PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1216/2011
ze dne 24. listopadu 2011,
kterým se mění nařízení Komise (EU) č. 691/2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (1), a zejména na článek 11 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (EU) č. 691/2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě a mění nařízení (ES) č. 2096/2005, kterým se stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb (2), stanoví klíčové ukazatele výkonnosti (KPI) a závazné cíle v klíčových oblastech výkonnosti: bezpečnosti, životního prostředí, kapacity a efektivity nákladů.
(2)
KPI v oblasti bezpečnosti pro účely stanovení vnitrostátních cílů nebo cílů pro funkční blok vzdušného prostoru (FAB) uvedené v příloze 1 nařízení (EU) č. 691/2010 jsou: efektivnost řízení bezpečnosti měřená na základě metodiky vycházející z rámce průzkumu vyspělosti systémů řízení bezpečnosti ATM; používání klasifikace závažnosti nástroje analýzy rizika, aby se umožnilo jednotné podávání zpráv o posouzení závažnosti porušení minim rozstupů, nepovolených vjezdech na plochu a specifických technických událostech uspořádání letového provozu (ATM), a podávání zpráv o spravedlivém posuzování.
(3)
Podle přílohy 1 nařízení (EU) č. 691/2010 mají tyto KPI v oblasti bezpečnosti dále společně vytvářet Komise, členské státy, Evropská agentura pro bezpečnost letectví (EASA) a Evropská organizace pro bezpečnost letového provozu (Eurocontrol) a má je přijímat Komise před prvním referenčním obdobím.
(4)
K tomuto účelu Komise zřídila pracovní skupinu sestávající ze zástupců agentury EASA, organizace Eurocontrol a Komise (tzv. pracovní skupina E3). Pracovní skupina vypracovala technickou zprávu nazvanou „Měření klíčových ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti pro systém sledování výkonnosti“. Tato zpráva byla dále rozpracována na základě připomínek obdržených od členských států a zúčastněných stran a představuje technický koncept tohoto nařízení a s ním spojené přijatelné způsoby průkazu (AMC) a poradenský materiál.
(5)
Při vytváření KPI v oblasti bezpečnosti by měla být zohledněna práce, která již byla provedena v souvislosti s jinými iniciativami, jako je bezpečnostní plán agentury EASA a nástroj analýzy rizika a rámec průzkumu vyspělosti systémů řízení bezpečnosti organizace Eurocontrol.
(6)
Zkušenosti získané při postupném provádění systému sledování výkonnosti ukazují, že lhůta určená Komisi pro posouzení revidovaných výkonnostních cílů by měla být prodloužena s ohledem na pracovní zátěž způsobenou podrobným posouzením plánů výkonnosti a v zájmu uskutečnění nezbytného dialogu s vnitrostátními dozorovými orgány a řádného odůvodnění výsledků uvedeného posouzení.
(7)
Nařízení (EU) č. 691/2010 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(8)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (EU) č. 691/2010 se mění takto:
1)
Článek 14 se mění takto:
a)
V odstavci 1 se slova „do dvou měsíců“ nahrazují slovy „do čtyř měsíců“;
b)
V odstavci 2 se slova „do dvou měsíců“ nahrazují slovy „do čtyř měsíců“;
c)
V odstavci 3 se slova „do dvou měsíců“ nahrazují slovy „do čtyř měsíců“;
2)
V příloze I se bod 1 oddílu 2 nahrazuje tímto:
„1. KLÍČOVÉ UKAZATELE VÝKONNOSTI V OBLASTI BEZPEČNOSTI
a)
Pro první referenční období je prvním vnitrostátním klíčovým ukazatelem výkonnosti/klíčovým ukazatelem výkonnosti pro FAB v oblasti bezpečnosti efektivnost řízení bezpečnosti měřená na základě metodiky vycházející z rámce průzkumu vyspělosti systémů řízení bezpečnosti ATM.
Pokud jde o členské státy, jejich vnitrostátní dozorové orgány a poskytovatele letových navigačních služeb certifikované pro poskytování letových provozních služeb nebo komunikačních, navigačních a přehledových služeb, měří se tento klíčový ukazatel výkonnosti úrovní provádění těchto cílů řízení:
-
bezpečnostní politiky a cílů bezpečnosti;
-
řízení bezpečnostních rizik;
-
zajištění bezpečnosti;
-
prosazování bezpečnosti;
-
kultury bezpečnosti.
b)
Pro první referenční období je druhým vnitrostátním klíčovým ukazatelem výkonnosti/klíčovým ukazatelem výkonnosti pro FAB v oblasti bezpečnosti používání níže uvedené klasifikace závažnosti podle metodiky nástroje analýzy rizika pro podávání zpráv minimálně o třech kategoriích událostí: porušeních minim rozstupů, nepovolených vjezdech na plochu a událostí týkajících se uspořádání letového provozu (ATM) ve všech střediscích letového provozu a na všech letištích. Členské státy mohou rozhodnout, že metodu nepoužijí na letištích s méně než 50 000 pohyby obchodní letecké dopravy ročně.
Při podávání zpráv o výše uvedených událostech členské státy a poskytovatelé letových navigačních služeb použijí následující kategorie závažnosti:
-
vážný incident
-
velký incident
-
významný incident
-
bez vlivu na bezpečnost
-
není určeno; nejsou například k dispozici dostatečné informace, nebo neprůkazné nebo protichůdné důkazy neumožňují stanovit závažnost.
U jednotlivých událostí se podá zpráva o použití metody.
c)
Pro první referenční období je třetím vnitrostátním klíčovým ukazatelem výkonnosti/klíčovým ukazatelem výkonnosti pro FAB v oblasti bezpečnosti podávání zpráv členskými státy a jejich poskytovateli letových navigačních služeb prostřednictvím dotazníku vypracovaného v souladu s písmenem e), kterým se měří míra přítomnosti a odpovídající míra absence spravedlivého posuzování.
d)
Během prvního referenčního období nebudou stanoveny výkonnostní cíle v oblasti bezpečnosti pro celou EU. Členské státy však mohou stanovit cíle odpovídající těmto klíčovým ukazatelům výkonnosti v oblasti bezpečnosti.
e)
S cílem usnadnit provádění a měření klíčových ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti přijme EASA za konzultace s orgánem pro kontrolu výkonnosti před začátkem prvního referenčního období v souladu s postupem podle článku 52 nařízení (ES) č. 216/2008 přijatelné způsoby průkazu a poradenský materiál.
f)
Eurocontrol včas poskytne informace potřebné pro vytvoření dokumentů uvedených v písmenu e), zahrnující alespoň specifikaci metodiky nástroje analýzy rizika a její další rozvoj a podrobnosti metodiky rámce průzkumu vyspělosti systémů řízení bezpečnosti a jeho váhové faktory.
g)
Vnitrostátní dozorové orgány podají agentuře EASA před 1. únorem každého roku zprávu o ročním měření klíčových ukazatelů výkonnosti uvedených v písmenech a) a c) za předchozí rok (dotazníky o efektivnosti řízení bezpečnosti a spravedlivém posuzování), prováděném vnitrostátními dozorovými orgány a poskytovateli letových navigačních služeb. Tato roční měření se použijí jako podklad pro kontrolní funkce popsané v písmenech h) a i). Dojde-li ke změnám v ročním měření klíčových ukazatelů výkonnosti, vnitrostátní dozorové orgány tyto změny předloží před datem pro odevzdání příští výroční zprávy.
h)
Vnitrostátní dozorové orgány sledují provádění a měření klíčových ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti ze strany poskytovatelů letových navigačních služeb v souladu s postupy pro dohled nad provozní bezpečností stanovenými v prováděcím nařízení Komise (EU) č. 1034/2011 (3).
i)
EASA v rámci svých standardizačních kontrol sleduje provádění a měření klíčových ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti ze strany vnitrostátních dozorových orgánů v souladu s pracovními metodami uvedenými v článku 24 nařízení (ES) č. 216/2008. EASA o výsledku těchto kontrol informuje orgán pro kontrolu výkonnosti.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. listopadu 2011.
32011R1216
L 310/3
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1216/2011
od 24. studenoga 2011.
o izmjeni Uredbe Komisije (EU) br. 691/2010 o utvrđivanju plana performansi za usluge u zračnoj plovidbi i mrežnih funkcija
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 549/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o utvrđivanju okvira za stvaranje jedinstvenog europskoga neba (okvirna Uredba) (1), a posebno njezin članak 11.,
budući da:
(1)
Uredbom Komisije (EU) br. 691/2010 o utvrđivanju plana performansi za usluge u zračnoj plovidbi i mrežnih funkcija i izmjeni Uredbe (EZ) br. 2096/2005 o utvrđivanju zajedničkih zahtjeva za pružanje usluga u zračnoj plovidbi (2) predviđeni su ključni pokazatelji performansi (KPP) i obvezujući ciljevi na ključnim područjima performanse u vezi sa sigurnošću, okolišem, kapacitetom i isplativošću.
(2)
Sigurnosni KPP-i za postavljanje nacionalnih ciljeva ili ciljeva funkcionalnog bloka zračnog prostora (FAB) utvrđeni u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 619/2010 su: učinkovitost upravljanja sigurnošću kako je izmjerena metodologijom temeljenom na okviru za nadzor zrelosti sigurnosti ATM-a; primjena klasifikacije ozbiljnosti pomagala za analizu rizika kako bi se omogućilo usklađeno izvješćivanje o ocjeni ozbiljnosti narušavanja minimalne separacije, neodobrenih ulaza na uzletno-sletnu stazu i specifičnih tehničkih događaja ATM-a; i izvješćivanje o kulturi pravičnosti.
(3)
U skladu s Prilogom I. Uredbi (EU) br. 691/2010 Komisija, države članice, Europska agencija za sigurnost zračnog prometa (EASA) i Europska organizacija za sigurnost zračne plovidbe (Eurocontrol) bi trebali dalje zajedno razvijati ove sigurnosne KPP-e, a Komisija bi ih trebala donijeti prije prvog referentnog razdoblja.
(4)
U tu svrhu, Komisija je uspostavila radnu skupinu koja se sastoji od predstavnika iz EASA-e, Eurocontrola i Komisije (takozvana Radna skupina E3). Ta je radna skupina izradila tehničko izvješće pod nazivom „Metrika za ključne pokazatelje performanse sigurnosti za plan performansi”. To se izvješće dalje razvijalo na temelju komentara dobivenih od država članica i dionika te čini tehničku osnovu za ovu Uredbu i s njom povezene prihvatljive načine usklađivanja (AMC) i smjernice (GM).
(5)
Pri razvoju sigurnosnih KPP-a u obzir trebalo bi uzeti posao koji je već obavljen u vezi s drugim inicijativama, kao što su EASA-ina inicijativa „Plan sigurnosti” i Eurocontrolove inicijative „Pomagala za analizu rizika” i „Okvir za nadzor zrelosti sigurnosti ATM-a”.
(6)
Iskustvo stečeno postupnom provedbom plana performansi pokazuje da bi vrijeme koje je Komisiji dano za ocjenu revidiranih ciljeva performansi trebalo produžiti, imajući u vidu opseg posla nastao radi detaljne ocjene planova performansi te radi obavljanja potrebnih razgovora s nacionalnim nadzornim tijelima i osiguravanja primjerenog obrazloženja rezultata te ocjene.
(7)
Uredbu (EU) br. 691/2010 bi trebalo stoga na odgovarajući način izmijeniti.
(8)
Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za jedinstveno nebo,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Uredba (EU) br. 691/2010 mijenja se kako slijedi:
1.
Članak 14. mijenja se kako slijedi:
(a)
u stavku 1., „dva mjeseca” zamjenjuju se s „četiri mjeseca”;
(b)
u stavku 2., „dva mjeseca” zamjenjuju se s „četiri mjeseca”;
(c)
u stavku 3., „dva mjeseca” zamjenjuju se s „četiri mjeseca”.
2.
U Prilogu I., točka 1. odjeljka 2. zamjenjuje se sljedećim:
„1. KLJUČNI POKAZATELJI PERFORMANSI U VEZI SA SIGURNOŠĆU
(a)
Prvi nacionalni/FAB-ov sigurnosni KPP za prvo referentno razdoblje je učinkovitost upravljanja sigurnošću koja se mjeri metodologijom temeljenom na okviru za nadzor zrelosti sigurnosti ATM-a.
U pogledu država članica te njihovih nacionalnih nadzornih tijela i pružatelja usluga u zračnoj plovidbi koji su certificirani za pružanje usluga u zračnom prometu ili komunikacijskih, navigacijskih i nadzornih usluga, ovaj se KPP mjeri razinom provedbe sljedećih ciljeva upravljanja:
-
sigurnosna politika i ciljevi,
-
upravljanje rizicima za sigurnost,
-
osiguravanje sigurnosti,
-
promicanje sigurnosti,
-
kultura sigurnosti.
(b)
Drugi nacionalni/FAB-ov sigurnosni KPP za prvo referentno razdoblje je primjena niže navedene klasifikacije ozbiljnosti, koja se temelji na metodologiji pomagala za analizu rizika, za izvješćivanje o najmanje tri kategorije događaja: narušavanje minimalne separacije, neodobreni ulaz na uzletno-sletnu stazu i specifični tehnički događaji ATM- u svim centrima za kontrolu zračnog prometa i zračnim lukama. Države članice mogu odlučiti da ovu metodu ne primjenjuju za zračne luke s manje od 50 000 kretanja u komercijalnom zračnom prometu godišnje.
Pri izvješćivanju o gore navedenim događajima, države članice i pružatelji usluga u zračnoj plovidbi moraju upotrebljavati sljedeće klase ozbiljnosti:
-
ozbiljna nezgoda,
-
velika nezgoda,
-
značajna nezgoda,
-
bez utjecaja na sigurnost,
-
nije utvrđeno: na primjer, takvo utvrđivanje bilo je onemogućeno zbog nedostatka raspoloživih informacija ili dokaza na temelju kojih se nije mogao izvesti zaključak ili proturječnih dokaza.
Izvješćivanje o primjeni ove metode obavlja se za pojedinačne događaje.
(c)
Treći nacionalni/FAB-ov sigurnosni KPP za prvo referentno razdoblje je izvješćivanje od strane država članica i njihovih pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, putem upitnika koji je uveden u skladu s točkom (e), kojim se mjeri razina prisutnosti i odgovarajuća razina odsutnosti kulture pravičnosti.
(d)
Tijekom prvog referentnog razdoblja nema ciljeva performansi sigurnosti na razini EU-a. Međutim, države članice mogu postaviti ciljeve koji odgovaraju ovim sigurnosnim KPP-ovima.
(e)
Kako bi se olakšali provedba i mjerenje sigurnosnih KPP-a, EASA prije početka prvog referentnog razdoblja, uz savjetovanje s tijelom za reviziju performansi, donosi prihvatljive načine usklađivanja i smjernice u skladu s postupkom donesenim na temelju članka 52. Uredbe (EZ) br. 216/2008.
(f)
Eurocontrol pravovremeno osigurava informacije potrebne za razvoj dokumenata iz točke (e), uključujući najmanje specifikaciju metodologije pomagala za analizu rizika i njezinog daljnjeg razvoja te detalje o metodologiji okvira za nadzor zrelosti sigurnosti ATM-a i njezinim faktorima ponderiranja.
(g)
Nacionalna nadzorna tijela svake godine do 1. veljače izvješćuju EASA-u o godišnjem mjerenju KPP-a iz točaka (a) i (c) (upitnici o učinkovitosti upravljanja sigurnošću i kulturi pravičnosti) za prethodnu godinu, koje izvode nacionalna nadzorna tijela i pružatelji usluga u zračnoj plovidbi. Ova godišnja mjerenja se upotrebljavaju kao ulazni podaci za funkcije praćenja opisane u točkama (h) i (i). Ako se pojave bilo kakve promjene u godišnjem mjerenju KPP-a, nacionalna nadzorna tijela moraju predočiti te promjene prije roka za podnošenje sljedećeg godišnjeg izvješća.
(h)
Nacionalna nadzorna tijela prate provedbu i mjerenje KPP-a sigurnosti od strane pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, u skladu s postupcima za nadzor sigurnosti utvrđenim u Provedbenoj Uredbi Komisije (EU) br. 1034/2011 (*).
(i)
U okviru svojih inspekcijskih pregleda standardizacije, EASA prati provedbu i mjerenje KPP-a sigurnosti od strane nacionalnih nadzornih tijela, u skladu s radnim metodama iz članka 24. Uredbe (EZ) br. 216/2008. EASA o rezultatima tih inspekcijskih pregleda obavješćuje tijelo za reviziju performanse.
(*) SL L 271, 18.10.2011., str. 15.”" 						
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 24. studenoga 2011.