz 63. bod odůvodnění). Pokud by opatření byla zrušena, znamenalo by to tudíž pro čínské vyvážející výrobce pobídku směrovat velké vývozní objemy za dumpingové ceny na trh Unie (viz 65. bod odůvodnění).
(130)
Pozorované významné úrovně dumpingu a cenového podbízení ukazují, že výše uvedené objemy vývozu do Unie by se uskutečňovaly za dumpingové ceny, které by byly významně nižší než ceny a náklady výrobce v Unii.
(131)
Kombinovaný účinek takových objemů a cen by jako takový mohl vést ke zhoršení již tak složité situace výrobního odvětví Unie. Takový scénář by se vší pravděpodobností vedl k dalšímu snížení cen a/nebo nižší výrobě a prodeji uskutečněných výrobním odvětvím Unie. Finanční pozice výrobního odvětví Unie by se dále zhoršila, což by zvýšilo jeho újmu. Takový vývoj by mohl vést k zániku jediného výrobce v Unii.
1.2 INDONÉSIE
(132)
Šetření ukázalo, že dumping z Indonésie během období přezkumného šetření pokračoval. Šetření také ukázalo, že celková volná kapacita v Indonésii je větší než tři čtvrtiny trhu Unie a v blízké budoucnosti pravděpodobně dále poroste (viz 75. bod odůvodnění). Jelikož nic nenaznačuje, že by trhy jiných třetích zemí nebo domácí trh mohly absorbovat tuto nadbytečnou kapacitu, mohlo by to způsobit zvýšení vývozu za nižší cenu do Evropské unie, pokud by se platnost opatření nechala vypršet.
(133)
Podobně jako v případě Číny pozorovaná významná úroveň dumpingu a cenového podbízení ukazuje, že objemy vývozu z Indonésie do Unie by se uskutečňovaly za dumpingové ceny, které by byly významně nižší než ceny a náklady výrobce v Unii. Podobně i kombinovaný účinek takových objemů a cen by jako takový mohl vést ke zhoršení již tak složité situace výrobce v Unii a pravděpodobně by vedl k zániku jediného výrobce v Unii. Podobně jako v případě Číny se zdá, že indonéské vývozy do jiných třetích zemí jsou také průkazně dumpingové, jelikož se uskutečňují za ceny, které jsou nižší než ceny týkající se vývozu do Evropské unie, což také ukazuje na strukturální vzorec dumpingového chování.
2. ZÁVĚR TÝKAJÍCÍ SE PRAVDĚPODOBNOSTI POKRAČOVÁNÍ ÚJMY
(134)
Výrobní odvětví Unie trpí účinky dumpingového dovozu již několik let a stále je ve složité hospodářské situaci.
(135)
Jak je uvedeno výše, šetření ukázalo, že situace působící újmu výrobnímu odvětví Unie trvala i během období přezkumného šetření. Trvání újmy je podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení samo o sobě silným ukazatelem, že újma bude pravděpodobně pokračovat i v budoucnu, což by naznačovalo, že by opatření měla být zachována.
(136)
Zjištění týkající se dovozu ukazují, že dovoz velkých objemů za dumpingové ceny bude pravděpodobně pokračovat a tlak na ceny pravděpodobně zesílí konkurenci mezi dumpingovými dovozy a cyklamátem sodným vyráběným v Unii. Šetření neodhalilo žádné faktory, které by narušily silnou vazbu mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou by výrobní odvětví Unie utrpělo.
(137)
V případě ukončení opatření by se situace výrobního odvětví Unie zhoršila a byla by ohrožena i samotná existence jediného výrobce v Unii.
(138)
Proto se konstatuje, že v důsledku dumpingových dovozů z Číny a Indonésie existuje zjevná pravděpodobnost pokračování újmy pro výrobní odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
1. ÚVOD
(139)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů žádajícího výrobce v Unii, zájmů dovozců, dodavatelů a uživatelů.
2. ZÁJEM ŽÁDAJÍCÍHO VÝROBCE V UNII
(140)
Pokud jde o jediného výrobce v Unii, je třeba poznamenat, že jeho ztrátová situace je důsledkem toho, že mohl jen obtížně konkurovat levným dumpingovým dovozům, které měly již na začátku posuzovaného období významný podíl na trhu a které svůj podíl na trhu během posuzovaného období ještě značně zvýšily.
(141)
Má se za to, že pokračování opatření by výrobci v Unii prospělo, neboť by pak měl být schopen alespoň zvýšit objem výroby a možná i své prodejní ceny, čímž by dosáhl nezbytné úrovně rentability, která by mu umožnila nadále investovat do svých výrobních zařízení. Naopak ukončení platnosti opatření by zastavilo zotavování a vedlo by k pokračování a dokonce ještě ke zhoršení újmy, kterou tato situace výrobci v Unii způsobuje. Vážně by to ohrozilo životaschopnost výrobce v Unii a mohlo by to vést dokonce k jeho zániku, což by snížilo dodávky a hospodářskou soutěž na trhu.
3. ZÁJEM DOVOZCŮ
(142)
Při zahájení šetření byl zaslán dotazník dvaceti dovozcům, kteří nejsou ve spojení. Tři z nich odpověděli, že na trhu s dotčeným výrobkem již nepůsobí. Dva další dovozci na dotazník odpověděli. Spolupracující dovozci, kteří nejsou ve spojení, představovali 7 % celkového dotčeného dovozu.
(143)
Šetření ukázalo, že je velmi důležité mít různé dodavatele cyklamátu sodného. Dovozci se musí spoléhat jak na asijské, tak i na evropské zdroje dodávek, a to v zájmu kvality a zajištění potravin.
4. ZÁJEM UŽIVATELŮ
(144)
Při zahájení šetření byl zaslán dotazník třinácti potenciálním uživatelům, ale pouze dva z nich Komisi odpověděli.
(145)
Hlavní uživatelé dotčeného výrobku v Unii působí v potravinářském a nápojovém průmyslu a ve farmaceutickém průmyslu. Poptávka po dotčeném výrobku tudíž závisí na situaci v těchto odvětvích.
(146)
Uživatelé, kteří se zapojili do šetření, vykázali značná zisková rozpětí z prodeje výrobků, při jejichž výrobě se cyklamát sodný používá jako surovina. Účinek antidumpingového cla na jejich celkové náklady byl skutečně tak minimální (méně než 1 %), že na ně stávající opatření neměla neúměrně silný dopad.
5. ZÁJEM DODAVATELŮ
(147)
Dotazník byl zaslán osmi potenciálním dodavatelům, žádný z nich však Komisi neodpověděl. Z dostupných informací se zdá, že jejich obchodní portfolio související s cyklamátem sodným je dosti zanedbatelné. Další zhoršování situace jediného výrobce v Unii by však v každém případě mohlo mít určité nepříznivé - i když omezené - zprostředkované účinky na dodavatele surovin tomuto jedinému výrobci. Z těchto důvodů není neoprávněné se domnívat, že opatření by prospěla také dodavatelskému odvětví, jelikož by pomohla udržet na trhu jednoho z jeho zákazníků.
6. ZÁVĚR TÝKAJÍCÍ SE ZÁJMU UNIE
(148)
Vzhledem ke všem výše uvedeným faktorům se konstatuje, že nejsou žádné přesvědčivé důvody proti uložení antidumpingových opatření.
G. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(149)
Vzhledem k závěrům učiněným výše by měla být platná opatření vztahující se na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Číny a Indonésie zachována,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz cyklamátu sodného, v současnosti kódu KN ex 2929 90 00 (kód TARIC 2929900010), pocházejícího z Čínské lidové republiky a Indonésie.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, se stanoví takto:
Stát
Společnost
Sazba cla
(EUR na kilogram)
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika:
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Čínská lidová republika
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Čínská lidová republika
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Čínská lidová republika
0,11
A473
Všechny ostatní společnosti
0,26
A999
Indonésie
PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonésie.
0,24
A502
Všechny ostatní společnosti
0,27
A999
3. V případech, kdy bylo zboží poškozeno před vstupem do volného oběhu a kdy je proto skutečně zaplacená nebo splatná cena rozdělena za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (5), se výše antidumpingového cla, vypočtená na základě odstavce 2 tohoto článku, sníží o procento, které odpovídá rozdělení ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 3. června 2010.
32010R0492
L 140/2
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
03.06.2010.
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 492/2010
od 3. lipnja 2010.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz natrijevog ciklamata podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Indonezije nakon revizije nakon isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. i članak 11. stavak 2.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. MJERE NA SNAZI
(1)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 435/2004 (2) nakon antidampinškog ispitnog postupka („početni ispitni postupak”) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz natrijevog ciklamata podrijetlom iz Narodne Republike Kine („Kina”) i Indonezije (zajedno „dotične zemlje”).
2. OVAJ ISPITNI POSTUPAK
2.1. ZAHTJEV ZA REVIZIJU
(2)
Zahtjev za reviziju nakon isteka mjere 11. prosinca 2008. predalo je društvo Productos Aditivos S.A., jedini proizvođač natrijevog ciklamata u Uniji.
(3)
Zahtjev se temeljio na razlozima da bi istek mjera za posljedicu mogao imati nastavljanje ili ponavljanje dampinga i štete za industriju Unije.
2.2. POKRETANJE ISPITNOG POSTUPKA
(4)
Nakon što je po savjetovanju sa Savjetodavnim odborom utvrđeno da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije nakon isteka mjere, Komisija je 10. ožujka 2009. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (3) („obavijest o pokretanju postupka”) pokrenula ispitni postupak u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.
2.3. RAZDOBLJE ISPITNOG POSTUPKA
(5)
Ispitni postupak u vezi s vjerojatnosti ili ponavljanjem dampinga i štete obuhvatio je razdoblje od 1. siječnja 2008. do 31. prosinca 2008. („RRIP” ili „razdoblje revizije ispitnog postupka”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2005. do kraja RRIP-a („razmatrano razdoblje”).
3. STRANKE NA KOJE SE ODNOSI ISPITNI POSTUPAK
(6)
Komisija je o pokretanju revizije nakon isteka mjere obavijestila podnositelja zahtjeva proizvođača Unije, poznate uvoznike, dobavljače i korisnike, poznate proizvođače izvoznike u Kini i Indoneziji i tijela dotičnih zemalja.
(7)
Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka, no nijedna nije Komisiji predala takav zahtjev.
(8)
Komisija je poslala upitnike svim poznatim proizvođačima izvoznicima u Kini i Indoneziji. Dva trgovačka društva iz Kine, oba iz grupacije Rainbow Rich Industrial Ltd iz Hong Konga, i dva trgovačka društva iz Indonezije pokazala su spremnost za suradnju i odgovorila na upitnik vezan uz damping.
(9)
Javila su se dva dodatna kineska proizvođača, Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited i Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited. Početni je ispitni postupak pokazao da u odnosu na navedena trgovačka društva nije utvrđen damping na tržištu Unije. Posljedično, društva Fang Da Food Additive (Shenzhen) i Fang Da Food Additive (Yan Quan) ne podliježu sadašnjoj reviziji nakon isteka mjere.
4. PROVJERA PRIMLJENIH PODATAKA
(10)
Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala neophodnima za određivanje nastavka ili vjerojatnosti ponavljanja dampinga i štete te za utvrđivanje interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
4.1.
PROIZVOĐAČI IZVOZNICI U KINI:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd, Shenzhen,
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd, Nanjing,
-
i povezano trgovačko društvo Rainbow Rich Industrial Ltd (Hong Kong).
4.2.
PROIZVOĐAČI IZVOZNICI U INDONEZIJI:
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung,
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo.
4.3.
PROIZVOĐAČ INDUSTRIJE UNIJE
-
Productos Aditivos S.A., Španjolska.
4.4.
NEPOVEZANI UVOZNIK/TRGOVAC
-
Beneo Palatinit GmbH, Njemačka.
4.5.
KORISNIK
-
Schweppes International Ltd, Nizozemska.
5. OBJAVA
(11)
Sve su stranke bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti uvođenje konačnih antidampinških pristojba na uvoz natrijevog ciklamata podrijetlom iz Kine i Indonezije.
(12)
U skladu s odredbama Osnovne uredbe, zainteresiranim strankama dano je razdoblje unutar kojega su mogle uložiti prigovore nakon navedene objave.
(13)
Pisani i usmeni komentari zainteresiranih stranaka razmotreni su i, prema potrebi, konačni su nalazi odgovarajuće promijenjeni.
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. DOTIČNI PROIZVOD
(14)
Dotični proizvod obuhvaćen ovom revizijom isti je kao proizvod na koji se odnosio početni ispitni postupak, odnosno natrijev ciklamat („NC”) podrijetlom iz Kine i Indonezije („dotični proizvod”), trenutačno obuhvaćen oznakom KN ex 2929 90 00.
(15)
Kako je utvrđeno tijekom početnog ispitnog postupka i potvrđeno trenutačnom revizijom, NC je potrošni proizvod koji se koristi kao dodatak hrani, dozvoljen u Europskoj uniji i mnogim ostalim zemljama kao sladilo za niskokaloričnu i dijetetsku hranu i pića. U velikoj se mjeri uzima kao aditiv u prehrambenoj industriji, a koriste ga i proizvođači niskokaloričnih i dijetetskih stolnih sladila. Male se količine također koriste u farmaceutskoj industriji.
2. ISTOVJETNI PROIZVOD
(16)
Kao i tijekom početnog ispitnog postupka, pokazalo se da je dotični proizvod proizveden u Kini i Indoneziji i prodan Uniji u smislu fizičkih i kemijskih svojstava i upotrebe isti kao dotični proizvod koji podnositelj zahtjeva proizvodi i prodaje na tržištu Unije, ili isti kao proizvod proizveden i prodan na domaćem tržištu u Indoneziji, koja je također služila kao analogna zemlja radi utvrđivanja uobičajene vrijednosti u odnosu na Kinu.
(17)
Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
C. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA
1. UVODNE NAPOMENE
(18)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, ispitano je trenutačno postojanje dampinga i je li vjerojatno da bi istek mjera mogao dovesti do nastavka ili ponavljanja dampinga. Podsjeća se da u okviru ispitnih postupaka prema navedenom članku nije razmatran tretman tržišnog gospodarstva („MET”).
(19)
U skladu s člankom 11. stavkom 9. Osnovne uredbe, ista opća metodologija korištena je u početnom ispitnom postupku, pod uvjetom da se okolnosti nisu promijenile. Radi utvrđivanja vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga, u skladu s uobičajenom praksom, odabrani su uzorci poslova na temelju podataka od četiri mjeseca RRIP-a, pri čemu je svaki mjesec bio posljednji mjesec kvartala. Rezultat je također potvrđen kroz analizu niza ostalih poslova. Ni jedan gospodarski subjekt nije se protivio ovom pristupu.
(20)
Podaci Eurostata pokazali su da je tijekom RRIP-a u Uniju uvezeno između 3 000 i 5 000 tona dotičnog proizvoda. Od toga je više od 90 % bilo uvezeno iz Kine, a ostatak iz Indonezije. Gotovo da nije bilo registriranih uvoza iz ostalih zemalja.
2. DAMPING UVOZA TIJEKOM ISPITNOG POSTUPKA
2.1. KINA
2.1.1. Analogna zemlja
(21)
Osim trgovačkih društava kojima je odobren MET tijekom početnog ispitnog postupka, uobičajena vrijednost za Kinu utvrđena je prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe.
(22)
Tijekom prethodnog ispitnog postupka Indonezija je korištena kao zemlja odgovarajućeg tržišnog gospodarstva u svrhu utvrđivanja uobičajene vrijednosti Kine.
(23)
Tu je mogućnost predložila Komisija putem obavijesti o pokretanju postupka i nijedna se zainteresirana stranka nije tome protivila unutar roka.
(24)
Cijene u Indoneziji smatraju se primjerenim nadomjeskom za cijene u Kini s obzirom na konkurentno domaće tržište u Indoneziji na kojem uvoz iz Kine raste i na kojem posluje najmanje šest proizvođača. Osim toga, čini se da se proizvod obuhvaćen ispitnim postupkom proizvodi samo u Uniji, Kini i Indoneziji. Tijekom trenutačnog ispitnog postupka nisu predstavljeni dokazi koji bi upućivali na suprotno.
(25)
Stoga je u svrhu ove revizije Indonezija korištena kao analogna zemlja tržišnog gospodarstva.
2.1.2. Kineski proizvođači izvoznici koji surađuju
2.1.2.1. Uvodne napomene
(26)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 8., dva su proizvođača, koja pripadaju istoj grupaciji „Rainbow Rich Industries” iz Hong Konga, surađivala tijekom ove revizije. Oni obuhvaćaju više od polovice izvoza ostvarenog u Uniji tijekom RRIP-a. Ne uzimajući u obzir proizvodnju i obujam prodaje trgovačkih društava koja nisu uključena u postupak, proizvođači koji surađuju obuhvatili su više od tri četvrtine ukupne kineske proizvodnje i gotovo polovicu njezinog kapaciteta. Reprezentativnost u smislu izvoza u Uniju bila je viša od 80 %. S obzirom na takvu razinu suradnje, detaljni podaci dobiveni od izvoznikâ koji surađuju korišteni su kao izvor u svrhu ocjene vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štetnog dampinga iz Kine.
(27)
Jedno od društava koje surađuje, Golden Time Enterprises (Shenzhen), tijekom RRIP-a u Uniju je izvezlo znatne količine proizvoda, dok njegovo povezano društvo, Jiantian Enterprises (Nanjing), nije izvozilo u EU od uvođenja mjera. Međutim, podaci sakupljeni na licu mjesta tijekom posjeta radi provjere trgovačkog društva koje nije izvozilo, društva Jiantian Enterprises (Nanjing), omogućili su detaljniji uvid u kinesko domaće tržište na kojem društvo ima znatan tržišni udio i znatan dio postojećeg kapaciteta.
(28)
Tijekom ispitnog postupka jedno je kinesko trgovačko društvo tvrdilo da su glavni domaći proizvođači održavali redovite sastanke radi dogovaranja referentne cijene za kinesko domaće tržište. S obzirom na prevladavajući položaj navedenih proizvođača, čini se da se ovim dogovorom kineske domaće cijene uspješno održavaju na relativno visokoj razini.
2.1.2.2. Uobičajena vrijednost
(29)
Uobičajena vrijednost društva Golden Time Enterprises (Shenzhen) izračunata je kao ponderirani prosjek cijene cjelokupne domaće prodaje tijekom RRIP-a, plaćene ili koju nezavisni kupci trebaju platiti za vrstu dotičnog proizvoda.
2.1.2.3. Izvozna cijena
(30)
Izvozna cijena društva Golden Time Enterprises (Shenzhen) u Uniju primjereno je prilagođena stvarna cijena ili cijena koju treba platiti za proizvod radi izvoza u EU.
2.1.2.4. Usporedba cijena
(31)
Uobičajena vrijednost uspoređena je s prosječnom izvoznom cijenom za svaku vrstu dotičnog proizvoda, na temelju cijene franko tvornica i na istoj razini trgovine. Kako bi se osigurala primjerena usporedba, u obzir su uzete razlike u čimbenicima za koje se tvrdilo i pokazalo da utječu na cijene i usporedivost cijena, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Prilagodbe su izvršene vezano uz troškove prekooceanskog i domaćeg prijevoza tereta, kreditiranja, rukovanja i pakiranja.
2.1.2.5. Dampinška marža
(32)
U skladu s člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, dampinška marža utvrđena je prema vrsti proizvoda na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranim prosječnim izvoznim cijenama na istoj razini trgovine. Ova je usporedba ukazala na postojanje dampinga tijekom RRIP-a na znatno višoj razini nego tijekom početnog ispitnog postupka. Ponderirana prosječna dampinška marža izražena kao postotak vrijednosti CIF na granici Unije iznosila je više od 30 % za društvo Golden Time Enterprises.
2.1.3. Ostali kineski proizvođači izvoznici
2.1.3.1. Uvodne napomene
(33)
Preostali izvoz iz Kine obuhvaćao je manje od 5 % potrošnje u Uniji.
(34)
Komisija je temeljila svoje zaključke vezane uz preostale kineske proizvođače izvoznike na podacima sakupljenima tijekom ispitnog postupka i službenim statističkim podacima Eurostata.
2.1.3.2. Uobičajena vrijednost
(35)
Uobičajena vrijednost za kineske izvoznike koji ne surađuju utvrđena je kao ponderirani prosjek domaćih prodajnih cijena indonezijskih proizvođača koji surađuju tijekom prodaje nezavisnim kupcima.
2.1.3.3. Izvozna cijena
(36)
Stoga je izvozna cijena za kineske izvoznike koji ne surađuju utvrđena na temelju raspoloživih činjenica u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. U nedostatku pouzdanijih podataka, to je napravljeno upućivanjem na prosječnu uvoznu cijenu CIF granica Unije dobivenu na temelju statističkih podataka Eurostata o uvozu tijekom RRIP-a.
2.1.3.4. Usporedba cijena
(37)
Ponderirani prosjek izvozne cijene utvrđen za preostale kineske izvoznike uspoređen je s ponderiranim prosjekom uobičajene vrijednosti provjerenih indonezijskih proizvođača, na temelju cijene franko tvornica i na istoj razini trgovine.
(38)
Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, učinjena je odgovarajuća prilagodba razlika koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Prilagodbe su izvršene vezano uz troškove prekooceanskog i domaćeg prijevoza tereta, osiguranja, rukovanja i pakiranja. U nedostatku pouzdanijih podataka, prilagodbe su izvršene na temelju provjerenih troškova kineskog izvoznika koji surađuje.
2.1.3.5. Dampinška marža
(39)
Dampinška marža izračunata je kao iznos za koji je uobičajena vrijednost, izračunata u uvodnoj izjavi 35., premašila izvoznu cijenu, kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 36. Tako dobiveni rezultati ukazuju na očit nastavak dampinških praksa tijekom razdoblja valjanosti mjera, uz dampinšku maržu višu od 5 %.
2.1.4. Zaključci o dampingu iz Kine
(40)
S obzirom na prethodno navedeno, zaključeno je da se damping iz Kine nastavio tijekom razdoblja primjene mjera.
2.2. INDONEZIJA
2.2.1. Uvodne napomene
(41)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 8., dva su proizvođača surađivala tijekom ove revizije, PT Golden Sari i PT Tunggak Waru Semi. Njihova reprezentativnost u smislu izvoza u Uniju iznosila je između 40 % i 60 % tijekom RRIP-a (4).
(42)
Prema podacima koje je sakupila Komisija u Indoneziji posluju još najmanje četiri proizvođača dotičnog proizvoda. Prema tim podacima, proizvođači koji surađuju obuhvaćaju otprilike jednu trećinu ukupne indonezijske proizvodnje i kapaciteta. Stoga se razina suradnje Indonezije tijekom ove revizije smatra niskom.
(43)
U pogledu prethodno navedenog i u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe, podaci o domaćim cijenama, cijenama izvoza u ostale zemlje, proizvodnji i kapacitetu Indonezije za indonezijske proizvođače izvoznike koji ne surađuju temeljile su se na najboljim dostupnim činjenicama, uključujući pritužbu i javno dostupne podatke. Odgovarajuće indonezijske vlasti obaviještene su o primjeni članka 18. i razlozima primjene. Indonezijske vlasti u tom pogledu nisu iznijele nikakve komentare.
(44)
Od dva društva koja surađuju samo je jedno izvozilo u Uniju tijekom RRIP-a, društvo PT Golden Sari. Iako nije bilo moguće utvrditi dampinšku maržu za društvo PT Tunggak Waru Semi, jer navedeno trgovačko društvo nije izvozilo u Uniju tijekom RRIP-a, njegovi su podaci ipak korišteni u svrhu dobivanja podataka, između ostalog, vezanih uz proizvodnju, kapacitete i izvoz u treće zemlje, što je omogućilo bolji uvid u indonezijsko domaće i izvozno tržište.
2.2.2. Indonezijski proizvođači izvoznici koji surađuju
2.2.2.1. Uobičajena vrijednost
(45)
Uobičajena vrijednost društva PT Golden Sari izračunata je kao ponderirani prosjek cijene cjelokupne domaće prodaje tijekom RRIP-a, plaćene ili koju nezavisni kupci trebaju platiti za vrstu dotičnog proizvoda.
2.2.2.2. Izvozna cijena
(46)
Izvozna cijena za društvo PT Golden Sari utvrđena je na temelju izvoznih cijena koje su stvarno plaćene ili koje treba platiti tijekom RRIP-a nezavisnim kupcima u Uniji.
2.2.2.3. Usporedba cijena
(47)
Uobičajena vrijednost uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom za svaku vrstu dotičnog proizvoda, na temelju cijene franko tvornica i na istoj razini trgovine.
(48)
Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, učinjena je odgovarajuća prilagodba razlika koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. U tom su pogledu izvršene prilagodbe vezane uz troškove međunarodnog prijevoza tereta, osiguranja, domaćeg prijevoza tereta, pakiranja i kreditiranja.
2.2.2.4. Dampinška marža
(49)
Rezultat usporedbe uobičajene vrijednosti i izvozne cijene pokazao je da tijekom RRIP-a nije došlo do dampinga od strane društva PT Golden Sari.
2.2.3. Ostali indonezijski proizvođači izvoznici
2.2.3.1. Uvodne napomene
(50)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 43., zbog niske razine suradnje Indonezije, dampinška je marža izvoznika koji ne surađuju određena u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe, odnosno na temelju raspoloživih činjenica.
2.2.3.2. Uobičajena vrijednost
(51)
Uobičajena vrijednost izračunata je kao ponderirana prosječna uobičajena vrijednost koja je izračunata za dva proizvođača koji surađuju.
2.2.3.3. Izvozna cijena
(52)
U nedostatku pouzdanijih podataka, izvozna cijena indonezijskih izvoznika koji ne surađuju određena je na temelju prosječne uvozne cijene CIF granica Unije dobivene na temelju statističkih podataka Eurostata o uvozu tijekom RRIP-a.
2.2.3.4. Usporedba cijena
(53)
Tako dobiveni ponderirani prosjek cijena izvoza Indonezije u Uniju uspoređen je na razini franko tvornica s ponderiranom prosječnom uobičajenom vrijednosti indonezijskih proizvođača koji surađuju.
(54)
Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, učinjena je odgovarajuća prilagodba razlika koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. U tom su pogledu izvršene prilagodbe vezane uz troškove međunarodnog prijevoza tereta, osiguranja, domaćeg prijevoza tereta, rukovanja, pakiranja i kreditiranja.
2.2.3.5. Dampinška marža
(55)
Usporedba uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, kako je prethodno navedeno, pokazala je postojanje dampinga. Utvrđena dampinška marža, kao postotak uvozne cijene CIF granica Unije, iznosila je skoro 30 %.
2.2.4. Zaključci o dampingu iz Indonezije
(56)
U pogledu gore navedenog, zaključeno je da se damping nastavio u slučaju znatnog broja indonezijskih proizvođača tijekom razdoblja primjene mjera.
3. RAZVOJ UVOZA AKO BI SE MJERE STAVILE IZVAN SNAGE
(57)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, ispitano je bi li se damping ponovio prestanu li vrijediti mjere na snazi koje se odnose na Kinu i Indoneziju.
(58)
U svrhu utvrđivanja bi li se damping ponovio u slučaju da se mjere stave izvan snage, Komisija je razmotrila dostupne podatke vezane uz okolnosti izvoznika i tržišne uvjete. Analiza se u prvom redu temeljila na podacima dobivenim iz odgovora na upitnik koje su dali proizvođači koji surađuju i provjerenim tijekom posjeta radi provjere na licu mjesta. Korišteni su i ostali izvori podatka, poput statističkih podataka Eurostata vezanih uz uvoz i službenih statističkih podataka koji se odnose na izvoz i tržišta, dobivenih od dotičnih zemalja.
3.1. KINA
3.1.1. Uvodne napomene
(59)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 26., proizvođači koji surađuju predstavljali su više od tri četvrtine kineske proizvodnje tijekom RRIP-a. S obzirom na to da je razina suradnje visoka, utvrđeno je da se pouzdani podaci o izvozu dotičnog proizvoda u Uniju tijekom RRIP-a mogu sakupiti direktno od proizvođača izvoznika. Općenitije, podaci koji se odnose na kinesko domaće tržište sakupljeni su od oba provjerena proizvođača.
(60)
Podsjeća se da je ispitni postupak pokazao da se damping od strane dotičnih kineskih trgovačkih društava uključenih u ovu reviziju nastavio na znatno višoj razini od one utvrđene tijekom početnog ispitnog postupka.
3.1.2. Neiskorišteni kapacitet i zalihe
(61)
Prema podacima koje je Komisija sakupila tijekom ispitnog postupka, slobodni proizvodni kapacitet dostupan trgovačkim društvima uključenim u ovu reviziju u Kini mnogo je puta veći od veličine tržišta Unije. Ispitni je postupak pokazao da domaća potrošnja u Kini vjerojatno neće u značajnoj mjeri prihvatiti navedeni dodatni kapacitet.
(62)
Jedan je kineski proizvođač tvrdio da je namjeravao znatno smanjiti svoj proizvodni kapacitet nakon RRIP-a. Međutim, o tome nisu podneseni materijalni dokazi. Čak i kad bi to u teoriji dovelo do smanjenja kineskog kapaciteta, ostali bi kineski proizvođači bili potaknuti povećati iskorištenost svojih slobodno dostupnih kapaciteta da bi nadomjestili manjak koji bi nastao vezano uz kineski izvoz.
(63)
Štoviše, mogućnost ostalih tržišta trećih zemalja da prihvate dodatni, značajan obujam kineskog uvoza je ograničena. Za početak, nekoliko velikih zemalja ne uvozi dotični proizvod iz zakonskih razloga (između ostalih, Sjedinjene Američke Države, Indija, Japan, Meksiko, Južna Koreja i cijeli Bliski istok). Osim toga, na temelju podataka sakupljenih tijekom ispitnog postupka, na preostalim velikim tržištima NC-a (Južna Amerika, Južna Afrika i Azija) u narednim se godinama ne očekuje znatan porast. Stoga tržište Unije ostaje ključno tržište za proizvod, privlačno ne samo zbog veličine nego i postojanja dobro poznatih, dobro uspostavljenih kanala distribucije za uvoz navedenog proizvoda.
(64)
Na posljetku je razmotreno bi li se prekomjerni kapacitet mogao preusmjeriti na proizvodnju ostalih proizvoda unutar uključenih trgovačkih društava. Navedeno, međutim, ne bi bilo moguće jer provjereni proizvođači u značajnim količinama ne proizvode niti jedan drugi proizvod i nema dokaza da bi se ostali kineski proizvođači lako prebacili na ostale proizvode.
(65)
Prethodno navedeno ukazuje na vjerojatnost nastavka velikih količina izvoza iz Kine u Uniju, u slučaju da mjere prestanu vrijediti.
3.1.3. Odnos između cijena u Uniji i cijena na kineskom domaćem tržištu
(66)
Komisija je utvrdila da su velike količine uvoza iz Kine u Uniju napravljene po cijenama nižim od cijena na kineskom domaćem tržištu. Prodajne cijene navedenog uvoza, s obzirom na njihovu razinu i tržišni udio kineskog dampinškog uvoza, moraju se uzeti u obzir kao referentna cijena u Uniji: ostali kineski izvoznici želeći ući na tržište sa značajnim količinama vjerojatno će se prilagoditi tim niskim cijenama i sudjelovati u dampingu.
3.1.4. Odnos izvoznih cijena za treće zemlje i cijena na kineskom domaćem tržištu
(67)
Komisija je usporedila provjerene kineske cijene izvoza u treće zemlje s provjerenim kineskim domaćim cijenama da bi dodatno ispitala ponašanje cijena kineskih izvoznika, u slučaju prekida mjera na snazi.
(68)
Utvrđeno je da su cijene izvoza u treće zemlje bile dosljedno niže od domaćih cijena i usklađene s cijenama izvoza u EU, što potvrđuje uzorak dampinga koji se čini strukturiranim u navedenom sektoru u Kini.
3.1.5. Odnos između izvoznih cijena za treće zemlje i razine cijena u Uniji
(69)
Komisija je usporedila kineske cijene izvoza u treće zemlje s cijenama koje prevladavaju u Uniji da bi utvrdila bi li, u slučaju stavljanja mjera izvan snage, došlo do poticanja izvoza u Uniju.
(70)
Kineske izvozne cijene u treće zemlje bile su općenito ispod razine cijena u Uniji. To potvrđuje da kineski izvoznici vjerojatno neće preusmjeriti izvoz u EU na ostala tržišta.
3.1.6. Zaključci o Kini
(71)
Ocjena prethodno navedenih čimbenika pokazala je da su izvoznici uključeni u reviziju nastavili izvoziti značajne količine dotičnog proizvoda u Uniju, po dampinškim cijenama. Kineski izvoz u ostale treće zemlje također se odvija po dampinškim cijenama što ukazuje na strukturalan uzorak dampinškog ponašanja. Kineske su domaće cijene više i ne postoje naznake da će se u bližoj budućnosti smanjiti. Velik, slobodno dostupan kapacitet kineskih izvoznika, manjak drugih velikih tržišta za takav kapacitet i privlačnost tržišta EU-a potiču kineske proizvođače izvoznike da usmjere još veće količine na tržište Unije po dampinškim cijenama, u slučaju da mjere prestanu vrijediti.
(72)
Uzimajući u obzir prethodno navedene podatke i informacije, zaključuje se da će se damping iz Kine vjerojatno nastaviti ili ponoviti u slučaju da mjere prestanu vrijediti.
3.2. INDONEZIJA
3.2.1. Uvodne napomene
(73)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 42., proizvođači koji surađuju predstavljali su manji dio indonezijske proizvodnje i kapaciteta te se stoga primijenio članak 18.
(74)
Također se podsjeća da je ispitni postupak pokazao da se damping iz Indonezije tijekom RRIP-a od strane proizvođača koji ne surađuju nastavio.
3.2.2. Neiskorišteni kapacitet i zalihe
(75)
Tijekom revizije utvrđeno je da ukupan slobodno dostupan kapacitet u Indoneziji iznosi više od tri četvrtine veličine tržišta Unije. Čak i ako se izvoznici koji surađuju ne uzmu o obzir, preostali slobodan kapacitet i dalje obuhvaća gotovo polovicu tržišta Unije. Službeni indonezijski statistički podaci ukazuju na to da indonezijski proizvođači gube tržišni udio zbog agresivne politike kineskih konkurenata na domaćem i međunarodnom tržištu. Stoga će se slobodno dostupan indonezijski kapacitet u budućnosti vjerojatno dodatno povećati.
(76)
Ispitano je bi li se ukupan slobodno dostupan kapacitet u Indoneziji mogao prihvatiti prodajom trećim zemljama, no kako je zaključeno u uvodnoj izjavi 63., tržišta trećih zemalja nisu predviđena za prihvaćanje predmetnog prekomjernog kapaciteta. Također je ispitano bi li se prekomjeran kapacitet mogao prihvatiti prodajom na domaćem tržištu. Međutim, kako je prethodno navedeno, prema službenim indonezijskim podacima tržišni se udio indonezijskih proizvođača na domaćem tržištu smanjuje pod pritiskom kineskog uvoza. Na posljetku, razmotrena je mogućnost prebacivanja proizvodnje na ostale slične proizvode; zbog istog razloga poput onog navedenog u uvodnoj izjavi 64. nije vjerojatno da bi se prekomjerni kapacitet mogao iskoristiti na taj način.
(77)
Zaključak je da bi velik (i rastući) dostupan kapacitet u Indoneziji, u slučaju da mjere prestanu vrijediti, u značajnoj mjeri bio usmjeren prema Uniji.
3.2.3. Odnos između cijena u Uniji i cijena na indonezijskom domaćem tržištu
(78)
Cijene na indonezijskom domaćem tržištu više su od cijena na tržištu Unije, neovisno o sve većem pritisku kineskog izvoza na indonezijskom tržištu. S obzirom na nisku razinu cijena kineskog uvoza u Uniju za takav prilično homogen proizvod, navedene bi cijene postale referentna cijena s kojom bi se indonezijski izvoznici vjerojatno izjednačili i time vršili damping u slučaju da mjere prestanu vrijediti. To se razmatranje odnosi na izvoznike koji surađuju i one koji ne surađuju.
(79)
Da mjere prestanu vrijediti samo za Indoneziju i Kinu, tržište bi Unije u smislu cijene postalo još privlačnije indonezijskim proizvođačima. Bez antidampinških mjera mogli bi povećati cijene i tako iskoristiti antidampinšku pristojbu koju bi kineski izvoznici i dalje morali plaćati. Valja nadodati da su, u slučaju sličnog scenarija vezanog uz razine cijena i razlike u cijenama između kineskih i indonezijskih izvoznika utvrđenih tijekom početnog ispitnog postupka, indonezijski izvoznici izvozili značajne količine u EU.
(80)
Na kraju također treba napomenuti da se indonezijski izvoz u EU stalno smanjivao nakon uvođenja mjera što učvršćuje zaključak da indonezijski izvoznici nisu sposobni ili voljni prodavati značajne količine na tržištu EU-a po nedampinškim cijenama.
3.2.4. Odnos između izvoznih cijena za treće zemlje i cijena na indonezijskom domaćem tržištu
(81)
Što se tiče proizvođača izvoznika koji surađuju, njihove provjerene cijene izvoza u treće zemlje više su od indonezijskih domaćih cijena.
(82)
Za izvoznike koji ne surađuju nije bilo moguće dobiti pojedinačne podatke tijekom ispitnog postupka. Dostupni službeni indonezijski statistički podaci koji se odnose na prosječne izvozne cijene cjelokupnog indonezijskog izvoza čine se netočnim u apsolutnom smislu jer su izvozne cijene znatno pretjerane. Međutim, isti statistički podaci ukazuju na to se izvozne cijene za treće zemlje čine nižima od izvoznih cijena za Uniju. To znači da bi bar veći dio indonezijskog izvoza u treće zemlje također bio dampinški. U svakom slučaju, statistički podaci vezani uz indonezijski izvoz ukazuju na nagli pad izvezenih količina što pokazuje da, na trenutačnim razinama cijena, indonezijski izvoznici trpe štetu zbog kineske konkurencije.
3.2.5. Odnos između izvoznih cijena za treće zemlje i cijena u Uniji
(83)
Za proizvođača koji surađuje izvozne cijene za treće zemlje bile se općenito više od razina cijena u Uniji. Međutim, bez obzira na ostatak indonezijskih proizvođača, dostupni službeni indonezijski statistički podaci daju drukčiju sliku. To znači da bi u slučaju većeg djela indonezijskih izvoznika damping postojao i prilikom izvoza u treće zemlje.
(84)
Ta razlika između izvoznih cijena za Uniju i izvoznih cijena za ostatak svijeta potiče indonezijske izvoznike da preusmjere izvoz u Uniji. Dođe li do prekida mjera koje se odnose na uvoz podrijetlom iz Kine taj bi zaključak bio dodatno potvrđen.
3.2.6. Zaključci o Indoneziji
(85)
Ocjena prethodno navedenih čimbenika pokazala je da se indonezijski uvoz u značajnoj mjeri odvijao po dampinškim cijenama u Uniji i na tržištima trećih zemalja, što ukazuje na strukturalni uzorak dampinškog ponašanja. Velik, slobodno dostupan kapacitet indonezijskih izvoznika, manjak drugih velikih tržišta za takav kapacitet i privlačnost tržišta EU-a potiču indonezijske proizvođače izvoznike da usmjere još veće količine na tržište Unije po dampinškim cijenama, u slučaju da mjere prestanu vrijediti.
(86)
Uzimajući u obzir prethodno navedene podatke i informacije, zaključuje se da će se damping iz Indonezije vjerojatno nastaviti ili ponoviti u slučaju da mjere prestanu vrijediti.
4. KOMENTARI NAKON OBJAVE
(87)
Indonezijske vlasti nisu unutar određenog roka reagirale na obavijest da se članak 18. može primijeniti na proizvođače koji ne surađuju. Međutim, nakon objave, indonezijske vlasti i jedan od indonezijskih proizvođača koji surađuje tvrdili su da dva indonezijska proizvođača koji surađuju predstavljaju značajan segment indonezijske industrije. Stranke su tvrdile da bi se zbog toga stupanj suradnje Indonezije trebao smatrati značajnim te da članak 18. ne bi trebalo primijeniti. Štoviše, prethodno navedene stranke tvrdile su da nisu u položaju surađivati s obzirom na to da nekoliko indonezijskih proizvođača nije tijekom RRIP-a izvozilo u Uniju. Naposljetku se tvrdilo da, s obzirom na to da jedan od proizvođača koji surađuju predstavlja izuzetno velik dio indonezijskog izvoza, navedene proizvođače koji surađuju treba smatrati reprezentativnima i da zbog toga što damping nije utvrđen u slučaju navedenog trgovačkog društva mjere za Indoneziju trebaju prestati vrijediti.
(88)
Valja razjasniti da se članak 18. nije primjenjivao na proizvođače koji surađuju, čiji su podaci u potpunosti uzeti u obzir tijekom ispitnog postupka. Što se tiče primjene članka 18. na ostatak indonezijskih proizvođača, u nedostatku podataka od navedenih stranaka, službe Komisije morale su se osloniti na najbolje dostupne činjenice. Valja upozoriti da službe Komisije, da bi ocijenile vjerojatnost nastavka i/ili ponavljanja dampinga tijekom revizije nakon isteka mjere, također moraju ocijeniti elemente koji se odnose na cjelokupno stanje industrije zemlje izvoznice, poput domaćeg kapaciteta, proizvodnje i cijena te izvoza u treće zemlje.
(89)
S obzirom na to da indonezijska društva koja se bave proizvodnjom i koja nisu surađivala predstavljaju velik dio indonezijske industrije u smislu izvoza u Uniju te proizvodnje i izvoza u treće zemlje, Komisija potvrđuje primjenu članka 18. uz upućivanje na indonezijske proizvođače koji ne surađuju kako je navedeno u uvodnoj izjavi 43.
(90)
Vezano uz zahtjev za ukidanje mjera na indonezijski izvoz treba napomenuti da indonezijske vlasti nisu osigurale podatke koji bi promijenili zaključak Komisije o reprezentativnosti izvoznika koji surađuje, koja iznosi između 40 % i 60 % ukupnog indonezijskog izvoza tijekom RRIP-a, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 41. Stoga se izvoznik u slučaju kojeg nije utvrđen damping ne može smatrati reprezentativnim u smislu cjelokupnog indonezijskog izvoza. Ostatak indonezijskog uvoza izvršen je po dampinškim cijenama, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 55. Stoga se potvrđuje zaključak da se damping iz tog dijela indonezijskog izvoza nastavio. Štoviše, nedostatak nastavka dampinga sam po sebi nije dovoljan razlog za prekid antidampinških mjera, ako se utvrdi vjerojatnost ponavljanja, što je slučaj u ovoj reviziji nakon isteka mjere. Zaključno, zahtjev za ukidanje mjera na temelju nedostatka dampinga od strane indonezijskog izvoznika koji surađuje ne može se prihvatiti.
(91)
Indonezijske vlasti i jedan indonezijski proizvođač koji surađuje zatražili su iznošenje svih brojeva koji se odnose na ukupni indonezijski izvoz u Uniju. Međutim, podsjeća se da je indeksiranje tih podatka (vidjeti napomenu uvodnoj izjavi 41.) bilo potrebno radi zaštite od iznošenja osjetljivih poslovnih podataka indonezijskog proizvođača izvoznika. Malo tržište i ograničen broj zainteresiranih stranaka opravdavaju indeksiranje tih brojeva. Zaključno, razlozi za primjenjivanjem povjerljivosti utemeljeni su i zahtjev za iznošenjem brojeva koji se odnose na ukupan indonezijski izvoz u Uniji se, stoga, ne može prihvatiti.
5. ZAKLJUČAK O VJEROJATNOSTI NASTAVKA I/ILI PONAVLJANJA DAMPINGA
(92)
Na temelju gore navedenog, zaključuje se da je vjerojatno da će se damping iz obje zemlje obuhvaćene ovom revizijom nastaviti ako mjere budu stavljene izvan snage.
D. SITUACIJA NA TRŽIŠTU UNIJE
1. DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE
(93)
NC u Uniji proizvodi samo proizvođač podnositelj zahtjeva, društvo Productos Aditivos S.A. Stoga se smatralo da navedeno trgovačko društvo predstavlja industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.
2. POTROŠNJA UNIJE
(94)
Podaci o potrošnji Unije temeljili su se na kumuliranom obujmu uvoza dotičnog proizvoda u Uniju temeljenog na statističkim podacima Eurostata i ukupnoj provjerenoj prodaji industrije Unije na tržištu Unije. Uzimajući u obzir da su navedeni podaci dobiveni iz dva izvora i da prodaja podnositelja zahtjeva treba biti povjerljiva, razvoj potrošnje naveden je u obliku indeksa u nastavku.
(95)
Potrošnja NC-a u Uniji tijekom razmatranog razdoblja iznosila je između 5 000 i 7 000 tona. Povećala se za 6 % između 2005. i 2006. i za 15 % između 2006. i 2007.Između 2007. i RRIP-a smanjila se za 18 %.
Tablica 1.
Potrošnja Unije
2005.
2006.
2007.
2008. (RRIP)
Indeks
100
106
122
103
3. UVOZ IZ DOTIČNIH ZEMALJA
3.1. KUMULACIJA
(96)
Komisija je razmatrala treba li učinak dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja ocijeniti kumulativno na temelju kriterija određenih člankom 3. stavkom 4. Osnovne uredbe. U tom je članku navedeno da učinke uvoza iz dviju ili više zemalja koje istodobno podliježu antidampinškim ispitnim postupcima treba ocijeniti kumulativno samo ako se utvrdi da: (a) marža dampinga utvrđena u smislu uvoza iz svake zemlje veća je od marže de minimis kako je navedeno u članku 9. stavku 3. Osnovne uredbe, i obujam uvoza svake zemlje nije zanemariv; i (b) kumulativna ocjena učinaka uvoza primjerena je zbog konkurentskih uvjeta između uvezenih proizvoda i konkurentskih uvjeta između uvezenih proizvoda i istovjetnog proizvoda iz Unije.
(97)
U tom je smislu najprije utvrđeno da su dampinške marže utvrđene za svaku od dotičnih zemalja bile veće od marži de minimis. Osim toga, obujam dampinškog uvoza iz svake od navedenih zemalja nije bio zanemariv u smislu članka 5. stavka 7. Osnovne uredbe. Obujam uvoza za Kinu i Indoneziju predstavljao je oko 50 % potrošnje Unije tijekom RRIP-a. Pri izračunu obujma uvoza nedampinški uvoz je isključen.
(98)
Ispitni je postupak pokazao da su konkurentski uvjeti između dampinškog uvoza i između dampinškog uvoza i istovjetnog proizvoda Unije bili slični. Utvrđeno je da su, bez obzira na podrijetlo, NC proizveden/prodan od strane dotičnih zemalja i onaj proizvede/prodan od industrije Unije međusobno konkurentni jer su jako slični u smislu osnovnih svojstava, sa stajališta korisnika uglavnom su zamjenjivi i distribuiraju se putem istih kanala distribucije. Cijene koje se odnose na uvoz iz Kine za koji vrijede mjere i dampinški uvoz iz Indonezije također su jednake veličine. Osim toga, prilikom usporedbe cijena na istoj razini trgovine, utvrđeno je da navedene cijene nelojalno snižavaju cijene industrije Unije.
(99)
S obzirom na prethodno navedeno, utvrđeno je da su svi kriteriji određeni člankom 3. stavkom 4. Osnovne uredbe u smislu uvoza iz Kine za koji vrijede mjere i dampinškog uvoza iz Indonezije ispunjeni te da učinak navedenog uvoza treba ocijeniti kumulativno.
3.2. OBUJAM I TRŽIŠNI UDIO DAMPINŠKOG UVOZA
(100)
Razvoj dampinškog uvoza iz Kine i Indonezije i njihov tržišni udio tijekom razmatranog razdoblja bio je kako slijedi:
Tablica 2.
Ukupni dampinški uvoz
2005.
2006.
2007.
2008. (RRIP)
Indeks
100
109
198
195
Tablica 3.
Tržišni udio dampinškog uvoza
2005.
2006.
2007.
2008. (RRIP)
Indeks
100
103
161
189
(101)
Obujam dampinškog uvoza i tržišni udio dampinškog uvoza gotovo su se udvostručili tijekom razmatranog razdoblja.
3.3. RAZVOJ I PONAŠANJE CIJENA UVOZA DOTIČNOG PROIZVODA
3.3.1. Razvoj cijena
(102)
Prosječna cijena dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja tijekom razmatranog razdoblja razvijala se kako slijedi:
Tablica 4.
Prosječne cijene dampinškog uvoza
2005.
2006.
2007.
2008. (RRIP)
Indeks
100
103
104
99
(103)
Podaci iz tablice 4. dobiveni su iz dostupnih statističkih podataka, uključujući Eurostat. Opći trend uvoznih cijena za Uniju pokazuje povećanje do 2007. i zatim smanjenje tijekom RRIP-a na razinu nižu od one 2005.
3.3.2. Sniženje cijena
(104)
U svrhu utvrđivanja sniženja cijena Komisija je svoju analizu temeljila na podacima dobivenim tijekom ispitnog postupka od proizvođača izvoznika iz Kine koji surađuje. Za ostala trgovačka društva iz Kine i Indonezije koja nisu surađivala u ovom slučaju, sniženje cijena utvrđeno je na temelju podataka Eurostata.
(105)
Pristup izračunu sniženja cijena isti je kao u ispitnom postupku. Uvozne cijene, uključujući antidampinške pristojbe, proizvođača izvoznika uspoređene su s cijenama industrije Unije, na temelju ponderiranih prosjeka proizvoda iste kvalitete tijekom RRIP-a. Cijene industrije Unije prilagođene su na razini franko tvornica i uspoređene s uvoznim cijenama CIF granica Unije, uz dodatak antidampinških i carinskih pristojba. Usporedba cijena napravljena je na istoj razini trgovine, primjereno prilagođena prema potrebi, nakon odbijanja rabata i popusta.
Tablica 5.
Sniženje cijena
2008. (RRIP)
Kina:
-
Golden Time
-
ostala trgovačka društva
21,6 %
3,2 %
Indonezija:
-
ostala trgovačka društva
18,7 %
4. UVOZ IZ OSTALIH ZEMALJA
Uvoz iz ostalih trećih zemalja bio je zanemariv (manje od 50 tona na godinu) tijekom razmatranog razdoblja i, stoga, nije utjecao na stanje industrije Unije.
5. GOSPODARSKO STANJE INDUSTRIJE UNIJE
(106)
Prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala sve važne gospodarske čimbenike i pokazatelje koji su utjecali na stanje industrije Unije od 2005. do RRIP-a.
(107)
Kako bi se poštovale povjerljive poslovne informacije, podatke o industriji Unije potrebno je predstaviti u indeksiranom obliku.
5.1. PROIZVODNJA, PROIZVODNI KAPACITET I ISKORIŠTENOST KAPACITETA
(108)
Proizvodnja industrije Unije smanjila se za 13 % od 2005. do RRIP-a. Proizvodni kapacitet ostao je nepromijenjen tijekom istog razdoblja, a iskorištenost kapaciteta se, u skladu s razvojem proizvodnje, smanjila za 10 %.
Tablica 6.
U indeksima
2005.
2006.
2007.
2008. (RRIP)
Proizvodni kapacitet
100
100
100
100
Obujam proizvodnje
100
106
88
87
Iskorištenost kapaciteta
100
106
88
87
5.2. PRODAJA U UNIJI
(109)
Podaci u tablici 7. ukazuju na jasno smanjenje obujma prodaje industrije Unije. Situaciju pogoršava činjenica da se ukupna potrošnja, kako je prikazano u tablici 1., povećala za 3 % tijekom istog razdoblja. Tržišni se udio industrije Unije između 2005. i RRIP-a drastično smanjio. To je u suprotnosti sa stalno rastućim tržišnim udjelom (vidjeti uvodnu izjavu 100.) kumulativnog dampinškog uvoza iz Kine i Indonezije tijekom razmatranog razdoblja. Industrija Unije je zbog smanjenja obujma povećala je svoje jedinične prodajne cijene. U cijelosti, usprkos povećanju jediničnih cijena, industrija Unije i dalje je tijekom RRIP-a ostvarivala gubitke vezane uz prodaju NC-a.
Tablica 7.
U indeksima
2005.
2006.
2007.
2008. (RRIP)
Obujam prodaje
100
93
81
72
Tržišni udio
100
88
66
70
Jedinične prodajne cijene
100
100
108
123
5.3. ZALIHE
(110)
Razina zaliha proizvođača Unije znatno se mijenjala između 2005. i RRIP-a, a tijekom razmatranog razdoblja smanjila se za gotovo polovinu.
Tablica 8.
Indeks
2005.
2006.
2007.
2008. (RRIP)
Zalihe (u tonama)
100
113
29
53
5.4. PROFITABLINOST
(111)
Usprkos cjelokupnom blagom napretku, profitabilnost industrije Unije i dalje je ostala negativna tijekom razmatranog razdoblja.
5.5. ZAPOSLENOST, PRODUKTIVNOST I PLAĆE
(112)
Stopa zaposlenosti u industriji Unije smanjila se za 19 % tijekom razmatranog razdoblja. Produktivnost po zaposleniku (utvrđena na temelju broja proizvedenih tona podijeljenog s brojem zaposlenika) se povećala. Prosječni troškovi zaposlenosti po zaposleniku povećali su se za 5 % tijekom razmatranog razdoblja.
Tablica 9.
U indeksima
2005.
2006.
2007.
2008. (RRIP)
Zaposlenost
100
88
91
81
Trošak zaposlenosti po zaposleniku
100
99
81
105
Produktivnost (po zaposleniku)
100
121
97
107
5.6. ULAGANJA, POVRAT ULAGANJA
(113)
Tijekom razmatranog razdoblja, ulaganja su se manjila gotovo za polovinu, ukazujući na cjelokupno negativno stanje proizvođača Unije. Razina povrata ulaganja izražena kao odnos između neto dobiti jedinog proizvođača Unije i bruto knjigovodstvenih vrijednosti njegove dugotrajne imovine odražava trend profitabilnosti. Povrat ulaganja drastično se smanjio za gotovo 80 % tijekom razmatranog razdoblja.
Tablica 10.
U indeksima
2005.
2006.
2007.
2008. (RRIP)
Ulaganje
100
44
7
53
Povrat ulaganja
100
54
20
21
5.7. NOVČANI TOK I SPOSOBNOST PRIKUPLJANJA KAPITALA
(114)
Novčani tok industrije Unije bilo je moguće ocijeniti samo u odnosu na ukupnu aktivnost industrije Unije. Ostao je neznatno pozitivan 2005., no potom je oslabio i postao negativan tijekom ostatka razmatranog razdoblja. Zbog gubitaka pretrpljenih tijekom razmatranog razdoblja industriji Uniji postalo je teže prikupiti kapital.
5.8. VISINA DAMPINGA
(115)
Damping iz obje dotične zemlje nastavio se tijekom RRIP-a, uz iznimku suradnje indonezijskog proizvođača izvoznika. S obzirom na ukupni izvezeni obujam i cijene dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja, taj se učinak ne može smatrati zanemarivim.
5.9. OPORAVAK OD PRETHODNOG DAMPINGA
(116)
Antidampinške mjere protiv uvoza NC-a podrijetlom iz Kine i Indonezije uvedene su u ožujku 2004.U tom je razdoblju razmatran samo parcijalni povrat stanja proizvođača Unije kako je prethodno navedeno.
5.10. ZAKLJUČAK O ŠTETI
(117)
Prisutnost uvoza po niskim cijenama iz Kine i Indonezije znatno je porasla na tržištu Unije. Određeni pokazatelji štete industrije Unije pokazuju znakove povrata, a drugi, pak, negativan razvoj.
(118)
Uzimajući u obzir cjelokupno stanje jedinog proizvođača Unije koje se pogoršava kao i raspon dampinškog uvoza iz Kine i Indonezije i značajno sniženje cijena, smatra se da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu.
6. UČINAK DAMPINŠKOG UVOZA IZ DOTIČNIH ZEMALJA I UČINAK OSTALIH ČIMBENIKA
6.1. UČINAK DAMPINŠKOG UVOZA IZ DOTIČNIH ZEMALJA
(119)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 100., kumulirani obujam i tržišni udio dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja gotovo su se udvostručili tijekom razmatranog razdoblja. Također je zabilježeno značajno sniženje cijena za obje dotične zemlje. Uzimajući u obzir očito vremensko podudaranje pogoršanja stanja industrije Unije i značajnog povećanja kumuliranog dampinškog uvoza iz Kine i Indonezije, navedeni je uvoz nanio štetu industriji Unije. Dampinški uvoz iz Kine i Indonezije povećao je njihov prodor na tržište EU-a i preuzeo znatan tržišni udio koji je dotad pripadao proizvođaču Unije.
6.2. UČINAK DRUGIH ČIMBENIKA
(120)
Komisija je analizirala jesu li bilo koji drugi poznati čimbenici, osim dampinškog uvoza, mogli utjecati na nastavak štete koju je pretrpio proizvođač Unije, da se moguća šteta uzrokovana drugim čimbenicima ne bi pripisala dampinškom uvozu.
6.2.1. Učinak nedampinškog uvoza iz Kine i Indonezije
(121)
Obujam nedampinškog uvoza iz Kine i Indonezije stalno je opadao tijekom razmatranog razdoblja. Odgovarajuće cijene navedenog uvoza bile su stalno više od cijena dampinškog uvoza. Na toj osnovi nedampinški uvoz iz Kine i Indonezije nije doprinio šteti koju je pretrpjela industrija Unije.
6.2.2. Uspješnost na izvoznim tržištima
(122)
Izvozna prodaja proizvođača Unije izvan EU-a predstavljala je manje od 25 % njegove cjelokupne prodaje. Suprotno prodaji u Uniji, profitabilnost izvozne prodaje porasla je tijekom razmatranog razdoblja i, stoga, nije mogla doprinijeti šteti koju je pretrpjela industrija Unije.
6.2.3. Fluktuacija cijena sirovina
(123)
Moguće je da je fluktuacija cijena sirovina NC-a u određenoj mjeri negativno utjecala na uspješnost industrije Unije. Međutim, taj čimbenik nije dovoljan da bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između pretrpljene štete i dampinškog uvoza. Promjene cijena sirovina trebale bi utjecati na dampinški uvoz u sličnom omjeru kao i na troškove proizvođača Unije jer su usko povezane s cijenama nafte i uree.
6.2.4. Promjene u uzorcima potrošnje
(124)
Promjene u uzorcima potrošnje zbog pojavljivanja novih proizvoda na tržištu nisu znatno utjecale na potrošnju NC-a. Čini se da NC i novi proizvodi nisu izravno zamjenjivi.
6.3. ZAKLJUČAK
(125)
Na toj se osnovi zaključuje da je dampinški uvoz iz Kine i Indonezije uzrokovao materijalnu štetu industriji Unije i da nijedan drugi čimbenik nije prekinuo tu uzročno-posljedičnu vezu.
E. VJEROJATNOST NASTAVKA ŠTETE
1. UČINAK PREDVIĐENOG OBUJMA I CIJENA NA STANJE INDUSTRIJE UNIJE U SLUČAJU STAVLJANJA MJERA IZVAN SNAGE
(126)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, uvoz iz zemalja koje su obuhvaćene trenutačnom revizijom ocijenjen je da bi se utvrdila vjerojatnost nastavka štete.
(127)
U odnosu na vjerojatni učinak isteka mjera na snazi na industriju Unije, sljedeći su čimbenici razmotreni u skladu s gore navedenim elementima u smislu vjerojatnosti nastavka dampinga.
1.1. KINA
(128)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 40., izvoz iz Kine koji su obavljali izvoznici uključeni u ovu reviziju nastavio se po dampinškim cijenama. Čini se da je kineski izvoz u ostale treće zemlje također bio dampinški, što ukazuje na strukturalni uzorak ponašanja dampinga.
(129)
Analiza dostupnih kapaciteta u Kini pokazala je da je slobodno dostupan proizvodni kapacitet trgovačkih društava uključenih u ovu reviziju u Kini mnogo puta veći od veličine tržišta Unije (vidjeti uvodnu izjavu 61.). Tržišta ostalih trećih zemalja imaju ograničenu mogućnost prihvaćanja značajnog dodatnog obujma kineskog uvoza (vidjeti uvodnu izjavu 63.). Navedeno potiče kineske proizvođače izvoznike da velik obujam izvoza po dampinškim cijenama usmjere na tržište Unije, u slučaju da mjere prestanu vrijediti (vidjeti uvodnu izjavu 65.).
(130)
Utvrđene značajne razine dampinga i nelojalno sniženje cijena upućuju na to da bi navedeni izvoz obujma u Uniju bio izvršen po dampinškim cijenama koje bi bilo znatno niže od troškova proizvođača Unije.
(131)
Kombinirani učinak takvog obujma i cijena kao takav bi mogao dovesti do pogoršanja već nesigurnog stanja industrije Unije. Takav bi scenarij najvjerojatnije doveo do dodatnog sniženja cijena i/ili niže proizvodnje i prodaje industrije Unije. Financijski položaj industrije Unije dodatno bi se pogoršao što bi dovelo do još veće štete. Takav bi razvoj vjerojatno prouzročio propadanje jedinog proizvođača Unije.
1.2. INDONEZIJA
(132)
Ispitni je postupak pokazao da se damping iz Indonezije nastavio tijekom RRIP-a. Ispitni postupak također je pokazao da ukupan slobodno dostupan kapacitet u Indoneziji čini više od tri četvrtine veličine tržišta Unije i da će se u bližoj budućnosti vjerojatno dodatno povećati (vidjeti uvodnu izjavu 75.). S obzirom na to da nema pokazatelja da bi ostala tržišta trećih zemalja ili domaće tržište mogli prihvatiti navedeni višak kapaciteta, to bi moglo prouzročiti povećanje izvoza po nižim cijenama u Uniji, u slučaju da mjere prestanu vrijediti.
(133)
Kao i na primjeru Kine, utvrđene značajne razine dampinga i nelojalno sniženje cijena upućuju na izvoz obujma iz Indonezije u Uniju po dampinškim cijenama koje bi bile znatno niže od cijena i troškova proizvođača Unije. Slično tome, kombinirani učinak takvog obujma i cijena mogao bi dovesti do dodatnog pogoršanja već nesigurnog položaja proizvođača Unije i vjerojatno bi prouzročio propadanje jedinog proizvođača Unije. Kao na primjeru Kine, čini se da je i indonezijski izvoz u ostale treće zemlje dampinški sve dok su cijene niže od cijena povezanih s izvozom u Europsku uniju, što ukazuje na strukturalni uzorak dampinškog ponašanja.
2. ZAKLJUČAK O VJEROJATNOSTI NASTAVKA ŠTETE
(134)
Industrija Unije trpi štetu učinaka dampinškog uvoza već nekoliko godina i trenutačno je još uvijek u nesigurnom gospodarskom položaju.
(135)
Kako je prethodno utvrđeno, ispitni je postupak pokazao da se stanje industrije Unije u kojem joj je nanesena šteta nastavilo tijekom RRIP-a. Nastavak štete, prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe, sam po sebi dobar je pokazatelj da će se šteta vjerojatno nastaviti u budućnosti što upućuje na to da mjere valja zadržati.
(136)
Nalazi koji se odnose na uvoz pokazuju da će se uvoz velikog obujma po dampinškim cijenama vjerojatno nastaviti i da će pritisak na cijene vjerojatno povećati konkurenciju između dampinškog uvoza i NC-a proizvedenog u Uniji. Ispitni postupak nije identificirao čimbenike koji bi prekinuli snažnu vezu između dampinškog uvoza i štete koju bi industrija Unije pretrpjela.
(137)
U slučaju prekida mjera, stanje industrije Unije bi se pogoršalo te bi postojanje jedinog proizvođača Unije bilo ugroženo.
(138)
Stoga se zaključuje da će se, zbog dampinškog uvoza iz Kine i Indonezije, nanošenje štete industriji Unije vjerojatno nastaviti.
F. INTERES UNIJE
1. UVOD
(139)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, ispitano je bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera bilo protivno interesu Unije u cijelosti. Određivanje interesa Unije temeljilo se na uzimanju u obzir raznih uključenih interesa, tj. interesa podnositelja zahtjeva proizvođača Unije, uvoznika, dobavljača i korisnika.
2. INTERES PODNOSITELJA ZAHTJEVA PROIZVOĐAČA UNIJE
(140)
Vezano uz jedinog proizvođača Unije treba napomenuti da je do njegovog položaja ostvarivanja gubitaka došlo zbog poteškoća natjecanja s niskim cijenama dampinškog uvoza koji je već na samom početku razmatranog razdoblja obuhvaćao značajan tržišni udio i koji se tijekom navedenog razdoblja dodatno povećao.
(141)
Smatra se da bi nastavak uvođenja mjera koristio proizvođaču Unije koji bi u tom slučaju barem mogao povećati obujam i, eventualno, prodajne cijene i time stvoriti potrebnu razinu prihoda koja bi mu omogućila nastavak ulaganja u proizvodna postrojenja. U suprotnom, prekid mjera zaustavio bi oporavak i doveo do nastavka i čak povećanja štete koju je pretrpio proizvođač Unije. U ozbiljnoj bi mjeri ugrozio održivost proizvođača Unije i proizvođač bi možda propao, što bi smanjilo opskrbu i konkurenciju na tržištu.
3. INTERES UVOZNIKA
(142)
Prilikom pokretanja postupka upitnik je poslan dvadesetorici nepovezanih uvoznika. Trojica su odgovorila da više nisu aktivni na tržištu dotičnog proizvoda. Dva druga uvoznika odgovorila su na upitnik. Nepovezani uvoznici koji surađuju predstavljali su 7 % ukupnog dotičnog uvoza.
(143)
Ispitni je postupak pokazao da je raznolikost dobavljača NC-a od presudne važnosti. Uvoznici se zbog kvalitete i sigurne opskrbe hranom moraju osloniti i na azijske i europske izvore.
4. INTERES KORISNIKA
(144)
Prilikom pokretanja postupka, upitnik je poslan trinaestorici potencijalnih korisnika, no samo su dvojica odgovorila Komisiji.
(145)
Glavni korisnici dotičnog proizvoda u Uniji djeluju u prehrambenoj industriji, industriji pića i farmaceutskoj industriji. Potražnja za dotičnim proizvodom, stoga, ovisi o položaju navedenih industrija.
(146)
Korisnici koji su se odazvali na upitnik ostvarili su veliku profitnu maržu na proizvodima na kraju proizvodnog lanca za koje se koristi NC. Učinak antidampinški pristojba na njihove ukupne troškove bio je toliko minimalan (manje od 1 %) da postojeće mjere nisu nerazmjerno utjecale na njih.
5. INTERES DOBAVLJAČA
(147)
Upitnik je poslan osmorici potencijalnih dobavljača, no nitko nije odgovorio Komisiji. Dostupni podaci upućuju na to da je njihovo poslovanje koje uključuje NC prilično zanemarivo. U svakom slučaju, daljnje slabljenje položaja jedinog proizvođača Unije moglo bi imati negativne, iako ograničene, posljedice za njegove dobavljače sirovina. Stoga je razumno pretpostaviti da bi mjere koristile i dobavljačima jer bi pomogle održanju jednog od njihovih kupaca.
6. ZAKLJUČAK O INTERESU UNIJE
(148)
Uzimajući u obzir sve gore navedene čimbenike, zaključuje se da ne postoje uvjerljivi razlozi protiv uvođenja trenutačnih antidampinških mjera.
G. KONAČNE ANTIDAMPINŠKE MJERE
(149)
U pogledu prethodno navedenih zaključaka, mjere na snazi primjenjive na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz Kine i Indonezije trebalo bi zadržati,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz natrijevog ciklamata koji je trenutačno obuhvaćen oznakom KN ex 2929 90 00 (oznaka TARIC 2929900010), podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Indonezije.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na proizvode opisane u stavku 1. koje proizvode u nastavku navedena trgovačka društva je sljedeća:
Zemlja
Trgovačko društvo
Stopa pristojbe (EUR po kilogramu)
Dodatna oznaka TARIC
Narodna Republika Kina:
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518 102, Narodna Republika Kina
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technoclogy Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Narodna Republika Kina
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Narodna Republika Kina
0,11
A473
Sva ostala trgovačka društva
0,26
A999
Indonezija:
PT. Golden Sari (chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonezija.
0,24
A502
Sva ostala trgovačka društva
0,27
A999
3. U slučajevima kada je roba oštećena prije ulaska u slobodni promet pa je, stoga, cijena koja je stvarno plaćena ili koju treba platiti raspodijeljena radi utvrđivanja carinske vrijednosti prema članku 145. Uredbe Komisije (EEZ) br. 2454/93 od 2. srpnja 1993. o utvrđivanju odredaba za provedbu Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 o Carinskom zakoniku Zajednice (5), iznos antidampinške pristojbe, izračunane na temelju stavka 2. ovog članka, smanjuje se za postotak koji odgovara raspodjeli cijene koja je stvarno plaćena ili koju treba platiti.
4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Luxembourgu 3. lipnja 2010.