PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1389/2011
ze dne 19. prosince 2011
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu kyseliny trichlorisokyanurové pocházející z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1631/2005 (2) uložila Rada konečná antidumpingová opatření v podobě individuálních cel v rozmezí od 7,3 % do 40,5 % se zbytkovým clem ve výši 42,6 % (3) na dovoz kyseliny trichlorisokyanurové pocházející z Čínské lidové republiky („ČLR“).
(2)
Nařízením (ES) č. 855/2010 (4) snížila Rada individuální clo vztahující se na jeden podnik z 14,1 % na 3,2 %.
2. Žádost o přezkum
(3)
Na základě zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (5) konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 6. července 2010 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podala Evropská rada pro chemický průmysl („CEFIC“) jménem výrobců z Unie, kteří představují významný podíl, v tomto případě více než 90 %, celkové výroby kyseliny trichlorisokyanurové v Unii (dále jen „žadatelé“).
(4)
Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování nebo opakování dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení
(5)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 6. října 2010 oznámila prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1 Období šetření
(6)
Období přezkumného šetření probíhalo od 1. července 2009 do 30. června 2010. Pravděpodobnost přetrvání nebo obnovení aspektů újmy je analyzována za období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného řízení (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(7)
Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(8)
Zúčastněným stranám Komise též umožnila, aby písemně vyjádřily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(9)
S ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v oznámení o zahájení přezkumu předpokládal výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
(10)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zveřejnění o zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v tomto oznámení.
(11)
Pokud jde o vyvážející výrobce v ČLR, žádný z nich při šetření nespolupracoval.
(12)
Pokud jde o dovozce, několik společností se v počátku přihlásilo, v pozdější fázi však od spolupráce ustoupily.
(13)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám během lhůty stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi byly obdrženy od tří známých výrobců v Unii a od dvou uživatelů.
(14)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce byly provedeny v prostorách dvou hlavních výrobců v Unii:
-
Fluidra (Inquide Sau), Passeig de Sanllehy, 25, 08213 Polinya (Barcelona), Španělsko
-
Ercros (Aragonesas), Avenida Diagonal 595, Barcelona, Španělsko
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(15)
Dotčeným výrobkem, který je předmětem přezkumu, je kyselina trichlorisokyanurová a její preparáty (dále jen „TCCA“), dle mezinárodního nechráněného názvu (INN) též nazývaná „symklosen“, v současné době kódů KN ex 2933 69 80 a ex 3808 94 20 (kódy TARIC 2933698070 a 3808942020), pocházející z ČLR.
(16)
TCCA je chemický produkt používaný jako širokospektrý organický dezinfekční a bělicí prostředek na bázi chloru, používaný zejména při dezinfekci vody v plaveckých bazénech. Prodává se ve formě prášku, granulí, tablet nebo štěpků. Všechny formy TCCA a její preparáty mají stejné základní znaky (chemické složení) a vlastnosti (dezinfekční prostředek), všechny jsou určeny pro podobné použití, a jsou proto považovány za jediný výrobek.
(17)
Toto šetření potvrdilo, že dotčený výrobek, který je vyráběn a prodáván vyvážejícími výrobci na trh Unie, má obdobné fyzikální a chemické vlastnosti a použití jako výrobek vyráběný výrobci v Unii a prodávaný na trhu Unie a výrobcem ve srovnatelné zemi jak na domácím trhu, tak na vývozních trzích. Považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OPAKOVÁNÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(18)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by pozbytí platnosti současných opatření vedlo k pokračování nebo opakování dumpingu.
(19)
Jak bylo vysvětleno výše, žádný z 30 známých vyvážejících výrobců, kteří byli kontaktováni, se během výběru vzorku ani v průběhu šetření nepřihlásil.
(20)
Vzhledem k tomu, že žádný vyvážející výrobce v ČLR nespolupracoval, závěry týkající se pravděpodobnosti pokračování nebo opakovaného výskytu dumpingu jsou založeny na dostupných údajích v souladu s článkem 18 základního nařízení, jmenovitě na údajích Eurostatu, žádosti o přezkum a oficiálních vývozních statistikách ČLR.
(21)
Kromě toho byly ke stanovení běžné hodnoty použity údaje předložené spolupracujícím vyvážejícím výrobcem ve srovnatelné zemi, Japonsku.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(22)
Vzhledem k tomu, že ČLR je hospodářstvím v procesu transformace a v souladu s ustanovením čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení je nutné určit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Evropské unie, nebo v případě, že tuto cenu není možné stanovit, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(23)
Komise oznámila ve svém oznámení o zahájení přezkumu, že vzhledem k tomu, že Japonsko bylo použito v předchozím šetření jakožto vhodná země s tržním hospodářstvím za účelem stanovení běžné hodnoty pro ČLR, počítá s jeho použitím za tímto účelem i v tomto případě. V průběhu tohoto přezkumného šetření byli za účelem spolupráce kontaktováni též výrobci v dalších zemích s tržní ekonomikou, konkrétně v USA a na Tchaj-wanu. Spolupráce však byla navázána pouze s jedním vyvážejícím výrobcem v Japonsku.
(24)
To vedlo k závěru, že Japonsko je vhodnou srovnatelnou zemí. V tomto ohledu nebyly od zúčastněných stran vzneseny žádné připomínky nebo námitky týkající se vhodnosti této země.
2.2 Běžná hodnota
(25)
V souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě informací získaných od spolupracujícího vyvážejícího výrobce ve srovnatelné zemi, tj. na základě cen zaplacených nebo splatných na domácím trhu v Japonsku za obdobné výrobky, o nichž se zjistilo, že se jejich prodej uskutečnil v běžném obchodním styku.
(26)
Pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Japonsku bylo nejprve stanoveno, zda jeho celkový prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu byl reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení, tj. zda představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. Prodej spolupracujícího vyvážejícího výrobce na domácím trhu v Japonsku během období přezkumného šetření byl shledán reprezentativním.
(27)
Následně bylo zkoumáno, zda byl prodej na domácím trhu uskutečněn v běžném obchodním styku, v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení.
(28)
Vzhledem k tomu, že byl prodej na domácím trhu ve všech případech považován za ziskový, běžná hodnota byla stanovena na základě skutečné vážené průměrné ceny na domácím trhu v průběhu období přezkumného šetření.
2.3 Vývozní cena
(29)
Vzhledem k neexistující spolupráci ze strany vyvážejících výrobců v ČLR byla vývozní cena stanovena na základě údajů Eurostatu.
2.4 Srovnání
(30)
Srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům činitelů, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Pro tento účel se formou úprav řádně zohlednily rozdíly v nákladech na dopravu a pojištění.
2.5 Dumpingové rozpětí
(31)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou. Na základě výše popsané metodiky činí zjištěné dumpingové rozpětí 75 %.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Předběžná poznámka
(32)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla též prošetřena pravděpodobnost pokračování dumpingu.
(33)
V této souvislosti byly analyzovány tyto prvky: volná kapacita čínských vyvážejících výrobců, atraktivita trhu Unie pro vyvážející výrobce ČLR a jejich vývoz do třetích zemí.
3.2 Volná kapacita vyvážejících výrobců ČLR
(34)
Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici další údaje o výrobní kapacitě, byla analýza provedena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum.
(35)
Podle žádosti o přezkum zůstávalo využití výrobních kapacit v ČLR během posuzovaného období nízké se sazbami nižšími než 40 %. Vzhledem k ohromné výrobní kapacitě a nízké domácí poptávce se zdá, že je v ČLR k dispozici více než 180 000 tun volné kapacity, která by mohla být exportována. V porovnání s tím činila spotřeba Unie v období přezkumného šetření přibližně 44 000 tun.
3.3 Atraktivita trhu Unie
(36)
Atraktivita trhu Unie může být prokázána skutečností, že uložení antidumpingových cel nezastavilo rozšiřování vývozu z ČLR do Unie. Ačkoli během období 2007-2009 byl objem dovozu v porovnání s obdobím původního šetření vedoucího k uložení opatření nižší, objem dovozu během období přezkumného šetření tuto úroveň překročil a dosáhl 22 696 tun.
(37)
Navzdory zvýšení průměrné dovozní ceny během posuzovaného období zůstaly ceny trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(38)
Skutečnost, že se dovoz ČLR v průběhu posuzovaného období zvýšil na úroveň, která byla vyšší než během původního období šetření ukazuje, že zájem ČLR o trh Unie přetrvává.
3.4 Vývozní ceny do třetích zemí
(39)
Vývozní statistiky ČLR byly analyzovány s ohledem na objem a ceny vývozu ČLR do jiných třetích zemí. Podle těchto statistik představoval v roce 2010 trh Unie 24 % celkového vývozu z ČLR. Vývozní ceny na úrovni FOB pro EU byly mírně vyšší než vývozní ceny pro zbytek světa. Z důvodu neexistující spolupráce a chybějících údajů v žádosti o přezkum týkajících se vývozu do jiných třetích zemí nemohlo být na úrovni CIF provedeno porovnání těchto cen s průměrnou cenou výrobků vyrobených v Unii. Avšak vzhledem ke skutečnosti, že vývozní ceny do třetích zemí jsou v průměru nižší než vývozní ceny do Unie, lze usuzovat, že trh Unie je pro vývozce ČLR atraktivní a že vývoz se pravděpodobně bude zvyšovat, pokud nebudou přijata náležitá opatření.
4. Závěr ohledně pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu
(40)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním lze dospět k závěru, že vývoz z ČLR je stále prováděn za dumpingové ceny a že je pravděpodobné, že by došlo k přetrvání dumpingu na trhu Unie, pokud by stávající antidumpingová opatření byla zrušena. S přihlédnutím ke stávajícím volným kapacitám v ČLR a atraktivitě trhu Unie, která je zřejmá ze srovnání mezi vývozními cenami do EU a do třetích zemí, je skutečně pravděpodobné, že objem dumpingového vývozu z ČLR do Unie by se zásadně zvýšil, pokud by opatření pozbyla platnosti.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Definice výrobního odvětví Unie
(41)
Dotčený výrobek je v Unii vyráběn třemi společnostmi. Má se proto za to, že tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení (dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“).
2. Předběžná poznámka
(42)
Údaje byly získány ze statistických údajů Eurostatu, žádosti o přezkum, odpovědí v dotazníku a informací shromážděných během kontrolních návštěv.
(43)
Hospodářské ukazatele týkající se výroby, výrobní kapacity, využití kapacity, objemu prodeje, podílu na trhu a zaměstnanosti se vztahují na údaje poskytnuté od těchto tří výrobců v Unii. Všechny ostatní ukazatele se vztahují na údaje předložené žadateli pouze v důsledku omezené spolupráce jednoho z výrobců v Unii, který v tomto přezkumu žadatelem nebyl. Vzhledem k tomu, že žadatelé představují přibližně 90 % produkce Unie v období přezkumného šetření, byly jejich údaje považovány pro výrobní odvětví Unie za reprezentativní pro účely tohoto přezkumu. Pouze údaje získané od žadatelů byly ověřeny na místě.
(44)
Údaje týkající se hospodářské situace výrobního odvětví Unie i spotřeby v Unii mohou být poskytnuty pouze v indexované podobě, aby byla zachována důvěrnost podle článku 19 základního nařízení. Důvodem je fakt, že tyto hospodářské ukazatele se týkají pouze dvou výrobců nebo v některých případech tří výrobců, přičemž ale jeden z nich vykonává v odvětví pouze okrajovou činnost.
(45)
V červnu 2009 jeden z žadatelů uzavřel jeden ze svých dvou závodů, zastavil k tomuto datu výrobu a propustil všechny zaměstnance. Výroba byla nejdříve v daném závodu pozastavena na několik měsíců a následně byl závod s konečnou platností uzavřen v lednu 2010. Tato skutečnost měla určitý dopad na některé ukazatele, jako jsou např. spotřeba, objem výroby a produktivita, jak je vysvětleno dále v bodech (47) a (62).
3. Spotřeba na trhu Unie
(46)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje tří výše zmíněných výrobců na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu.
(47)
Mezi lety 2007 a 2009 se spotřeba TCCA v Unii snížila o 19 %, v období přezkumného šetření však opět vzrostla na úroveň o více než 6 % vyšší oproti úrovni v roce 2007. V případě let 2008 a 2009 lze tento trend vysvětlit kombinovanými účinky nižší poptávky z důvodu celosvětové hospodářské krize a omezené nabídky v důsledku uzavření jednoho z výrobních závodů v roce 2009 (viz (45). bod odůvodnění). Vyšší úroveň spotřeby v Unii dosažená v období přezkumného šetření souvisí především se zotavením z finanční krize a nárůstem dovozu z ČLR.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2007
2008
2009
OPŠ
Spotřeba v Unii (v tunách)
Index (2007 = 100)
100
93
81
106
4. Objem dumpingového dovozu z Čínské lidové republiky a jeho podíl na trhu
(48)
Objem a tržní podíl dumpingového dovozu z ČLR se vyvíjely tak, jak je uvedeno níže. Vzhledem k tomu, že žádný z vývozců/výrobců v ČLR při tomto přezkumu nespolupracoval, následující množství a podíly na trhu jsou založeny na dovozových statistikách Eurostatu.
(49)
V letech 2008 a 2009 se dovezené množství TCCA z ČLR mírně snížilo. Po tomto poklesu dovozu následovalo výrazné zvýšení v průběhu období přezkumného šetření (více než 35 % ve srovnání s rokem 2009). Zároveň docházelo během období přezkumného šetření k soustavnému zvyšování podílu dovozu ČLR na trhu.
Tabulka 2
Objem a tržní podíl dovozu z ČLR
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu v tunách
17 957
17 298
16 645
22 696
Index (2007 = 100)
100
96
93
126
Podíl na trhu (rozpětí)
40 %-50 %
40 %-50 %
45 %-55 %
50 %-60 %
5. Vývoj cen dumpingového dovozu z Čínské lidové republiky a cenové podbízení
5.1 Vývoj cen
(50)
Ceny dovozu z ČLR ukázaly trvalý nárůst o 11,3 %. Tento trend na jednu stranu sleduje vývoj cen hlavní složky použité suroviny, které začaly výrazně růst v roce 2009 a během období přezkumného šetření, na druhou stranu může do určité míry odrážet rozdíly v sortimentu výrobků (7).
Tabulka 3
Jednotková cena ČLR
2007
2008
2009
OPŠ
EUR/tuna
1 048
1 052
1 163
1 167
Index (2007 = 100)
100
100,4
111
111,3
5.2 Cenové podbízení
(51)
Během celého období byly ceny dovozu ČLR trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Pro určení, zda docházelo k cenovému podbízení, vycházela Komise při svém výpočtu z průměrné vývozní ceny CIF z ČLR získané z Eurostatu. Tyto ceny dotčeného výrobku byly porovnány s váženou průměrnou cenou výrobního odvětví Unie upravenou na úroveň cen ze závodu. Srovnání ukázalo, že ceny dovozu z ČLR byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie o více než 10 % bez zohlednění platného antidumpingového cla.
6. Dovoz z ostatních zemí
(52)
V následující tabulce je uveden objem dovozu z ostatních zemí a jeho podíl na trhu během posuzovaného období. Příslušné údaje vycházejí z údajů Eurostatu:
Tabulka 4
Dovoz z jiných zemí (objem a podíl na trhu)
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z jiných třetích zemí (v tunách)
501
239
296
378
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu (rozpětí)
Méně než 2 %
Méně než 2 %
Méně než 2 %
Méně než 2 %
(53)
Pokud jde o objem a podíl na trhu, dovoz z jiných třetích zemí byl v posuzovaném období zanedbatelný. Dovoz z USA, tedy další země, která byla předmětem antidumpingových opatření, byl během posuzovaného období zcela pozastaven.
7. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(54)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav daného výrobního odvětví Unie.
7.1 Výroba
(55)
Od roku 2009 byl zaznamenán výrazný pokles výroby způsobený zejména globální hospodářskou krizí a uzavřením jednoho výrobního provozu v červnu 2009, kdy k tomuto datu došlo k úplnému zastavení výroby v tomto závodu (viz (45). bod odůvodnění výše).
Tabulka 5
Produkce v Unii
2007
2008
2009
OPŠ
Index objemu výroby v Unii (2007 = 100)
100
95,2
66,5
70,7
7.2 Kapacita a využití kapacity
(56)
Stejný vývoj jako pro výrobu byl v posuzovaném období zaznamenán i pro výrobní kapacitu. Využití kapacity bylo však během období přezkumného šetření kladně ovlivněno určitým zlepšením procesů.
(57)
Vzhledem k uzavření jednoho závodu v Unii v roce 2009 (viz (45). bod odůvodnění výše) se shromážděné údaje v období přezkumného šetření vztahují pouze na kapacitu zbývajících závodů.
Tabulka 6
Výrobní kapacita v Unii a její využití
2007
2008
2009
OPŠ
Index výrobní kapacity
(2007 = 100)
100
101,5
91,0
80,6
Index využití kapacity
Index (2007 = 100)
100
93,4
72,8
86,9
7.3 Stav zásob
(58)
Tento ukazatel byl založen na informacích poskytnutých žadateli z důvodů uvedených v (54). bodě odůvodnění výše. Šetření v prostorách společnosti odhalila některé sezónní vlivy na spotřebu TCCA, a sice že dotčený výrobek se používá především v létě. To má dopad na změnu úrovně zásob v průběhu roku. Zásoby jsou největší v zimním období, zatímco v letním období jsou výrazně nižší. Vzhledem k tomu, že v letech 2007-2009 představují číselné údaje úroveň zásob ke dni 31. prosince daného roku, zatímco údaje v období přezkumného šetření ukazují úroveň zásob ke dni 30. června 2010, což je období s nejvyšším využitím zásob v průběhu roku, neumožňuje tento ukazatel řádné srovnání mezi obdobím přezkumného šetření a zbytkem posuzovaného období a není tudíž považován za relevantní pro posouzení újmy.
7.4 Objem prodeje
(59)
Objem prodeje dotčeného výrobku na trhu Unie byl nepříznivě ovlivněn hospodářskou krizí. Nárůst během období přezkumného šetření lze vysvětlit především zvýšením spotřeby v Unii v důsledku zotavení z recese po hospodářské krizi.
Tabulka 7
Prodej
2007
2008
2009
OPŠ
Objem
Index (2007 = 100)
100
92
73
91
7.5 Podíl na trhu
(60)
Výrobní odvětví Unie nebylo během posuzovaného období schopno získat zpět svůj podíl na trhu, který se v posuzovaném období značně snížil.
Tabulka 8
Podíl na trhu Unie
2007
2008
2009
OPŠ
Podíl na trhu Unie (rozpětí)
55 %-65 %
50 %-60 %
45 %-55 %
45 %-55 %
7.6 Zaměstnanost a mzdy
(61)
Zaměstnanost v daném odvětví v EU během posuzovaného období klesla, zejména v důsledku uzavření jednoho z výrobních závodů (viz (45). bod odůvodnění výše). Následkem toho se snížily i náklady na mzdy na úrovni výrobního odvětví Unie. Průměrná mzda na jednoho zaměstnance zůstala relativně stabilní po celé posuzované období.
Tabulka 9
Zaměstnanost
2007
2008
2009
OPŠ
Zaměstnanci
Index (2007 = 100)
100
98,7
84,1
74,2
Mzda na zaměstnance
Index (2007 = 100)
100
104,6
105,7
106,0
7.7 Produktivita
(62)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výkon jednoho zaměstnance za rok, měla v posuzovaném období záporný vývoj s prudkým poklesem o přibližně 20 % v roce 2009. Důvodem byla reorganizace související s uzavřením výrobních zařízení, což v roce 2009 zastavilo výrobu na 6 měsíců předtím, než došlo k uzavření závodu v lednu 2010 (viz (45). bod odůvodnění výše). Produktivita se následně opět zvýšila během období přezkumného šetření, i když pro první pololetí zůstala částečně ovlivněná negativními trendy v průběhu roku 2009.
Tabulka 10
Produktivita
2007
2008
2009
OPŠ
Produktivita
Index (2007 = 100)
100
96,5
79,2
95,3
7.8 Prodejní ceny
(63)
Průměrné jednotkové ceny TCCA v EU (jak je uvedeno v tabulce níže) se mírně zvýšily v letech 2007-2009, během období přezkumného šetření se však opět vrátily na úroveň roku 2007. Zvýšení z let 2007-2009 souvisí do jisté míry s vlivem sortimentu výrobků (viz poznámka pod čarou 1 na straně 10).
Tabulka 11
Prodejní cena na trhu Unie
2007
2008
2009
OPŠ
Průměrná jednotková cena -
index (2007 = 100)
100
104,6
111,4
103,1
7.9 Ziskovost
(64)
Ziskovost v rámci prodeje TCCA v EU se od roku 2007 vyvíjela negativně a v roce 2009 se projevila významná ztráta. Tyto špatné výsledky je potřeba vnímat v souvislosti s uzavřením výrobního závodu výrobcem z Unie v příslušném roce. V období přezkumného šetření ziskovost mírně rostla, dosáhla však pouze úrovně zisku daleko pod hranicí normální úrovně zisku (tj. 10 % (8)), které by mělo být v tomto odvětví hospodářské činnosti dosáhnuto. Z toho vyplývá, že výrobní odvětví Unie je stále ve slabé finanční situaci.
Tabulka 12
Ziskovost
2007
2008
2009
OPŠ
Ziskovost (rozpětí)
-10 % až 0 %
-10 % až 0 %
-20 % až - 10 %
0 % až 10 %
7.10 Investice a návratnost investic
(65)
Během posuzovaného období nedocházelo k významným kapitálovým výdajům. Indexované údaje uvedené v tabulce odrážejí investice do zlepšení produktivity a výrobního procesu. Indexy návratnosti investic mají stejný trend jako ziskovost.
Tabulka 13
Investice
2006
2007
2008
OPŠ
Čisté investice
Index (2007 = 100)
100
158
32
23
Návratnost investic (rozpětí)
-10 % až 0 %
-10 % až 0 %
-20 % až 0 %
0 % až 10 %
7.11 Peněžní toky
(66)
Peněžní toky byly během posuzovaného období kladné s výjimkou roku 2009, kdy bylo potřeba pokrýt mimořádné náklady na restrukturalizaci v důsledku uzavření jednoho výrobního podniku (viz (45). bod odůvodnění výše). Vývoj peněžních toků byl v souladu s vývojem ziskovosti.
Tabulka 14
Peněžní toky
2007
2008
2009
OPŠ
Peněžní toky (rozpětí)
0 % až 10 %
0 % až 10 %
-10 % až 0 %
5 % až 15 %
7.12 Rozsah dumpingového rozpětí
(67)
V průběhu období přezkumného šetření nadále docházelo k dumpingu z ČLR na úrovni výrazně nad stávající úrovní opatření. Navíc vzhledem k nevyužité kapacitě a cenám dovozu z ČLR není možné považovat vliv skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
7.13 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(68)
Antidumpingová opatření byla přijata v říjnu 2005. S přihlédnutím k celkové situaci výrobního odvětví Unie a dovozu z ČLR v období od roku 2007 do období přezkumného šetření se dospělo k závěru, že výrobní odvětví Unie navzdory platným antidumpingovým opatřením nedokázalo tyto účinky v plné míře překonat.
7.14 Závěr ohledně újmy
(69)
Některé ukazatele újmy se během posuzovaného období vyvíjely negativně. S ohledem na celkově se zhoršující situaci výrobců v Unii se má za to, že výrobní odvětví Unie utrpělo v posuzovaném období újmu.
8. Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů
8.1 Dopad dumpingového dovozu z ČLR
(70)
Jak je uvedeno v (49). bodu odůvodnění, dovoz TCCA z ČLR mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření významně vzrostl jak z hlediska objemu, tak i z hlediska podílu na trhu. Bylo zjištěno i významné cenové podbízení (viz (51). bod odůvodnění). K nepřetržitému masivnímu přílivu dumpingového dovozu z ČLR docházelo v kontextu celkového zvýšení spotřeby v Unii během posuzovaného období, která v období přezkumného šetření dosáhla úrovně o 6 % vyšší než byla úroveň v roce 2007, i přes pokles v letech 2007 až 2009. Ze zvýšené spotřeby měl prospěch především dovoz z ČLR, což dokazuje zhoršující se situace výrobního odvětví Unie.
8.2 Dopad ostatních činitelů
(71)
Komise přezkoumala, zda i jiné známé činitele kromě dumpingového dovozu z ČLR mohly mít vliv na pokračující újmu, kterou utrpěli výrobci Unie.
(72)
Je pravděpodobné, že spolu s dumpingovým dovozem z ČLR měla určitý negativní vliv na výrobu v Unii i snížená výkonnost výrobního odvětví Unie na trzích třetích zemí, na kterých výrobní odvětví Unie čelilo konkurenci ČLR, především na trhu USA. Většina činností výrobců v Unii je však zaměřená na trh Unie a na základě této skutečnosti je tento potenciální vliv sníženého vývozu značně omezený.
(73)
Kromě toho měla na výkonnost výrobního odvětví Unie určitý nepříznivý vliv také hospodářská krize, což vedlo k poklesu výroby a restrukturalizaci jednoho z výrobců v Unii. Dopad hospodářské krize byl však časově omezený (částečně rok 2008 a rok 2009), zatímco hospodářská situace výrobního odvětví Unie se i nadále zhoršovala v celém posuzovaném období. Kromě toho vývoj v období přezkumného šetření ukazuje, že výrobní odvětví Unie se začalo znovu částečně zotavovat. Má se proto za to, že vliv hospodářské krize nebyl v tomto případě významný a nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
8.3 Závěr
(74)
Pokračující dumpingový dovoz z ČLR a hospodářská krize změnily proces obnovy a prohloubily problémy výrobního odvětví Unie. Ačkoli ke zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie přispěly i jiné faktory, neukázalo se, že by některý z nich byl dostatečný k narušení příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo. Z těchto důvodů je možné dojít k závěru, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu.
E. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(75)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl posouzen dovoz z dotčené země s cílem zjistit, zda je pravděpodobné přetrvání újmy.
(76)
S ohledem na pravděpodobný účinek skončení platnosti opatření na výrobní odvětví Unie byly v souladu s údaji shrnutými výše v souvislosti s pravděpodobností pokračování dumpingu brány v úvahu následující faktory.
2. Objem a ceny dovozu z ČLR
(77)
Dovoz TCCA z ČLR, který představuje zhruba 98 % celkového dovozu do EU, během posuzovaného období zvětšoval svůj podíl na trhu a v období přezkumného šetření dosáhl více než 50 %. Při šetření bylo zjištěno, že tento dovoz probíhal za dumpingové ceny se značným dumpingovým rozpětím. Ceny dovozu z ČLR zůstávaly navíc během celého období pod úrovní cen výrobního odvětví Unie, přičemž cenové podbízení v porovnání s cenami Unie představovalo více než 10 % (bez ohledu na zavedená opatření).
3. Volná kapacita na trhu v ČLR
(78)
Jak je uvedeno v (34). a (35). bodě odůvodnění, z analýzy dostupných kapacit v ČLR vyplynulo, že využití výrobní kapacity bylo během posuzovaného období nízké. Bylo zjištěno, že odhadovaná přebytečná výrobní kapacita je více než třikrát vyšší než trh Unie. Zároveň podle informací získaných ze žádosti o přezkum existoval v ČLR pro dotčený výrobek pouze omezený trh.
4. Atraktivita trhu Unie
(79)
Vzhledem k trendům rostoucího dovozu a dostupným nevyužitým kapacitám v ČLR je pravděpodobné, že EU v budoucnosti přiláká další dovoz z ČLR. Skutečnost, že trh Unie je pro vývozce ČLR atraktivní, dokazuje vývoj v roce 2009, kdy byl nedostatek výroby v EU, způsobený restrukturalizací sektoru, částečně nahrazen dodatečným dovozem z ČLR.
(80)
Tato situace se může ještě zhoršit vzhledem k tomu, že na trhu USA byla existující antidumpingová opatření týkající se TCCA z ČLR nedávno prodloužena. Lze tedy očekávat, že v důsledku skončení platnosti antidumpingového opatření v EU by se trh Unie mohl stát ještě atraktivnějším.
5. Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování újmy
(81)
Výrobní odvětví Unie bylo řadu let poškozováno účinky dumpingového dovozu z ČLR a jeho hospodářská situace je nadále nejistá.
(82)
Jak je uvedeno výše, šetření ukázalo, že v posuzovaném období situace způsobující újmu výrobnímu odvětví Unie přetrvávala. Podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení je trvání újmy samo o sobě silným ukazatelem, že újma bude pravděpodobně pokračovat i v budoucnu, což by naznačovalo, že by opatření měla být zachována.
(83)
Vzhledem k volné kapacitě dostupné v ČLR a přitažlivosti trhu Unie je pravděpodobné, že pokud by se opatření zrušila, pokračoval by rostoucí trend rozsáhlého dovozu z ČLR za dumpingové ceny, které v porovnání s cenami výrobců v Unii představují cenové podbízení.
(84)
Pokud by nedošlo k prodloužení platných opatření, situace výrobního odvětví Unie by se zhoršila a došlo by dokonce k ohrožení jeho existence. Proto se dospělo k závěru, že pokud by byla stávající opatření zrušena, existuje velká pravděpodobnost pokračování újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(85)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení dílčích dotčených zájmů, tj. zájmů výrobců, dovozců a uživatelů v Unii.
(86)
Je třeba připomenout, že v předchozích šetřeních nebylo přijetí opatření pokládáno za odporující zájmu Unie. Navíc skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, kdy jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který mohla stávající antidumpingová opatření mít na dotčené strany.
(87)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda by přes závěry týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu a újmy bylo možno dospět k jednoznačnému závěru, že není v zájmu Unie v tomto případě opatření zachovávat.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(88)
Vzhledem k závěrům týkajícím se situace výrobního odvětví Unie, popsaným v (66). bodě odůvodnění a v souladu s argumenty týkajícími se analýzy pravděpodobnosti pokračování újmy, vysvětlenými v (78). až (81). bodě odůvodnění, je možné soudit, že uplynutí platnosti stávajících opatření by vedlo k dalšímu zhoršení hospodářské situace odvětví výroby TCCA v Unii, které utrpělo újmu v důsledku poškozujícího vlivu dumpingového dovozu z ČLR a jehož situace se zhoršila v důsledku celosvětové hospodářské krize.
(89)
Má se za to, že pokračování opatření by bylo prospěšné pro výrobní odvětví Unie, které by se v takovém případě mohlo zotavit z poškozujícího účinku dřívějšího dumpingu, který byl navíc zesílen hospodářskou krizí. Naopak zrušení opatření by zastavilo ozdravení výrobního odvětví Unie, vážně ohrozilo jeho životaschopnost, a v důsledku toho by vystavilo riziku jeho existenci, čímž by došlo k oslabení nabídky a konkurenceschopnosti na trhu.
3. Zájem dovozců a uživatelů
(90)
Byli osloveni všichni známí uživatelé, dovozci, zpracovatelé a navazující výrobní odvětví používající TCCA.
(91)
Přihlásili se pouze dva uživatelé a oba vyjádřili podporu pokračování platných opatření. Druhý z nich tvrdil, že pokračování opatření by nemělo nepříznivý dopad na konkurenceschopnost na trhu Unie, ale naopak by odvětví uživatelů umožnilo širší výběr dodavatelů vzájemně si konkurujících za tržní ceny. Vzhledem k tomu, že se v tomto případě nepřihlásila žádná další strana, nejsou k dispozici důkazy o tom, že by zachování antidumpingových opatření v tomto případě mělo vážný vliv na dovozce a uživatele v Unii.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(92)
Lze očekávat, že pokračování opatření pomůže výrobnímu odvětví Unie a následně bude mít prospěšný vliv na podmínky hospodářské soutěže na trhu Unie a na konsolidaci odvětví po hospodářské krizi a restrukturalizaci. Kromě toho lze očekávat, že pokračování opatření přinese prospěch uživatelům a dovozcům, jelikož umožní širší výběr dodavatelů na trhu Unie.
(93)
S přihlédnutím ke všem výše uvedeným faktorům lze konstatovat, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování dotyčných opatření.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(94)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(95)
Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření uplatněná na dovoz TCCA pocházející z ČLR zachována,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Tímto se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu kyseliny trichlorisokyanurové a jejích preparátů, rovněž uváděné pod mezinárodním nechráněným názvem (INN) „symklosen“, v současnosti kódů KN ex 2933 69 80 a ex 3808 94 20 (kódy TARIC 2933698070 a 3808942020), pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, činí pro výrobky vyrobené těmito společnostmi:
Společnost
Sazba antidumpingového cla
Doplňkový kód TARIC
Hebei Jiheng Chemical Co. Limited
8,1 %
A604
Puyang Cleanway Chemicals Limited
7,3 %
A628
Heze Huayi Chemical Co. Limited
3,2 %
A629
Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited
40,5 %
A627
Všechny ostatní společnosti
42,6 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. prosince 2011.
32011R1389
L 346/6
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 1389/2011
od 19. prosinca 2011.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz trikloroizocijanurne kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije nakon isteka mjera prema s članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) (osnovna Uredba), a posebno njezin članak 11. stavak 2,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija (Komisija) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Mjere na snazi
(1)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1631/2005 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu koja se sastoji od individualnih pristojba od 7,3 % do 40,5 % s preostalom pristojbom od 42,6 % (3) na uvoz trikloroizocijanurne kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine (NRK).
(2)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 855/2010 (4) snizilo individualnu pristojbu za jedno trgovačko društvo s 14,1 % na 3,2 %.
2. Zahtjev za reviziju
(3)
Nakon objavljivanja obavijesti o skorom isteku antidampinških mjera na snazi (5), Komisija je 6. lipnja 2010. primila zahtjev za pokretanje revizije nakon isteka tih mjera prema članku 11. stavku 2. osnovne Uredbe. Zahtjev je podnijelo Vijeće europske kemijske industrije (CEFIC) u ime proizvođača iz Unije koji predstavljaju većinski udio, u ovom slučaju više od 90 %, ukupne proizvodnje trikloroizocijanurne kiseline u Uniji (podnositelji zahtjeva).
(4)
Zahtjev za reviziju temeljio se na razlozima da bi istek mjera vjerojatno za posljedicu imao nastavljanje ili ponavljanje dampinga i štete industriji Unije.
3. Pokretanje postupka
(5)
Nakon što je nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom utvrđeno da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije nakon isteka mjere, Komisija je 6. listopada 2010. objavila pokretanje takvog ispitnog postupka prema članku 11. stavku 2. osnovne Uredbe putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (6) (Obavijest o pokretanju postupka).
4. Ispitni postupak
4.1. Razdoblje ispitnog postupka
(6)
Razdoblje revizije ispitnog postupka (RRIP) trajalo je od 1. srpnja 2009. do 30. lipnja 2010. Analiza vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2007. do kraja RRIP-a (razmatrano razdoblje).
4.2. Stranke na koje se odnosi ispitni postupak
(7)
Komisija je službeno obavijestila podnositelje zahtjeva, druge poznate proizvođače u Uniji, proizvođače izvoznike, uvoznike i korisnike za koje se zna da se to na njih odnosi i predstavnike NRK-a o pokretanju postupka revizije nakon isteka mjere.
(8)
Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka. Svim zainteresiranim strankama koje su tražile raspravu, a pokazale su da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
(9)
S obzirom na naočigled veliki broj proizvođača izvoznika iz NRK-a i nepovezanih uvoznika u Uniji, u obavijesti o pokretanju postupka predviđen je odabir uzoraka u skladu s člankom 17. osnovne Uredbe.
(10)
Kako bi se odlučilo je li odabir uzoraka neophodan i, ako jest, da bi se izabrao uzorak, gornje stranke su zamoljene, prema članku 17. osnovne Uredbe, da se jave unutar 15 dana od objave obavijesti o pokretanju postupka i dostave Komisiji podatke zahtijevane u obavijesti o pokretanju postupka.
(11)
Ni jedan od proizvođača izvoznika u NRK-u nije sudjelovao u istrazi.
(12)
Kad je riječ o uvoznicima nekoliko se trgovačkih društava javilo za suradnju, ali su se povukli u kasnijoj fazi.
(13)
Komisija je poslala upitnike svim strankama za koje se zna da se to na njih odnosi u skladu s rokovima iz obavijesti o pokretanju postupka. Dobiveni su odgovori od tri poznata proizvođača iz Unije i od dva korisnika.
(14)
Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala neophodnima s ciljem određivanja nastavka ili vjerojatnosti ponavljanja dampinga i štete te interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljene su u poslovnim prostorijama dva vodeća proizvođača iz Unije:
-
Fluidra (Inquide Sau), Passeig de Sanllehy, 25, 08213 Polinya (Barcelona), Španjolska,
-
Ercros (Aragonesas), Avenida Diagonal 595, Barcelona, Španjolska.
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
(15)
Proizvod na koji se trenutačna revizija odnosi je trikloroizocijanurna kiselina i njezini pripravci (TCCA) koja se još naziva i „simklozen” prema međunarodnom nezaštićenom nazivu (INN), trenutačno obuhvaćena oznakama KN ex29336980 i ex38089420 (oznake TARIC 2 933 698 070 i 3 808 942 020) i podrijetlom iz NRK-a.
(16)
TCCA je kemijski proizvod koji se koristi kao organski klorinski dezinficijens i izbjeljivač širokog spektra, a posebno za dezinfekciju vode u bazenima za plivanje. Prodaje se u obliku praha, granula, tableta i granulata. Svi oblici TCCA-a i pripravci dijele jednake osnovne značajke (kemijski sastav) i svojstva (dezinficijens) i svi su namijenjeni za sličnu upotrebu te se stoga smatraju jednim proizvodom.
(17)
Trenutačno je ispitivanje potvrdilo da se dotični proizvod, kako ga proizvode i prodaju proizvođači izvoznici u Uniju, sličan u smislu njegovih fizičkih i kemijskih svojstava kao i upotrebe, proizvodu koji proizvode i prodaju proizvođači u Uniji na tržištu Unije i proizvođači u analognoj zemlji na domaćim i izvoznim tržištima. Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. osnovne Uredbe.
C. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA
1. Uvodne napomene
(18)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne Uredbe, ispitano je bi li bilo vjerojatno da bi istek postojećih mjera doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga.
(19)
Kako je gore objašnjeno, ni jedan od kontaktiranih 30 poznatih proizvođača izvoznika nije se javio tijekom odabira uzoraka niti su se javili tijekom ispitnog postupka.
(20)
Budući da ni jedan od proizvođača izvoznika iz NRK-a nije surađivao, nalazi o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga oslanjaju se na raspoložive činjenice u skladu s člankom 18. osnovne Uredbe, posebno podataka Eurostata, zahtjeva za reviziju i službenih statističkih podataka NRK-a o izvozu.
(21)
Uz to su se podaci koje je podnio proizvođač izvoznik s kojim se surađivalo u analognoj zemlji, Japanu, koristili za određivanje uobičajene vrijednosti.
2. Damping uvoza tijekom RRIP-a
2.1. Analogna zemlja
(22)
Budući da je kinesko gospodarstvo u tranziciji, prema članku 2. stavku 7. točki (a) osnovne Uredbe, uobičajenu vrijednost treba utvrditi na temelju cijene ili izračunate uobičajene vrijednosti dobivene u odgovarajućoj trećoj zemlji tržišnog gospodarstva (analogna zemlja), ili cijene iz analogne zemlje do ostalih zemalja, uključujući Uniju, ili, kad se takve ne mogu utvrditi, na bilo kojem drugom razumnom temelju, uključujući cijenu stvarno plaćenu ili koju treba platiti u Uniju za istovjetni proizvod, prema potrebi, valjano prilagođenu kako bi uključivala objektivnu profitnu maržu.
(23)
U obavijesti o pokretanju ispitnog postupka Komisija je objavila da je Japan korišten u prethodnom ispitnom postupku kao zemlja odgovarajućeg tržišnog gospodarstva za uspostavljanje uobičajene vrijednosti u pogledu NRK-a i predviđa da se Japan ponovno koristi u tu svrhu. Tijekom trenutačne revizije ispitnog postupka obaviješteni su proizvođači iz ostalih zemalja tržišnog gospodarstva kao što su SAD i Tajvan radi suradnje. Međutim, suradnja je ostvarena samo s jednim proizvođačem izvoznikom u Japanu.
(24)
Stoga je utvrđeno da je Japan odgovarajuća analogna zemlja. S tim u vezi, od zainteresiranih stranaka nisu zaprimljeni nikakvi komentari niti prigovori o primjerenosti ove zemlje.
2.2. Uobičajena vrijednost
(25)
Prema članku 2. stavku 7. osnovne Uredbe uobičajena vrijednost se utvrđuje na temelju podataka primljenih od proizvođača izvoznika koji surađuju u analognoj zemlji tj. na temelju cijena plaćenih ili koje treba platiti na domaćem tržištu u Japanu za istovjetne proizvode koji se prodaju u uobičajenom tijeku trgovine.
(26)
Prvo je za proizvođača izvoznika u Japanu utvrđeno je li njegova ukupna domaća prodaja istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima bila reprezentativna u skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne Uredbe, tj. predstavlja li njegova prodaja najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje dotičnog proizvoda u Uniju. Tijekom RRIP-a utvrđeno je da domaća proizvodnja proizvođača izvoznika koji surađuje u Japanu reprezentativna.
(27)
Slijedom toga razmatrana je domaća prodaja kako bi se utvrdilo je li izvršena u uobičajenom tijeku trgovine u skladu s člankom 2. stavkom 4. osnovne Uredbe.
(28)
Budući da je tijekom RRIP-a utvrđeno da je sva prodaja na domaćem tržištu ostvarena uz zaradu, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj ponderiranoj prosječnoj domaćoj cijeni.
2.3. Izvozna cijena
(29)
U nedostatku suradnje proizvođača izvoznika u NRK-u izvozna cijena se temeljila na podacima Eurostata.
2.4. Usporedba
(30)
Ponderirana uobičajena vrijednost i ponderirana izvozna cijena uspoređene su s obzirom na cijene franko tvornica na istoj razini trgovine. Kako bi se osigurala primjerena usporedba uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, u obzir su u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne Uredbe uzete razlike u čimbenicima koji utječu na cijene i usporedivost cijena. U tu svrhu izvršene su odgovarajuće prilagodbe koje se odnose na razlike u troškovima transporta i osiguranja.
2.5. Dampinška marža
(31)
Kao što je predviđeno člankom 2. stavkom 11. osnovne Uredbe ponderirana prosječna uobičajena vrijednost uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom. Na temelju prethodne metodologije iznos dampinške maže utvrđen je na 75 %.
3. Razvoj uvoza ako bi se mjere stavile izvan snage
3.1. Uvodna napomena
(32)
Osim analize postojanja dampinga tijekom RRIP-a, ispitana je i vjerojatnost nastavka dampinga.
(33)
U tom su pogledu analizirani sljedeći elementi: raspoloživi rezervni kapacitet u NRK-u, privlačnost tržišta Unije za izvozne proizvođače iz NRK-a i njihov izvoz u treće zemlje.
3.2. Raspoloživi kapacitet izvoznih proizvođača iz NRK-u
(34)
U nedostatku ostalih izvora podataka koje se odnose na proizvodnju i kapacitet u NRK-u analiza je napravljena u skladu s člankom 18. osnovne Uredbe na temelju podataka sadržanih u revizijskom zahtjevu.
(35)
Prema revizijskom zahtjevu, korištenje proizvodnih kapaciteta u NRK-u sa stopama ispod 40 % ostalo je nisko tijekom razmatranog razdoblja. Zbog ogromnog proizvodnog kapaciteta i niske domaće potražnje izgleda da je raspoloživi rezervni kapacitet u NRK-u koji bi se mogao izvesti veći do 180 000. Ovo se uspoređuje s potrošnjom od 44 000 tona u Uniji tijekom RRIP-a.
3.3. Privlačnost tržišta Unije
(36)
Privlačnost tržišta Unije odražava se u činjenici da uvođenje antidampinških pristojba nije zaustavilo širenje izvoza iz NRK-a u Uniju. Iako je tijekom razdoblja od 2007. do 2009. obujam uvoza bio na nižoj razini kad se usporedi s razdobljem početnog ispitnog postupka koji je doveo do uvođenja mjera, obujam uvoza tijekom RRIP-a bio je iznad te razine, dosežući 22 696 tona.
(37)
Unatoč povećanju prosječne uvozne cijene tijekom razmatranog razdoblja, cijene su stalno ostajale ispod cijena industrije Unije.
(38)
Činjenica da se uvoz iz NRK-a povećao tijekom razmatranog razdoblja na veću razinu nego tijekom razdoblja početnog ispitnog postupka ukazuje na to da postoji trajni interes NRK-a za tržište Unije.
3.4. Izvozne cijene za treće zemlje
(39)
Statistički podaci NRK-a o izvozu analizirani su s obzirom na izvozni obujam NRK-a i cijene za ostale treće zemlje. U skladu s ovim statističkim podacima, 24 % izvoza iz NRK-a u 2010. godini bilo je namijenjeno tržištu Unije. Izvozne cijene EU-a na razini FOB bile su nešto više nego izvozne cijene za ostatak svijeta. Međutim, u nedostatku suradnje i podataka u revizijskom zahtjevu u pogledu izvoza u ostale treće zemlje nije moguće usporediti cijene na razini CIF s prosječnom cijenom industrije Unije. Unatoč tome, može se smatrati da činjenica da su izvozne cijene za treće zemlje prosječno niže od izvoznih cijena za Uniju upućuje na to da je tržište Unije privlačno tržište za izvoznike iz NRK-a i da će se izvoz vjerojatno dodatno povećavati u izostanku mjera.
4. Zaključak o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga
(40)
S obzirom na prethodne nalaze, može se zaključiti da je izvoz iz NRK-a još uvijek dampinški i da je vjerojatno da će se damping na tržištu Unije nastaviti u slučaju uklanjanja trenutačnih antidampinških mjera. Doista, uzimajući u obzir postojeći raspoloživi rezervni kapacitet u NRK-u i privlačnost tržišta Unije na temelju usporedbe između izvoznih cijena za EU i trećih zemalja, vjerojatno je da će se obujam dampinškog izvoza iz NRK-a u Uniju značajno povećati ako bi se mjere stavile izvan snage.
D. SITUACIJA NA TRŽIŠTU UNIJE
1. Definicija industrije Unije
(41)
Dotični proizvod u Uniji proizvode tri trgovačka društva. Smatra se, stoga, da oni predstavljaju industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. osnovne Uredbe (dalje u tekstu navode se kao „industrija Unije”).
2. Uvodna napomena
(42)
Podaci su dobiveni iz statistike Eurostata, revizijskog zahtjeva, odgovora na upitnik i informacija prikupljenih tijekom posjeta radi provjere.
(43)
Ekonomski pokazatelji koji se odnose na proizvodnju, kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio i zaposlenost odnose se na podatke koje su dostavila tri proizvođača iz Unije. Svi se drugi pokazatelji odnose na podatke koje su dostavili samo podnositelji zahtjeva zbog ograničene suradnja jednog od proizvođača iz Unije koji nije podnositelj zahtjeva u trenutačnoj reviziji. S obzirom da podnositelji zahtjeva predstavljaju oko 90 % proizvodnje unije u RRIP-u, za potrebe ove revizije smatra se da su njihovi podaci reprezentativni za industriju Unije. Na licu mjesta provjereni su samo podaci dobiveni od podnositelja zahtjeva.
(44)
Podaci koji se odnose na gospodarsko stanje industrije Unije kao i potrošnju mogu se dostaviti samo u indeksiranom obliku da bi se sačuvala povjerljivost iz članka 19. osnovne Uredbe. Razlog tomu je što se dotični ekonomski pokazatelji odnose na dva proizvođača, odnosno, u nekim slučajevima, tri proizvođača od kojih je jedan neznatno aktivan u sektoru.
(45)
U lipnju 2009. jedan od podnositelja zahtjeva zatvorio je postrojenje, obustavio proizvodnju od tog datuma i otpustio sve zaposlene. Dotično je postrojenje privremeno stavljeno na čekanje nekoliko mjeseci, ali je konačno zatvoreno u siječnju 2010. To je donekle utjecalo na niz pokazatelja kao što je potrošnja, proizvodni obujam i produktivnost, kako je dodatno objašnjeno niže u uvodnim izjavama 47. i 62.
3. Potrošnja na tržištu Unije
(46)
Potrošnja Unije utvrđena je na temelju obujma prodaje tri proizvođača iz Unije na tržištu Unije te uvoza prema podacima Eurostata.
(47)
Između 2007. i 2009. potrošnja TCCA-a u Uniji smanjila se za 19 % prije oporavka tijekom RRIP-a na razinu koja prelazi 6 % potrošnje ostvarene 2007. Za 2008. i 2009. godinu ovaj se trend može objasniti kombiniranim učinkom niže potražnje zbog globalne gospodarske krize i ograničene ponude zbog zatvaranja jednog proizvodnog pogona u 2009. (vidjeti uvodnu izjavu 45.). Veća razina potrošnje u Uniji ostvarena tijekom RRIP-a povezana je s oporavkom od gospodarske krize i povećanjem uvoza iz NRK-a.
Tablica 1.
Potrošnja Unije
2007.
2008.
2009.
RRIP
Potrošnja u Uniji (MT) Indeks 2007. = 100
100
93
81
106
4. Obujam i tržišni udio dampinškog uvoza iz Narodne Republike Kine
(48)
Kretanja obujma i tržišnih udjela dampinškog uvoza iz NRK-a navedeni su u nastavku. Sljedeće količine i tržišni udjeli temelje se na statističkim podacima Eurostata o uvozu, jer ni jedan od proizvođača/izvoznika iz NRK-a nije surađivao tijekom ove revizije.
(49)
U 2008. i 2009. godini količine TCCA-a uvezene iz NRK-a neznatno su se smanjile. Nakon tog smanjenja uvoza uslijedilo je značajno povećanje tijekom RRIP-a (više od 35 % u usporedbi s 2009.). Istodobno je uvoz iz NRK-a stalno povećavao svoj tržišni udio tijekom razmatranog razdoblja.
Tablica 2.
Obujam uvoza iz NRK-a i tržišni udjeli
2007.
2008.
2009.
RRIP
Obujam uvoza u MT
17 957
17 298
16 645
22 696
Indeks (2007. = 100)
100
96
93
126
Tržišni udjeli (raspon)
40 %-50 %
40 %-50 %
45 %-55 %
50 %-60 %
5. Kretanja cijena dampinškog uvoza iz NRK-a i sniženje cijene
5.1. Kretanja cijena
(50)
Cijene uvoza iz NRK-a pokazuju stalni porast od 11,3 %. Ovo se kretanje, s jedne strane, može pripisati rastu cijena glavnih sirovina koje su počele značajnije rasti 2009. i tijekom RRIP-a. S druge strane, u određenoj mjeri ono može odražavati promjene u ponudi proizvoda (7).
Tablica 3.
Jedinična cijena u NRK-u,
2007.
2008.
2009.
RRIP
EUR/MT
1 048
1 052
1 163
1 167
Indeks (2007. = 100)
100
100,4
111
111,3
5.2. Sniženje cijena
(51)
Općenito cijene uvoza iz NRK-a ostale su niže od cijena industrije Unije tijekom cijelog razdoblja. Prilikom utvrđivanja opsega sniženja cijena Komisija je izračun temeljila na prosječnim izvoznim cijenama CIF za NRK dobivenim iz Eurostata. Cijene dotičnog proizvoda uspoređene su s ponderiranom prosječnom cijenom industrije Unije prilagođenoj razini franko tvornica. Usporedba je pokazala da je uvoz iz NRK-a snižavao cijene industrije Unije za više od 10 % ne uzimajući u obzir antidampinške mjere na snazi.
6. Uvoz iz ostalih zemalja
(52)
Obujam i tržišni udjeli uvoza iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja prikazan je u tablici u nastavku. Podaci se temelje na brojkama iz Eurostata:
Tablica 4.
Uvozi iz ostalih zemalja (obujam i tržišni udio)
2007.
2008.
2009.
RRIP
Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja (MT)
501
239
296
378
Tržišni udio uvoza iz ostalih trećih zemalja (raspon)
Ispod 2 %
Ispod 2 %
Ispod 2 %
Ispod 2 %
(53)
U pogledu obujma i tržišnog udjela uvoz iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja je zanemariv. Uvoz iz SAD-a, druge zemlje na koju se odnose antidampinške mjere u potpunosti je obustavljen tijekom razmatranog razdoblja.
7. Gospodarsko stanje industrije Unije
(76)
Prema članku 3. stavku 5. osnovne Uredbe, Komisija je ispitala sve važne gospodarske čimbenike i pokazatelje koji su utjecali na stanje industrije Unije.
7.1. Proizvodnja
(55)
Došlo je do ozbiljnog pada proizvodnje od 2009. nadalje zbog globalne gospodarske krize i zatvaranja jednog proizvodnog postrojenja u lipnju 2009., kad je proizvodnja iz tog pogona u potpunosti obustavljena (vidjeti gornju uvodnu izjavu 45.)
Tablica 5.
Proizvodnja Unije
2007.
2008.
2009.
RRIP
Indeks obujma proizvodnje Unije (2007. = 100)
100
95,2
66,5
70,7
7.2. Kapacitet i stope iskorištenosti kapaciteta
(56)
Tijekom razmatranog razdoblja proizvodni je kapacitet slijedio isti trend kao i proizvodnja. Međutim, tijekom razmatranog razdoblja na iskorištenost kapaciteta pozitivno su utjecala neka poboljšanja procesa.
(57)
Zbog zatvaranja jednog pogona u Uniji 2009. (vidjeti gornju uvodnu izjavu 45.) podaci prikupljeni za RRIP ograničeni su na kapacitet preostalog postrojenja.
Tablica 6.
Proizvodni kapacitet Unije i iskorištenost kapaciteta
2007.
2008.
2009.
RRIP
Indeks proizvodnog kapaciteta (2007. = 100)
100
101,5
91,0
80,6
Indeks iskorištenosti kapaciteta (2007. = 100)
100
93,4
72,8
86,9
7.3. Zalihe
(58)
Ovaj se pokazatelj temelji na podacima koje su dostavili podnositelji zahtjeva zbog razloga objašnjenih u gornjoj uvodnoj izjavi 54. Ispitni je postupak u poslovnim prostorijama trgovačkog društva otkrio sezonske obrasce u potrošnji TCCA-a, prema kojima se dotični se proizvod najviše koristi ljeti. Ovo utječe na promjene u razini zaliha tijekom godine: zalihe dosežu vrhunac tijekom zime i značajno se smanjuju tijekom ljetnog razdoblja. Za godine od 2007. do 2009. brojke predstavljaju razinu zaliha 31. prosinca navedene godine. Međutim, brojke za RRIP prikazuju razine zaliha 30. lipnja 2010., vrijeme u godini s najvećom iskoristivosti zaliha. Stoga ovaj pokazatelj ne omogućuje odgovarajuću usporedbu između RRIP-a i ostatka razmatranog razdoblja te se stoga ne smatra važnim za procjenjivanje štete.
7.4. Obujam prodaje
(59)
Gospodarska je kriza imala negativan utjecaj na obujam prodaje dotičnog proizvoda na tržištu Unije. Povećanje zabilježeno tijekom RRIP-a može se u većoj mjeri pripisati povećanju potrošnje u Uniji zbog oporavka od recesije nakon gospodarske krize.
Tablica 7.
Prodaja
2007.
2008.
2009.
RRIP
Indeks obujma (2007. = 100)
100
92
73
91
7.5. Tržišni udio
(60)
Tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije nije uspjela povratiti svoj tržišni udio koji se značajno smanjio tijekom razmatranog razdoblja.
Tablica 8.
Tržišni udio Unije
2007.
2008.
2009.
RRIP
Tržišni udio Unije (raspon)
55 %-65 %
50 %-60 %
45 %-55 %
45 %-55 %
7.6. Zaposlenost i plaće
(61)
Zapošljavanje u ovom sektoru u EU-u se smanjilo tijekom razmatranog razdoblja, posebno nakon zatvaranja jednog od proizvodnih pogona (vidjeti gornju uvodnu izjavu 45.) Zbog toga su troškovi plaća na razini industrije Unije također smanjeni. Tijekom razmatranog razdoblja prosječna plaća po zaposleniku ostala je relativno stabilna.
Tablica 9.
Zaposlenost
2007.
2008.
2009.
RRIP
Indeks zaposlenosti (2007. = 100)
100
98,7
84,1
74,2
Indeks plaća po zaposleniku (2007. = 100)
100
104,6
105,7
106,0
7.7. Produktivnost
(62)
Produktivnost radne snage industrije Unije, izmjerena kao proizvodnja po zaposleniku godišnje, imala je negativan rast tijekom razmatranog razdoblja, sa značajnim smanjenjem od 20 % u 2009. To je rezultat reorganizacije zbog zatvaranja proizvodnih postrojenja, zbog kojeg je proizvodnja privremeno obustavljena na 6 mjeseci 2009. godine, a pogon zatvoren u siječnju 2010. (vidjeti gornju uvodnu izjavu 45.) Tijekom RRIP-a produktivnost se oporavila iako su u prvom polugodištu na nju djelomično utjecala negativna kretanja iz 2009.
Tablica 10.
Produktivnost
2007.
2008.
2009.
RRIP
Indeks produktivnosti (2007. = 100)
100
96,5
79,2
95,3
7.8. Prodajne cijene
(63)
Prosječna jedinična cijena TCCA-a u EU-u (kako je prikazano na tablici u nastavku) blago se povećala između 2007. i 2009., a tijekom RRIP-a vratila se na razinu iz 2007. U određenoj mjeri povećanje u razdoblju od 2007. do 2009. povezano je s učinkom ponude proizvoda (vidjeti bilješku 1. na stranici 10.).
Tablica 11.
Prodajna cijena na tržištu Unije
2007.
2008.
2009.
RRIP
Indeks prosječne jedinične cijene (2007. = 100)
100
104,6
111,4
103,1
7.9. Profitabilnost
(64)
Profitabilnost na prodaji TCCA-a u EU-u imala je negativan razvoj od 2007. nadalje sa značajnim gubitkom 2009. Ovakvi loši rezultati trebaju se promatrati u odnosu na zatvaranje jednog proizvodnog pogona koji je te godine zatvorio proizvođač iz Unije. Tijekom RRIP-a profitabilnost je postala nešto pozitivnija iako je razina dobiti bila daleko ispod uobičajene razine dobiti (tj. 10 % (8)) koju bi trebalo ostvariti u ovom sektoru djelatnosti. Ovo ukazuje da je industrija Unije još uvijek u lošoj financijskoj situaciji.
Tablica 12.
Profitabilnost
2007.
2008.
2009.
RRIP
Profitabilnost (raspon)
- 10 % do 0 %
- 10 % do 0 %
- 20 % do - 10 %
0 % do 10 %
7.10. Ulaganja i povrat ulaganja
(65)
Tijekom razmatranog razdoblja nije bilo većih kapitalnih izdataka. Indeksirane brojke u tablici predstavljaju ulaganja poduzeta radi poboljšanja produktivnosti i proizvodnog procesa. Indeksi za povrat ulaganja prate isti trend kao i profitabilnost
Tablica 13.
Ulaganja
2006.
2007.
2008.
RRIP
Indeks neto ulaganja (2007. = 100)
100
158
32
23
Povrat ulaganja (raspon)
- 10 % do 0 %
- 10 % do 0 %
- 20 % do - 10 %
0 % do 10 %
7.11. Novčani tok
(66)
Novčani je tok ostao pozitivan tijekom razmatranog razdoblja, s izuzetkom 2009. godine kad je trebalo pokriti izvanredne troškove restrukturiranja zbog zatvaranja jednog od proizvodnih pogodna (vidjeti gornju uvodnu izjavu 45.). Razvoj novčanog toka prati razvoj profitabilnosti.
Tablica 14.
Novčani tok
2007.
2008.
2009.
RRIP
Novčani tok (raspon)
0 % do 10 %
0 % do 10 %
- 10 % do 0 %
5 % do 15 %
7.12. Visina dampinške marže
(67)
Damping iz NRK-a nastavio se tijekom RRIP-a na značajno većoj razini od trenutačne razine mjera. (57) Dodatno, s obzirom na rezervni kapacitet i cijene uvoza iz NRK-a učinak stvarnih marži dampinga na industriju Unije ne može se smatrati zanemarivim.
7.13. Oporavak od prethodnog dampinga
(68)
Antidampinške mjere uvedene su u listopadu 2005. Uzimajući u obzir cjelokupno stanje industrije Unije kao i izvoz iz NRK-a u razdoblju od 2007. do RRIP-a, može se zaključiti da se industrija Unije nije u potpunosti oporavila od tih učinaka unatoč antidampinškim mjerama na snazi.
7.14. Zaključak o šteti
(69)
Nekoliko pokazatelja štete negativno se razvilo tijekom razmatranog razdoblja. Uzimajući u obzir cjelokupno stanje proizvođača Unije koje se pogoršava, smatra se da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu tijekom razmatranog razdoblja.
8. Učinak dampinškog uvoza i ostalih čimbenika
8.1. Učinak dampinškog uvoza iz NRK-a
(70)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 49. uvoz TCCA-a iz NRK-a značajno je porastao između 2007. i RRIP-a, i u pogledu obujma i tržišnog udjela. Utvrđeno je i značajno sniženje cijena (vidjeti uvodnu izjavu 51.). Stalni veliki dotok dampinškog uvoza iz NRK-a pojavio se u kontekstu povećanje potrošnje u Uniji u razmatranom razdoblju, dosežući u RRIP-u razinu koja za 6 % prelazi razinu ostvarenu 2007. unatoč smanjenju između 2007. i 2009. Kao je prikazano, stanje industrije Unije se pogoršava u najvećoj mjeri zbog uvoza iz NRK-a koji je iskoristio povećanje potrošnje.
8.2. Učinak ostalih čimbenika
(71)
Komisija je analizirala postoje li bilo koji drugi poznati čimbenici, osim dampinških uvoza iz NRK-a, koji su mogli utjecati na stalnu štetu koju trpe proizvođači iz Unije.
(72)
Usporedno s dampinškim uvozom iz NRK-a, vjerojatno su i lošiji rezultati industrije Unije na trećim tržištima, gdje je suočena s konkurencijom iz NRK-a, posebno na tržištu SAD-a, imali negativan učinak na proizvodnju Unije. Međutim, većina aktivnosti proizvođača Unije odvija se tržištu Unije, ograničavajući u određenoj mjeri mogući utjecaj smanjenog izvoza.
(73)
Gospodarska je kriza također imala negativan učinak na rezultate industrije Unije, što je dovelo do smanjenja proizvodnje i restrukturiranje jednog od proizvođača iz Unije. Međutim, učinak gospodarske krize vremenski bio je ograničen (dio 2008. godine i 2009.), a stanje gospodarstva industrije Unije nastavilo se pogoršavati tijekom razmatranog razdoblja. Dodatno, razvoj situacije tijekom RRIP-a pokazao je da se industrija Unije djelomično počela oporavljati. Stoga se može zaključiti da utjecaj gospodarske krize nije bio beznačajan u ovom slučaju, iako on nije prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog izvoza iz NRK-a i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
8.3. Zaključak
(74)
Stalni damping uvoza iz NRK-a i gospodarska kriza utjecali su na postupak oporavka i naglasili poteškoće u industriji Unije. Iako su i ostali čimbenici doprinijeli pogoršavanju rezultata industrije Unije, ni jedan od njih nije dostatan da prekine uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz NRK-a i štete koju je pretrpjela industrija Unije. Na temelju toga se može zaključiti da je dampinški uvoz iz NRK-a izazvao materijalnu štetu industriji Unije.
E. VJEROJATNOST NASTAVKA ŠTETE
1. Uvodne napomene
(75)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne Uredbe procijenjen je uvoz iz dotične zemlje kako bi se utvrdilo postoji li vjerojatnost nastavka štete.
(76)
U odnosu na vjerojatni učinak isteka mjera na snazi na industriju Unije, sljedeći su čimbenici uzeti u obzir u skladu s gore navedenim elementima u smislu vjerojatnosti nastavka dampinga.
2. Obujam uvoza iz NRK-a i cijene
(77)
Uvoz TCCA-a iz NRK-a predstavlja oko 98 % cjelokupnog uvoza u EU i tijekom razmatranog razdoblja nastavlja dobivati tržišni udio dosežući preko 50 % tijekom RRIP-a. Ispitni je postupak otkrio da je taj uvoz ostvaren po dampinškim cijenama sa značajnom dampinškom maržom. Dodatno, cijene uvoza iz NRK-a stalno su ostale ispod cijena industrije Unije tijekom cijelog razdoblja, snižavajući cijene Unije za više od 10 % (ne uzimajući u obzir mjere na snazi).
3. Rezervni kapacitet na tržištu NRK-a
(78)
Kako je navedeno u uvodnim izjavama 34. i 35., analiza dostupnih kapaciteta u NRK-a pokazala je da je tijekom razmatranog razdoblja iskoristivost proizvodnih kapaciteta ostala niska. Procijenjeni prekomjerni proizvodni kapacitet veći je tri puta od tržišta Unije. Istodobno, prema podacima dobivenim iz revizijskog zahtjeva, u NRK-u za dotični proizvod postoji samo ograničeno tržište.
4. Privlačnost tržišta Unije
(79)
U svjetlu povećanja uvoza i dostupnog rezervnog kapaciteta u NRK-u, EU će vjerojatno privlačiti dodatni uvoz iz NRK-a u budućnosti. Činjenicu da je tržište Unije privlačno za izvoznike iz NRK-a potvrđuje razvoj događaja iz 2009. godine kad je došlo do nestašice proizvoda u EU, izazvane restrukturiranjem sektora, koja je djelomično podmirena dodatnim uvozom iz NRK-a.
(80)
Ovo se stanje može dodatno pogoršati činjenicom da su antidampinške mjere na TCCA iz NRK-a na tržištu SAD-a nedavno proširene. Stoga se očekuje da bi istekom antidampinških mjera u EU-u tržište Unije postalo privlačnije.
5. Zaključak o vjerojatnosti nastavljanja štete
(81)
Industrija Unije trpi štetu učinaka dampinškog uvoza iz NRK-a već nekoliko godina i trenutačno je još uvijek u nesigurnom gospodarskom položaju.
(82)
Kako je prethodno utvrđeno, ispitni je postupak otkrio da se stanje industrije Unije u kojem joj je nanesena šteta nastavilo tijekom razmatranog razdoblja. Nastavak štete, prema članku 11. stavku 2. osnovne Uredbe, sam po sebi dobar je pokazatelj da će se šteta vjerojatno nastaviti u budućnosti što upućuje na to da mjere valja zadržati.
(83)
Uzimajući u obzir dostupan kapacitet u NRK-u i privlačnost tržišta Unije ako se mjere ukinu očekuje se nastavak rastućeg trenda u kojem veliki uvozi iz NRK-a po dampinškim cijenama nastavljaju značajno snižavati cijene proizvođača iz Unije.
(84)
Ako se trenutačne mjere na snazi ne prošire, stanje industrije Unije bi se pogoršalo te bi sama industrija Unije bila ugrožena Stoga se može zaključiti da bi stavljanjem postojećih mjera izvan snage došlo do jasne vjerojatnosti ponavljanja štete za industriju Unije.
F. INTERES UNIJE
1. Uvod
(85)
Prema članku 21. osnovne Uredbe, bilo je neophodno ispitati bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera bilo protivno interesu Unije u cijelosti. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na uzimanju u obzir raznih uključenih interesa, tj. interesa industrije Unije, uvoznika i korisnika.
(86)
U prethodnom ispitnom postupku smatralo se da donošenje mjera nije protivno interesu Unije. Nadalje, činjenica da je ovaj ispitni postupak revizija, dakle analizira stanje u kojem su antidampinške mjere već bile na snazi, dopušta procjenu svakog nepotrebnog negativnog utjecaja važećih antidampinških mjera na dotične stranke.
(87)
Na ovoj je osnovi ispitano može li se, bez obzira na zaključke o vjerojatnosti nastavljanja dampinga i štete, jasno zaključiti da zadržavanje mjera u ovom konkretnom slučaju nije u interesu Unije.
2. Interes industrije Unije
(88)
S obzirom na zaključke o stanju industrije Unije iz gornje uvodne izjave 66. te u skladu s argumentima koji ukazuju na vjerojatnost nastavka štete objašnjenje u uvodnim izjavama od 78. do 81. može se smatrati da bi istek trenutačnih mjera na snazi doveo do daljnjeg pogoršanja gospodarskog stanja industrije TCCA-a u Uniji, koja je pretrpjela štetne učinke dampinškog izvoza iz NRK-a, a čije je stanje pogoršano globalnom gospodarskom krizom.
(89)
Smatra se da bi nastavak mjera donio koristi industriji Unije, koja bi se mogla oporaviti od prethodnih štetnih učinaka dampinga, pogoršanih gospodarskom krizom. U suprotnom bi prekid mjera zaustavio oporavak industrije Unije, značajno narušavajući njezinu održivost, što bi dovelo u pitanje i samo njezino postojanje te na taj način smanjilo ponudu i konkurentnost na tržištu.
3. Interes uvoznika i korisnika
(90)
Obaviješteni su svi poznati korisnici, uvoznici, prerađivači i čimbenici u proizvodnom lancu industrije TCCA-a.
(91)
Javila su se samo dva korisnika i oba su izrazila svoju potporu za nastavak mjera na snazi. Oba su tvrdila da nastavak mjera ne bi imao negativan učinak na konkurenciju na tržištu Unije, već da bi, upravno suprotno, osigurao veći raspon dobavljača u toj industriji korisnika koji bi se natjecali po tržišnim cijenama. Budući da se u ovom slučaju druge stranke nisu javile, nema dokaza da bi održavanje antidampinškim mjera u trenutačnom slučaju imalo značajan učinak na uvoznike i korisnike u Uniji.
4. Zaključak o interesu Unije
(92)
Može se očekivati da bi nastavak mjera pomogao industriji Unije, s posljedičnim korisnim učincima na uvjete konkurentnosti na tržištu Unije i na konsolidaciju sektora nakon gospodarske krize i restrukturiranja. Dodatno se može očekivati da će nastavak mjera donijeti koristi korisnicima i uvoznicima održavajući širi raspon dobavljača na tržištu Unije.
(93)
Uzimajući u obzir sve gore navedene čimbenike, zaključuje se da ne postoje uvjerljivi razlozi protiv nastavka trenutačnih antidampinških mjera.
G. ANTIDAMPINŠKE MJERE
(94)
Sve su stranke bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera. Nakon te objave također im je dano razdoblje za dostavljanje komentara. Podnesci i komentari bili su na odgovarajući način uzeti u razmatranje, ako je to bilo opravdano.
(95)
Iz gore navedenoga slijedi da, kao što se predviđa člankom 11. stavkom 2. osnovne Uredbe, antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz TCCA-a iz NRK-a, treba zadržati,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz trikloroizocijanurne kiseline i njezinih pripravaka (TCCA) koja se još naziva i „simklozen” prema međunarodnom nezaštićenom nazivu (INN), trenutačno obuhvaćene oznakama KN ex29336980 i ex38089420 (oznake TARIC 2 933 698 070 i 3 808 942 020) i podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, prije plaćanja carina, za proizvode koje proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Trgovačko društvo
Stopa antidampinške pristojbe
Dodatna oznaka TARIC
Hebei Jiheng Chemical Co. Limited
8,1 %
A604
Puyang Cleanway Chemicals Limited
7,3 %
A628
Heze Huayi Chemical Co. Limited
3,2 %
A629
Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited
40,5 %
A627
Sva ostala trgovačka društva
42,6 %
A999
3. Primjena stopa individualne pristojbe navedenih za trgovačka društva navedena u stavku 2. uvjetuje se dostavljanjem carinskim tijelima država članica valjanog računa koji mora biti u skladu sa zahtjevima određenima u Prilogu. U slučaju da račun nije dostavljen, primjenjuje se stopa pristojbe koja se primjenjuje na sva ostala trgovačka društva.
4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 19. prosinca 2011.