NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 439/2010
ze dne 19. května 2010
o zřízení Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 74 a čl. 78 odst. 1 a 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Politika Unie týkající se společného evropského azylového systému má podle haagského programu za cíl zřídit prostřednictvím účinného harmonizovaného řízení společný azylový prostor, a to v souladu s hodnotami a humanitárními tradicemi Evropské unie.
(2)
V posledních letech bylo díky zavedení společných minimálních norem dosaženo velkého pokroku na cestě k vytvoření společného evropského azylového systému. Přesto mezi jednotlivými členskými státy přetrvávají velké rozdíly v poskytování a formách ochrany. Tyto rozdíly jež je třeba zmírnit.
(3)
Komise ve svém plánu politiky pro azyl přijatém v červnu roku 2008 uvedla, že hodlá usilovat o rozvoj společného evropského azylového systému navržením přezkumu stávajících právních nástrojů za účelem většího sladění příslušných předpisů a že zároveň hodlá výrazněji podporovat praktickou spolupráci mezi členskými státy zejména předložením legislativního návrhu na zřízení Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu (dále jen „podpůrný úřad“), aby se zlepšila koordinace operativní spolupráce mezi členskými státy, což přispěje k účinnému uplatňování společných pravidel.
(4)
Evropská rada oficiálně připomněla v Evropském paktu o přistěhovalectví a azylu, přijatém v září 2008, že každý pronásledovaný cizí státní příslušník má právo získat na území Evropské unie pomoc a ochranu v souladu se Ženevskou úmluvou ze dne 28. července 1951 o právním postavení uprchlíků ve znění Newyorského protokolu ze dne 31. ledna 1967 a ostatními souvisejícími smlouvami. Mimo jiné bylo výslovně dohodnuto, že by měl být v roce 2009 zřízen Evropský podpůrný úřad.
(5)
Cílem praktické spolupráce v oblasti azylu je ještě více sblížit v rámci evropského práva rozhodovací procesy členských států v azylových otázkách a zajistit jejich trvalou kvalitu. V posledních letech se již uskutečnila řada opatření praktické spolupráce, především pokud jde o přijetí společného přístupu k informacím o zemích původu a o vypracování společných evropských osnov odborné přípravy v oblasti azylu.
(6)
K posílení a rozvoji těchto opatření spolupráce je třeba zřídit podpůrný úřad. Podpůrný úřad by měl vzít v tato opatření v úvahu a poučit se z nich.
(7)
V případě členských států, jejichž vnitrostátní azylový a přijímací systém je vystaven specifickému a nepřiměřenému tlaku především z důvodu jejich zeměpisné polohy či demografické situace, by měl podpůrný úřad podporovat rozvoj solidarity uvnitř Unie, díky níž se podpoří lepší přemísťování osob požívajících mezinárodní ochrany z těchto členských států do jiných členských států a současně s tím se zajistí, aby nebyly azylové a přijímací systémy zneužívány.
(8)
K optimálnímu provádění mandátu je třeba, aby byl podpůrný úřad po technické stránce nezávislý a aby byl po právní, správní a finanční stránce samostatný. Za tímto účelem by měl být podpůrný úřad subjektem Unie s právní subjektivitou, který bude vykonávat prováděcí pravomoci svěřené mu tímto nařízením.
(9)
Podpůrný úřad by měl pracovat v úzké spolupráci s Komisí a s orgány členských států příslušnými pro oblast azylu, s vnitrostátními službami působícími v oblasti přistěhovalectví a azylu či jinými službami a využít kapacity a odborné znalosti těchto služeb. Členské státy by měly s podpůrným úřadem spolupracovat, aby bylo zajištěno, že bude podpůrný úřad moci provádět svůj mandát.
(10)
Podpůrný úřad by měl rovněž jednat v úzké spolupráci s Vysokým komisařem OSN pro uprchlíky (UNHCR) a případně i s příslušnými mezinárodními organizacemi, aby mohl využívat jejich odborných znalostí a podpory. Za tímto účelem by měla být role UNHCR i ostatních příslušných mezinárodních organizací plně uznána a tyto organizace by měly být plně zapojeny do činnosti podpůrného úřadu. Žádné finanční zdroje, které bude moci podpůrný úřad v souladu s tímto nařízením uvolnit pro UNHCR, by neměly vést ke dvojímu financování činností UNHCR, tedy i z jiných mezinárodních či vnitrostátních zdrojů.
(11)
Aby mohl podpůrný úřad plnit svoji úlohu v míře nezbytné pro plnění svých úkolů, měl by rovněž spolupracovat s dalšími subjekty Unie, a zejména s Evropskou agenturou pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie, zřízenou nařízením Rady (ES) č. 2007/2004 (2), a s Agenturou Evropské unie pro základní práva, zřízenou nařízením Rady (ES) č. 168/2007 (3).
(12)
Podpůrný úřad by měl spolupracovat s Evropskou migrační sítí, zřízenou rozhodnutím Rady 2008/381/ES (4), aby se předešlo zdvojení činností. Podpůrný úřad by měl rovněž udržovat úzký dialog s občanskou společností za účelem výměny informací a sdílení poznatků v oblasti azylu.
(13)
Podpůrný úřad by měl být evropským odborným centrem pro otázky azylu a měl by usnadňovat, koordinovat a posilovat praktickou spolupráci mezi členskými státy v mnoha aspektech azylové problematiky, aby tak členské státy mohly lépe poskytovat ochranu osobám, jež na ni mají právo, a případně zároveň spravedlivě a účinně přistupovat k osobám nesplňujícím požadavky na mezinárodní ochranu. Mandát podpůrného úřadu by měl být zaměřen na tři hlavní úkoly, konkrétně by měl přispívat k provádění společného evropského azylového systému, podporovat praktickou spolupráci mezi členskými státy v oblasti azylu a podporovat členské státy vystavené mimořádnému tlaku.
(14)
Podpůrný úřad by neměl mít žádné přímé ani nepřímé pravomoci související s přijímáním rozhodnutí orgány členských států příslušnými pro oblast azylu, které se týkají žádostí jednotlivých osob o mezinárodní ochranu.
(15)
S cílem poskytnout nebo koordinovat rychlou a účinnou operativní podporu členským státům, jejichž azylový a přijímací systém je vystaven mimořádnému tlaku, by měl podpůrný úřad na žádost dotčených členských států koordinovat opatření na podporu těchto členských států, mimo jiné i tím, že na jejich území vyšle azylové podpůrné týmy, složené z odborníků pro azylovou problematiku. Tyto týmy by měly přispět zejména svými odbornými znalostmi týkajícími se tlumočnických služeb, informacemi o zemích původu a znalostmi při zpracovávání a správě žádostí o azyl. Pravidla týkající se azylových podpůrných týmů by se měla řídit tímto nařízením, aby bylo zajištěno, že vyslání těchto týmů bude účinné.
(16)
Úřad by měl plnit svoji úlohu v podmínkách, jež mu umožní fungovat jako referenční místo díky jeho nezávislosti, vědecké a technické úrovni poskytované pomoci a šířených informací, transparentnosti postupů a pracovních metod a výkonnosti při provádění svěřených úkolů.
(17)
Komise a členské státy by měly být zastoupeny ve správní radě podpůrného úřadu za účelem účinné kontroly fungování podpůrného úřadu. Správní rada by se měla skládat pokud možno z vedoucích operačních pracovníků orgánů členských států příslušných pro oblast azylu nebo z jejich zástupců. Měly by jí být svěřeny pravomoci nezbytné zejména k sestavování rozpočtu, ověřování jeho plnění, přijímání vhodných finančních předpisů, vypracovávání transparentních pracovních postupů pro rozhodování podpůrného úřadu, přijímání výroční zprávy o situaci v oblasti azylu v Unii a technických dokumentů o provádění nástrojů Unie v oblasti azylu a ke jmenování výkonného ředitele a případně výkonného výboru. Vzhledem ke svým odborným znalostem v oblasti azylu by měl být UNHCR ve správní radě zastoupen jedním členem bez hlasovacího práva, aby mohl být do činnosti podpůrného úřadu plně zapojen.
(18)
Vzhledem k povaze úkolů podpůrného úřadu a úloze výkonného ředitele a s ohledem na to, aby se Evropskému parlamentu umožnilo přijmout stanovisko ke zvolenému kandidátovi před jeho jmenováním i před případným prodloužením jeho funkčního období, by měl být výkonný ředitel vyzván, aby učinil prohlášení před příslušným výborem či příslušnými výbory Evropského parlamentu a odpověděl na jejich otázky. Výkonný ředitel by měl rovněž předkládat Evropskému parlamentu výroční zprávu. Evropský parlament by měl mít rovněž možnost vyzvat výkonného ředitele, aby předložil zprávu o plnění svých úkolů.
(19)
K zaručení plné samostatnosti a nezávislosti podpůrného úřadu by mu měl být přidělen samostatný rozpočet, jehož hlavní část by tvořil příspěvek Unie. Financování podpůrného úřadu by mělo podléhat dohodě rozpočtového orgánu, jak je stanoveno v bodě 47 Interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (5). Na příspěvek Unie a každé další příspěvky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie by se měl vztahovat rozpočtový proces Unie. Účetní audit by měl provádět Účetní dvůr.
(20)
Úřad by měl spolupracovat s orgány třetích zemí příslušnými pro oblast azylu, mezinárodními organizacemi příslušnými v záležitostech spadajících do oblasti působnosti tohoto nařízení, a třetími zeměmi v rámci pracovních ujednání uzavřených v souladu s příslušnými ustanoveními Smlouvy o fungování Evropské unie.
(21)
V souladu s článkem 3 Protokolu o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, oznámily Spojené království a Irsko dopisy ze dne 18. května 2009 své přání účastnit se přijímání a používání tohoto nařízení.
(22)
V souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné.
(23)
Vzhledem k tomu, že Dánsko jakožto členský stát až dosud přispívalo k praktické spolupráci členských států v oblasti azylu, by měl podpůrný úřad usnadnit operativní spolupráci s touto zemí. Za tímto účelem by měl být zástupce Dánska přizván k účasti na všech zasedáních správní rady, která by měla být oprávněna rovněž rozhodnout o případném pozvání dánských pozorovatelů na zasedání pracovních skupin.
(24)
Aby mohl podpůrný úřad plnit svou úlohu, měl by být otevřen účasti zemí, jež s Unií uzavřely dohody, na jejichž základě přijaly a používají právní předpisy Unie v oblasti upravené tímto nařízením, zejména Island, Lichtenštejnsko, Norsko a Švýcarsko. Podpůrný úřad by měl mít také možnost po dohodě s Komisí a v souladu s příslušnými ustanoveními Smlouvy o EU uzavírat pracovní ujednání se zeměmi, které s Unií neuzavřely dohody, na jejichž základě by byly přijaty a používány právní předpisy Unie. Podpůrný úřad by ale v žádném případě neměl vyvíjet nezávislou vnější politiku.
(25)
Na podpůrný úřad by se mělo vztahovat nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (6) (dále jen „finanční nařízení“), a zejména článek 185 uvedeného nařízení.
(26)
Na podpůrný úřad, který by měl přistoupit k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Komisí Evropských společenství o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (7), by se mělo bez omezení vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (8).
(27)
Na podpůrný úřad by se mělo vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (9).
(28)
Na zpracovávání osobních údajů podpůrným úřadem by se mělo vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů institucemi a orgány Společenství a o volném pohybu těchto údajů (10).
(29)
Potřebná ustanovení týkající se umístění podpůrného úřadu v hostitelském členském státě a zvláštní pravidla pro všechny zaměstnance podpůrného úřadu a jejich rodinné příslušníky by měla být stanovena v dohodě o sídle. Hostitelský členský stát by měl dále zajistit co nejlepší podmínky pro řádný chod podpůrného úřadu, což se týká rovněž školní docházky dětí a dopravy, aby byl podpůrný úřad přitažlivý pro vysoce kvalitní lidské zdroje v co nejširším zeměpisném měřítku.
(30)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž potřeby lepšího provádění společného evropského azylového systému, usnadnění, koordinace a posílení praktické spolupráce mezi členskými státy v oblasti azylu i poskytování nebo koordinace operativní podpory členským státům, jejichž azylový a přijímací systém je vystaven mimořádnému tlaku, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu a účinků této akce lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(31)
Toto nařízení dodržuje základní práva a ctí zásady uznávané zejména v Listině základních práv Evropské unie a mělo být uplatňováno v souladu s právem na azyl uznaným v článku 18 uvedené listiny,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA 1
ZŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PODPŮRNÉHO ÚŘADU PRO OTÁZKY AZYLU A JEHO ÚLOHA
Článek 1
Zřízení Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu
Zřizuje se Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu (dále jen „podpůrný úřad“) s cílem pomoci k lepšímu provádění společného evropského azylového systému, posílit praktickou spolupráci mezi členskými státy v oblasti azylu a poskytnout nebo koordinovat operativní podporu členským státům, jejichž azylový a přijímací systém je vystaven mimořádnému tlaku.
Článek 2
Úloha podpůrného úřadu
1. Podpůrný úřad usnadňuje, koordinuje a posiluje praktickou spolupráci mezi členskými státy v mnoha aspektech azylové problematiky a přispívá k lepšímu provádění společného evropského azylového systému. V tomto ohledu je podpůrný úřad plně zapojen do vnějšího rozměru společného evropského azylového systému.
2. Podpůrný úřad poskytuje účinnou operativní podporu členským státům, jejichž azylový a přijímací systém je vystaven mimořádnému tlaku, a využívá k tomu všechny užitečné zdroje, jež má k dispozici a mezi které může patřit koordinace zdrojů poskytovaných členskými státy za podmínek stanovených v tomto nařízení.
3. Podpůrný úřad poskytuje vědeckou a technickou pomoc, pokud jde o politiky a právní předpisy Unie ve všech oblastech, jež mají přímý či nepřímý dopad na oblast azylu, aby tak mohl v plné míře podporovat praktickou spolupráci v oblasti azylu a účinně plnil své úkoly. Je nezávislým zdrojem informací o všech otázkách spadajících do uvedených oblastí.
4. Podpůrný úřad plní svou úlohu v podmínkách, jež mu umožňují fungovat jako referenční místo díky jeho nezávislosti, vědecké a technické úrovni poskytované pomoci a šířených informací, transparentnosti operačních postupů a pracovních metod, výkonnosti při provádění svěřených úkolů a podpoře v oblasti informačních technologií potřebné k provádění svého mandátu.
5. Podpůrný úřad úzce spolupracuje s Komisí a orgány členských států příslušnými pro oblast azylu, s vnitrostátními službami působícími v oblasti přistěhovalectví a azylu a s jinými službami. Plněním úkolů podpůrným úřadem nejsou dotčeny úkoly jiných příslušných subjektů Unie, přičemž podpůrný úřad úzce spolupracuje s těmito subjekty a s UNHCR.
6. Podpůrný úřad nemá žádné pravomoci, pokud jde o přijímání rozhodnutí orgány členských států příslušnými pro oblast azylu, které se týkají žádostí jednotlivých osob o mezinárodní ochranu.
KAPITOLA 2
ÚKOLY PODPŮRNÉHO ÚŘADU
ODDÍL 1
Podpora praktické spolupráce v oblasti azylu
Článek 3
Osvědčené postupy
Podpůrný úřad organizuje, podporuje a koordinuje činnosti umožňující výměnu informací a identifikaci a sdílení osvědčených postupů v oblasti azylu mezi členskými státy.
Článek 4
Informace o zemích původu
Podpůrný úřad organizuje, podporuje a koordinuje činnosti týkající se informací o zemích původu, zejména
a)
transparentní a nestranné shromažďování příslušných, spolehlivých, přesných a aktuálních informací o zemích původu žadatelů o mezinárodní ochranu, přičemž využívá všechny příslušné zdroje informací, včetně informací shromážděných od vládních, nevládních a mezinárodních organizací i orgánů a subjektů Unie;
b)
vypracovávání zpráv o zemích původu na základě informací shromážděných podle písmene a);
c)
řízení a vývoj portálu shromažďujícího informace o zemích původu a jeho správu, mimo jiné i za účelem zajištění transparentnosti a pravidel nezbytných pro přístup k těmto informacím v souladu s článkem 42;
d)
vytvoření společného formátu a společné metody prezentace, ověřování a využívání informací o zemích původu;
e)
transparentní analýzu informací o zemích původu za účelem podpory procesu sbližování hodnotících kritérií, případně s využitím výsledků zasedání jedné či více pracovních skupin. Účelem této analýzy není vydávat pokyny členským státům ohledně přijetí či zamítnutí žádosti o mezinárodní ochranu.
Článek 5
Podpora při přemísťování osob, jimž byla přiznána mezinárodní ochrana, uvnitř Unie
V případě členských států, jejichž vnitrostátní azylový a přijímací systém je vystaven specifickému a nepřiměřenému tlaku, především z důvodu jejich zeměpisné polohy či demografické situace, podpůrný úřad podporuje, usnadňuje a koordinuje výměnu informací a další činnosti spojené s přemísťováním osob uvnitř Unie. Přemísťování uvnitř Unie se provádí pouze na základě dohody, a to mezi členskými státy a se souhlasem osoby, které byla přiznána mezinárodní ochrana, a případně po konzultaci UNHCR.
Článek 6
Podpora odborné přípravy
1. Podpůrný úřad zavede a rozvíjí odbornou přípravu dostupnou členům všech vnitrostátních správních orgánů a soudů, jakož i vnitrostátních služeb, jež jsou příslušné v členských státech pro záležitosti v oblasti azylu. Účastí na odborné přípravě nejsou dotčeny vnitrostátní systémy ani postupy.
Podpůrný úřad tuto odbornou přípravu rozvíjí v úzké spolupráci s orgány členských států příslušnými pro oblast azylu a případně využívá odborných znalostí akademických institucí a dalších příslušných organizací.
2. Podpůrný úřad řídí a vyvíjí evropské osnovy pro vzdělávání odborníků v oblasti azylu, a to s přihlédnutím ke stávající spolupráci Unie v této oblasti.
3. Odborná příprava, kterou podpůrný úřad poskytuje, může být obecného, specializovaného či tematického rázu a může zahrnovat metodiku školení školitelů.
4. Specializované či tematické činnosti odborné přípravy zaměřené na znalosti a dovednosti týkající se otázek azylu zahrnují mimo jiné:
a)
mezinárodní lidská práva a acquis Unie týkající se azylu, včetně zvláštních právních otázek a zvláštních otázek týkajících se judikatury;
b)
otázky spojené se zpracováváním žádostí o azyl podaných nezletilými osobami a zranitelnými osobami se zvláštními potřebami;
c)
techniky pohovoru;
d)
využití lékařských a právních posudků v azylovém řízení;
e)
otázky spojené se získáváním a použitím informací o zemích původu;
f)
podmínky přijímání se zvláštní pozorností zaměřenou na zranitelné skupiny a oběti mučení.
5. Poskytovaná odborná příprava by měla být vysoce kvalitní a měla by definovat hlavní zásady a osvědčené postupy s cílem přispět k většímu sblížení administrativních postupů i rozhodnutí a právních postupů za plného dodržení nezávislosti vnitrostátních soudů.
6. Podpůrný úřad organizuje pro odborníky, kteří jsou součástí azylové rezervy uvedené v článku 15, specializovanou odbornou přípravu týkající se úkolů a funkcí, jež mají plnit, a vede jejich pravidelný výcvik podle plánu specializované odborné přípravy a výcviku uvedeného v ročním pracovním programu podpůrného úřadu.
7. Podpůrný úřad může ve spolupráci s členskými státy organizovat odbornou přípravu na území těchto států.
Článek 7
Podpora vnějšího rozměru společného evropského azylového systému
Podpůrný úřad koordinuje po dohodě s Komisí výměnu informací a další opatření, která se týkají problematiky provádění nástrojů a mechanismů souvisejících s vnějším rozměrem společného evropského azylového systému.
Podpůrný úřad koordinuje výměny informací a další opatření související s přesídlením, která přijaly členské státy za účelem splnění potřeb týkajících se ochrany uprchlíků ve třetích zemích a prokázání solidarity s jejich hostitelskými zeměmi.
Na základě svého mandátu a v souladu s článkem 49 může podpůrný úřad spolupracovat v technických záležitostech s příslušnými orgány třetích zemí, zejména s cílem prosazovat a napomáhat vytváření kapacit azylových a přijímacích systémů třetích zemí a provádět regionální programy ochrany, jakož i další činnosti důležité pro nalezení trvalých řešení.
ODDÍL 2
Podpora členských států vystavených mimořádnému tlaku
Článek 8
Mimořádný tlak, jemuž je vystaven azylový a přijímací systém
Podpůrný úřad koordinuje a podporuje společná opatření na pomoc azylovým a přijímacím systémům členských států, které jsou vystaveny mimořádnému tlaku, v jehož důsledku jsou na jejich zařízení pro přijímání uprchlíků a na jejich azylové systémy kladeny značné a neodkladné nároky. Tento tlak může spočívat v náhlém přílivu velkého počtu státních příslušníků třetích zemí, kteří mohou potřebovat mezinárodní ochranu, a může vyplývat ze zeměpisné polohy či demografické situace daného členského státu.
Článek 9
Shromažďování a analýza informací
1. Aby byl podpůrný úřad schopen zhodnotit potřeby členských států vystavených mimořádnému tlaku, shromažďuje zejména na základě údajů, které mu předložily členské státy, UNHCR a případně další příslušné organizace, informace potřebné k identifikaci, přípravě a vypracování mimořádných opatření uvedených v článku 10, která umožní reagovat na tento tlak.
2. Na základě údajů, které podpůrnému úřadu předložily členské státy vystavené mimořádnému tlaku, podpůrný úřad systematicky určuje, shromažďuje a analyzuje informace o dostupných strukturách a počtech zaměstnanců, zejména pokud jde o překladatelské a tlumočnické služby informace o zemích původu a pomoci při zpracování a řízení azylových spisů, jakož i o přijímacích kapacitách v oblasti azylu v uvedených členských státech s cílem podpořit rychlé a spolehlivé vzájemné předávání informací mezi různými orgány členských států příslušnými pro oblast azylu.
3. Úřad analyzuje údaje o jakémkoli náhlém přílivu velkého počtu státních příslušníků třetích zemí, jež může způsobit mimořádný tlak na vnitrostátní azylové a přijímací systémy, a zajišťuje rychlou výměnu příslušných informací mezi členskými státy a Komisí. Podpůrný úřad využije stávajících systémů a mechanismů včasného varování a v případě potřeby zřídí systém včasného varování určený pro vlastní účely.
Článek 10
Opatření na podporu členských států
Na žádost dotčených členských států koordinuje podpůrný úřad opatření na podporu členských států, jejichž azylový a přijímací systém je vystaven mimořádnému tlaku, které zahrnují koordinaci:
a)
opatření na pomoc členským státům vystaveným mimořádnému tlaku s cílem usnadnit počáteční analýzu žádostí o azyl posuzovaných příslušnými vnitrostátními orgány;
b)
opatření, jimiž se zajistí, aby členské státy vystavené mimořádnému tlaku mohly dát k dispozici vhodná zařízení pro přijímání uprchlíků, a to zejména nouzové ubytování, dopravní prostředky a lékařskou péči;
c)
azylových podpůrných týmů, jejichž pracovní postupy jsou vymezeny v kapitole 3.
ODDÍL 3
Přispění k provádění společného evropského azylového systému
Článek 11
Shromažďování a výměna informací
1. Podpůrný úřad organizuje, koordinuje a podporuje výměnu informací mezi orgány členských států příslušnými pro oblast azylu, jakož i mezi Komisí a těmito orgány, které se týkají provádění všech příslušných nástrojů acquis Unie týkajícího se azylu. K tomuto účelu může podpůrný úřad vytvářet věcné databáze a databáze v oblasti práva a judikatury, které se týkají nástrojů azylové politiky na vnitrostátní, unijní a mezinárodní úrovni, a využívat mimo jiné i stávající systémy. Aniž je dotčena činnost podpůrného úřadu podle článků 15 a 16, neuchovávají se v těchto databázích žádné osobní údaje, pokud je podpůrný úřad nezískal z veřejně dostupných dokumentů.
2. Podpůrný úřad shromažďuje zejména tyto informace:
a)
informace o zpracovávání žádostí o mezinárodní ochranu ve vnitrostátních správních a jiných orgánech;
b)
informace o vnitrostátním právu a jeho vývoji v oblasti azylu, včetně judikatury.
Článek 12
Zprávy a další dokumenty podpůrného úřadu
1. Úřad vypracovává výroční zprávu o situaci v oblasti azylu v Unii, přičemž řádně zohlední informace, které jsou již dostupné z jiných příslušných zdrojů. V rámci této zprávy podpůrný úřad hodnotí zejména výsledky činností uskutečněných na základě tohoto nařízení a provádí jejich komplexní srovnávací analýzu s cílem zlepšit kvalitu a zvýšit soudržnost a účinnost společného evropského azylového systému.
2. V souladu se svým pracovním programem nebo na žádost správní rady či Komise může podpůrný úřad, v úzké spolupráci se svými pracovními skupinami a Komisí a s řádným přihlédnutím ke stanoviskům vyjádřeným členskými státy nebo Evropským parlamentem, přijmout technické dokumenty o provádění nástrojů Unie v oblasti azylu, včetně pokynů či operačních příruček. Pokud tyto technické dokumenty odkazují na otázky mezinárodního uprchlického práva, budou patřičně zohledněny příslušné dokumenty UNHCR. Účelem těchto dokumentů není vydávat pokyny členským státům ohledně přijetí či zamítnutí žádosti o mezinárodní ochranu.
KAPITOLA 3
AZYLOVÉ PODPŮRNÉ TÝMY
Článek 13
Koordinace
1. Členský stát či členské státy vystavené mimořádnému tlaku mohou podpůrný úřad požádat o vyslání azylového podpůrného týmu. Žádající členský stát nebo členské státy poskytnou v souladu s čl. 18 odst. 1 zejména popis situace, uvedou důvody žádosti o vyslání a určí odhadované požadavky na vyslání.
2. V reakci na tuto žádost může podpůrný úřad koordinovat nezbytnou technickou a operativní pomoc pro žádající členský stát či členské státy a časově omezené vyslání azylového podpůrného týmu na území daného členského státu nebo členských států na základě operačního plánu uvedeného v článku 18.
Článek 14
Technická pomoc
Azylové podpůrné týmy přispívají svými odbornými znalostmi podle dohodnutého operačního plánu uvedeného v článku 18, zejména odbornými znalostmi týkajícími se tlumočnických služeb, informacemi o zemích původu a znalostmi ohledně zpracovávání a správy azylových spisů, a to v rámci podpůrných činností, které podpůrný úřad v souladu s článkem 10 vykonává ve prospěch členských států.
Článek 15
Rezervní skupina pro otázky azylu
1. Na návrh výkonného ředitele rozhoduje správní rada tříčtvrtinovou většinou hlasů svých členů, kteří mají hlasovací právo, o profilech a celkovém počtu odborníků, kteří mají být k dispozici pro sestavení azylových podpůrných týmů (rezervní skupina pro otázky azylu). Podpůrný úřad sestaví seznam tlumočníků, kteří budou součástí rezervní skupiny pro otázky azylu. Tentýž postup se použije v případě následných změn v profilech a celkovém počtu odborníků rezervní skupiny pro otázky azylu.
2. Členské státy přispějí do této rezervní skupiny pro otázky azylu tím, že z vnitrostátní rezervy odborníků vytvořené podle různě stanovených profilů navrhnou odborníky odpovídající požadovaným profilům.
Při výběru tlumočníků, kteří mají být uvedeni na seznamu tlumočníků, jsou podpůrnému úřadu nápomocny členské státy.
Členské státy si mohou vybrat, zda tlumočníky vyšlou, nebo je poskytnou k dispozici prostřednictvím videokonference.
Článek 16
Vyslání týmů
1. Nezávislost domovského členského státu v souvislosti s výběrem počtu odborníků (vnitrostátní rezerva) a jejich profilu, jakož i doba jejich vyslání, zůstává nedotčena. Na žádost podpůrného úřadu dají členské státy k dispozici uvedené odborníky, pokud ovšem nedojde k situaci, při níž by bylo výrazně dotčeno plnění vnitrostátních úkolů, například v případě nedostatečného počtu zaměstnanců pro provádění řízení o určování statusu osob, které žádají o mezinárodní ochranu. Na žádost podpůrného úřadu členské státy neodkladně sdělí počet, jména a profily odborníků ze své vnitrostátní rezervy, které mohou co nejdříve dát k dispozici jakožto příslušníky azylového podpůrného týmu.
2. Výkonný ředitel zohlední při určování složení azylového podpůrného týmu za účelem jeho vyslání zvláštní okolnosti, jimž žádající členský stát čelí. Azylový podpůrný tým se sestaví v souladu s operačním plánem uvedeným v článku 18.
Článek 17
Postup přijímání rozhodnutí o vyslání týmu
1. Výkonný ředitel může, je-li to nutné, vyslat odborníky podpůrného úřadu, aby situaci v žádajícím členském státu posoudili.
2. Výkonný ředitel neprodleně uvědomí správní radu o každé žádosti o vyslání azylových podpůrných týmů.
3. Výkonný ředitel rozhodne o žádosti o vyslání azylových podpůrných týmů co nejdříve a v každém případě do pěti pracovních dnů ode dne obdržení této žádosti. Výkonný ředitel o svém rozhodnutí uvědomí písemně souběžně žádající členský stát a správní radu s uvedením hlavních důvodů tohoto rozhodnutí.
4. V případě, že výkonný ředitel rozhodne o vyslání jednoho či více azylových podpůrných týmů, podpůrný úřad a žádající členský stát neprodleně vypracují operační plán podle článku 18.
5. Jakmile je operační plán schválen, uvědomí výkonný ředitel členské státy, z nichž budou odborníci vysláni, o jejich požadovaném počtu a profilech. Tyto informace jsou v písemné formě poskytnuty kontaktním místům uvedeným v článku 19 a obsahují plánované datum vyslání týmů. Poskytnou se jim rovněž kopie operačního plánu.
6. Je-li výkonný ředitel nepřítomen nebo existuje-li překážka výkonu jeho funkce, přijímá rozhodnutí týkající se vyslání azylových podpůrných týmů vedoucí oddělení, který jej zastupuje.
Článek 18
Operační plán
1. Výkonný ředitel a žádající členský stát se společně dohodnou na operačním plánu, v němž jsou podrobně uvedeny podmínky vyslání azylových podpůrných týmů. Operační plán obsahuje tyto údaje:
a)
popis situace, způsob a cíle tohoto vyslání, včetně cíle operačního;
b)
předpokládanou dobu vyslání těchto týmů;
c)
zeměpisnou oblast působnosti vyslaných týmů na území žádajícího členského státu;
d)
popis úkolů a zvláštních pokynů pro členy týmů, včetně popisu databází, které jsou tito příslušníci oprávněni konzultovat, a vybavení, které jsou oprávněni v žádajícím členském státě používat;
e)
složení týmů.
2. Všechny změny nebo úpravy operačního plánu vyžadují souhlas jak výkonného ředitele, tak žádajícího členského státu. Kopii pozměněného nebo upraveného operačního plánu podpůrný úřad okamžitě zašle zúčastněným členským státům.
Článek 19
Vnitrostátní kontaktní místo
Pro potřeby komunikace s podpůrným úřadem ohledně všech záležitostí týkajících se azylových podpůrných týmů určí každý členský stát své vnitrostátní kontaktní místo.
Článek 20
Kontaktní místo Unie
1. Výkonný ředitel jmenuje jednoho nebo více odborníků podpůrného úřadu, kteří budou působit jako koordinační kontaktní místo Unie. Výkonný ředitel o tomto jmenování uvědomí hostitelský členský stát.
2. Kontaktní místo Unie jedná jménem podpůrného úřadu ve všech aspektech týkajících se vyslání azylových podpůrných týmů. Kontaktní místo Unie vykonává zejména tyto funkce:
a)
funguje jako spojovací článek mezi podpůrným úřadem a hostitelským členským státem;
b)
funguje jako spojovací článek mezi podpůrným úřadem a členy azylových podpůrných týmů a napomáhá jménem podpůrného úřadu ve všech otázkách týkajících se podmínek vyslání těchto týmů;
c)
dohlíží na řádné provádění operačního plánu; a
d)
informuje podpůrný úřad o všech aspektech týkajících se vyslání azylových podpůrných týmů.
3. Výkonný ředitel může kontaktní místo Unie zmocnit k tomu, aby bylo nápomocno při řešení sporů týkajících se provádění operačního plánu a vysílání azylových podpůrných týmů.
4. Kontaktní místo Unie se při plnění svých úkolů řídí pouze pokyny vydávanými podpůrným úřadem.
Článek 21
Občanskoprávní odpovědnost
1. Působí-li členové azylového podpůrného týmu v hostitelském členském státě, nese tento členský stát v souladu se svým vnitrostátním právem odpovědnost za jakoukoli škodu, kterou tyto osoby způsobí po dobu trvání operací.
2. Vznikne-li škoda v důsledku hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání, může hostitelský členský stát požádat domovský členský stát, aby mu uhradil částku, kterou hostitelský členský stát zaplatil jako odškodnění obětem nebo osobám oprávněným jménem obětí k náhradě škody.
3. Aniž je dotčeno uplatňování práv vůči třetím osobám, zdrží se každý členský stát uplatňování nároků vůči hostitelskému členskému státu nebo jakémukoli jinému členskému státu za škodu, již utrpěl, ledaže vznikla v důsledku hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání.
4. Veškeré spory mezi členskými státy týkající se odstavců 2 a 3 tohoto článku, jež nelze vyřešit dohodou mezi nimi, tyto státy předloží Soudnímu dvoru v souladu s článkem 273 Smlouvy o fungování EU.
5. Aniž je dotčeno uplatňování práv vůči třetím osobám, nese náklady související se škodou na vybavení podpůrného úřadu během vyslání podpůrný úřad, ledaže vznikla v důsledku hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání.
Článek 22
Trestní odpovědnost
Po dobu vyslání azylového podpůrného týmu se na členy azylového podpůrného týmu, pokud jde o jakékoliv trestné činy, které spáchali nebo které byly proti nim spáchány, pohlíží stejně jako na úředníky hostitelského členského státu.
Článek 23
Náklady
Pokud členské státy poskytly své odborníky k vyslání v rámci azylových podpůrných týmů, hradí podpůrný úřad v plné výši náklady na:
a)
dopravu z domovského členského státu do hostitelského členského státu a z hostitelského členského státu do domovského členského státu;
b)
očkování;
c)
zvláštní požadovaná pojištění;
d)
zdravotní péči;
e)
denní cestovní náhrady, včetně nákladů na ubytování;
f)
technické vybavení podpůrného úřadu; a
g)
odměny odborníků.
KAPITOLA 4
ORGANIZACE PODPŮRNÉHO ÚŘADU
Článek 24
Správní a řídící struktura podpůrného úřadu
Správní a řídící struktura podpůrného úřadu zahrnuje:
a)
správní radu;
b)
výkonného ředitele a zaměstnance podpůrného úřadu.
Součástí správní a řídící struktury podpůrného úřadu může být výkonný výbor, pokud byl zřízen v souladu s čl. 29 odst. 2.
Článek 25
Složení správní rady
1. Každý členský stát, pro nějž je toto nařízení závazné, jmenuje jednoho člena správní rady a Komise jmenuje členy dva.
2. Každý člen správní rady může být zastupován nebo doprovázen náhradníkem; doprovází-li náhradník kteréhokoli člena, účastní se zasedání bez hlasovacího práva.
3. Členové správní rady jsou jmenováni na základě zkušeností, profesní odpovědnosti a vysoké odbornosti v oblasti azylu.
4. Zástupce UNHCR je členem správní rady bez hlasovacího práva.
5. Členové správní rady jsou jmenováni na tři roky. Mohou být jmenováni opakovaně. Po uplynutí funkčního období nebo v případě odstoupení zůstávají členové ve funkci, dokud nejsou znovu jmenováni nebo nahrazeni.
Článek 26
Předseda správní rady
1. Správní rada volí předsedu a místopředsedu z řad svých členů, kteří mají hlasovací právo. Nemůže-li předseda plnit své povinnosti, jeho místo automaticky zaujme místopředseda.
2. Předseda a místopředseda jsou voleni na dobu tří let a mohou být znovuzvoleni pouze jednou. Pokud ovšem kdykoli během svého funkčního období přestane být předseda či místopředseda členem správní rady, skončí jeho funkční období ke stejnému dni.
Článek 27
Zasedání správní rady
1. Zasedání správní rady svolává její předseda. Zasedání se účastní výkonný ředitel. Zástupce UNHCR se zasedání neúčastní, jestliže správní rada vykonává funkce stanovené v čl. 29 odst. 1 písm. b), h), i), j) a m) a v čl. 29 odst. 2 a pokud správní rada rozhoduje o uvolnění finančních zdrojů na financování činností, jež podpůrnému úřadu umožní využít odborných znalostí UNHCR v oblasti azylu, jak je uvedeno v článku 50.
2. Řádná zasedání správní rady se konají alespoň dvakrát za rok. Mimořádná zasedání správní rady se svolávají z podnětu jejího předsedy nebo na žádost třetiny svých členů.
3. Správní rada může k účasti na jednání přizvat jako pozorovatele jakoukoli osobu, jejíž názor může být relevantní.
Dánsko bude zváno k účasti na zasedáních správní rady.
4. Členům správní rady mohou být v souladu s příslušnými ustanoveními jednacího řádu nápomocni poradci nebo odborníci.
5. Podpůrný úřad zajišťuje pro správní radu služby sekretariátu.
Článek 28
Hlasování
1. Není-li stanoveno jinak, přijímá správní rada rozhodnutí nadpoloviční většinou hlasů svých členů, kteří mají hlasovací právo. Každý člen s hlasovacím právem má jeden hlas. V nepřítomnosti člena je k výkonu hlasovacího práva oprávněn jeho náhradník.
2. Výkonný ředitel nehlasuje.
3. Předseda se hlasování účastní.
4. Členské státy, které se v plné míře neúčastní acquis Unie týkajícího se azylu, nehlasují v případě, kdy správní rada přijímá rozhodnutí podle čl. 29 odst. 1 písm. e)a dotčený technický dokument se týká výlučně nástroje Unie v oblasti azylu, jenž pro tyto státy není závazný.
5. Jednací řád správní rady stanoví podrobná pravidla hlasování, zejména podmínky pro jednání člena v zastoupení jiného člena, a případně i pravidla týkající se usnášeníschopnosti.
Článek 29
Funkce správní rady
1. Správní rada zajišťuje, že podpůrný úřad provádí úkoly, jež mu jsou svěřeny. Je plánovacím a kontrolním orgánem podpůrného úřadu. Plní zejména tyto úkoly:
a)
v návaznosti na stanovisko Komise přijímá tříčtvrtinovou většinou všech svých členů, kteří mají hlasovací právo, svůj jednací řád;
b)
jmenuje výkonného ředitele podle článku 30, vykonává disciplinární pravomoc vůči výkonnému řediteli a případně pozastavuje jeho činnost nebo ho odvolává;
c)
přijímá souhrnnou výroční zprávu o činnosti podpůrného úřadu a do 15. června následujícího roku ji předkládá Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru. Souhrnná výroční zpráva se zveřejňuje;
d)
přijímá výroční zprávu o situaci v oblasti azylu v Unii podle čl. 12 odst. 1. Tato zpráva se předkládá Evropskému parlamentu. Rada a Komise mohou požádat, aby jim byla zpráva rovněž předložena;
e)
přijímá technické dokumenty uvedené v čl. 12 odst. 2;
f)
do 30. září každého roku, na základě návrhu předloženého výkonným ředitelem a po obdržení stanoviska Komise, přijme tříčtvrtinovou většinou hlasů svých členů, kteří mají hlasovací právo, pracovní program podpůrného úřadu na příští rok a předá jej Evropskému parlamentu, Radě a Komisi. Tento pracovní program se přijímá v souladu s ročním rozpočtovým procesem Unie a legislativním pracovním programem Unie v oblasti azylu;
g)
vykonává své povinnosti vztahující se k rozpočtu podpůrného úřadu podle kapitoly 5;
h)
v souladu s článkem 42 tohoto nařízení přijímá prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 1049/2001;
i)
přijímá zaměstnaneckou politiku podpůrného úřadu v souladu s článkem 38;
j)
poté, co požádá Komisi o předložení stanoviska, přijme víceletý plán v oblasti personální politiky;
k)
přijímá veškerá rozhodnutí v souvislosti s prováděním mandátu podpůrného úřadu podle tohoto nařízení;
l)
přijímá veškerá rozhodnutí týkající se vytváření a případně i rozvoje informačních systémů uvedených v tomto nařízení, včetně informačního portálu podle čl. 4 písm. c); a
m)
přijímá veškerá rozhodnutí týkající se zřizování a případně i změn vnitřní struktury podpůrného úřadu.
2. Správní rada může zřídit výkonný výbor, který je nápomocen jí a výkonnému řediteli při přípravě rozhodnutí, pracovních programů a činností, které má správní rada přijmout či schválit, a který v nezbytných případech z důvodu naléhavosti přijímá některá prozatímní rozhodnutí jménem správní rady.
Tento výkonný výbor sestává z osmi členů jmenovaných z řad členů správní rady, přičemž jedním z nich je jeden ze členů Komise zasedajících ve správní radě. Funkční období členů výkonného výboru je stejné jako funkční období členů správní rady.
Na žádost výkonného výboru se mohou zasedání tohoto výboru účastnit bez hlasovacího práva zástupci UNHCR nebo jakákoli jiná osoba, jejíž názor by mohl být relevantní.
Podpůrný úřad stanoví pracovní postupy výkonného výboru ve svém jednacím řádu a tyto postupy zveřejní.
Článek 30
Jmenování výkonného ředitele
1. Výkonného ředitele jmenuje správní rada na období pěti let z vhodných kandidátů na základě otevřeného výběrového řízení pořádaného Komisí. V rámci tohoto výběrového řízení bude stanoveno, že se v Úředním věstníku Evropské unie i jinde zveřejní výzva k vyjádření zájmu. Správní rada může požadovat nové řízení, jestliže na prvním seznamu není žádný vhodný kandidát. Výkonný ředitel je jmenován na základě osobních zásluh, zkušeností v oblasti azylu a správních a řídicích schopností. Před jmenováním je kandidát vybraný správní radou požádán, aby učinil prohlášení před příslušným výborem nebo příslušnými výbory Evropského parlamentu a zodpověděl otázky členů tohoto výboru nebo výborů.
Po jeho prohlášení může Evropský parlament přijmout stanovisko, v němž uvede svůj názor na vybraného kandidáta. Správní rada informuje Evropský parlament o způsobu zohlednění tohoto stanoviska. Se stanoviskem je až do jmenování kandidáta nakládáno jako s důvěrným dokumentem obsahujícím osobní údaje.
V průběhu posledních devíti měsíců pětiletého funkčního období výkonného ředitele provede Komise hodnocení, v němž se zaměří na:
-
výsledky činnosti výkonného ředitele a
-
na úkoly a potřeby podpůrného úřadu v následujících letech.
2. Správní rada může funkční období výkonného ředitele s ohledem na výsledky hodnocení jednou prodloužit nejvýše o další tři roky, avšak pouze je-li toto prodloužení odůvodněno úlohou a potřebami podpůrného úřadu.
3. Správní rada uvědomí Evropský parlament o svém záměru prodloužit funkční období výkonného ředitele. Během měsíce předcházejícího tomuto prodloužení funkčního období je výkonný ředitel požádán, aby učinil prohlášení před příslušným výborem nebo výbory Evropského parlamentu a zodpověděl otázky členů tohoto výboru nebo výborů.
Článek 31
Úkoly výkonného ředitele
1. Podpůrný úřad řídí výkonný ředitel, který jedná při plnění svých úkolů nezávisle. Výkonný ředitel odpovídá za svou činnost správní radě.
2. Aniž jsou dotčeny pravomoci Komise, správní rady nebo výkonného výboru, pokud byl zřízen, výkonný ředitel nevyžaduje ani nepřijímá pokyny od žádné vlády ani jiného subjektu.
3. Výkonný ředitel podává Evropskému parlamentu zprávy o plnění svých úkolů, je-li o to požádán. Rada může vyzvat výkonného ředitele, aby předložil zprávu o plnění svých úkolů.
4. Výkonný ředitel je statutárním zástupcem podpůrného úřadu.
5. Výkonnému řediteli může být nápomocen jeden nebo více vedoucích oddělení. Je-li výkonný ředitel nepřítomen, nebo bráni-li mu ve výkonu jeho funkce jiná překážka, zastoupí jej některý z vedoucích oddělení.
6. Výkonný ředitel je odpovědný za správu podpůrného úřadu a za plnění svých úkolů, které mu byly svěřeny tímto nařízením. Výkonný ředitel odpovídá zejména za:
a)
běžnou správu podpůrného úřadu;
b)
vypracování pracovních programů podpůrného úřadu po obdržení stanoviska Komise;
c)
provádění pracovních programů a rozhodnutí přijatých správní radou;
d)
vypracování zpráv o zemích původu, jak je stanoveno v čl. 4 písm. b);
e)
vypracování návrhu finančních předpisů podpůrného úřadu za účelem jejich přijetí správní radou podle článku 37, jakož i prováděcích pravidel k nim;
f)
vypracování návrhu výkazu odhadovaných příjmů a výdajů podpůrného úřadu a plnění jeho rozpočtu;
g)
výkon pravomocí stanovených v článku 38 ve vztahu k zaměstnancům podpůrného úřadu;
h)
přijímání veškerých rozhodnutí týkající se řízení informačních systémů stanovených v tomto nařízení, včetně informačního portálu podle čl. 4 písm. c);
i)
přijímání veškerých rozhodnutí o řízení vnitřních struktur podpůrného úřadu; a
j)
koordinaci a fungování poradního fóra uvedeného v článku 51. Za tímto účelem výkonný ředitel po konzultaci příslušných organizací občanské společnosti nejprve přijme plán pro ustavení poradního fóra. Jakmile bude fórum formálně ustaveno, výkonný ředitel po konzultaci poradního fóra přijme provozní plán, jehož součástí budou pravidla týkající se četnosti a povahy konzultací a organizační mechanismy pro provádění článku 51. Rovněž se dohodnou transparentní kritéria pro trvalé zapojení poradního fóra.
Článek 32
Pracovní skupiny
1. V rámci svého mandátu stanoveného v tomto nařízení může podpůrný úřad sestavovat pracovní skupiny složené z odborníků z příslušných orgánů členských států působících v oblasti azylu, včetně soudců. Podpůrný úřad sestavuje pracovní skupiny pro účely čl. 4 písm. e) a čl. 12 odst. 2. Místo odborníků mohou být povoláni náhradníci, kteří jsou jmenováni ve stejnou dobu.
2. Komise je oprávněna účastnit se jednání pracovních skupin. Zástupci UNHCR se mohou účastnit všech jednání pracovních skupin podpůrného úřadu nebo jejich části v závislosti na projednávaných otázkách.
3. Pracovní skupiny mohou k účasti na jednáních přizvat jakoukoli osobu, jejíž názor může být relevantní, včetně zástupců občanské společnosti působících v oblasti azylu.
KAPITOLA 5
FINANČNÍ USTANOVENÍ
Článek 33
Rozpočet
1. Pro každý rozpočtový rok, který odpovídá kalendářnímu roku, se vypracují odhady všech příjmů a výdajů podpůrného úřadu a zanesou se do jeho rozpočtu.
2. Rozpočet podpůrného úřadu musí být vyrovnaný co do příjmů a výdajů.
3. Aniž jsou dotčeny jiné zdroje, příjmy podpůrného úřadu zahrnují:
a)
příspěvek Unie zapsaný v souhrnném rozpočtu Evropské unie;
b)
jakékoli dobrovolné příspěvky od členských států;
c)
poplatky za publikace a veškeré služby poskytované podpůrným úřadem;
d)
příspěvky přidružených zemí.
4. Výdaje podpůrného úřadu zahrnují odměny zaměstnanců, správní náklady, náklady na infrastrukturu a provozní náklady.
Článek 34
Sestavení rozpočtu
1. Výkonný ředitel vypracuje každoročně návrh odhadu příjmů a výdajů podpůrného úřadu pro následující rozpočtový rok, včetně plánu pracovních míst, a předá jej správní radě.
2. Správní rada na základě tohoto návrhu vypracuje odhad příjmů a výdajů podpůrného úřadu pro následující rozpočtový rok.
3. Návrh odhadu příjmů a výdajů podpůrného úřadu se předkládá každoročně Komisi do 10. února. Konečnou verzi tohoto odhadu, jehož součástí je návrh plánu pracovních míst, předloží správní rada Komisi do 31. března.
4. Komise předkládá odhad příjmů a výdajů Evropskému parlamentu a Radě (dále jen „rozpočtový orgán“) společně s návrhem souhrnného rozpočtu Evropské unie.
5. Na základě předložených odhadů Komise zapracuje ty odhady, které považuje za nezbytné pro plán pracovních míst, a výši dotace, která má být poskytnuta ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, do návrhu tohoto souhrnného rozpočtu, který předloží rozpočtovému orgánu v souladu s články 313 a 314 Smlouvy o fungování EU.
6. Rozpočtový orgán schvaluje prostředky na dotaci pro podpůrný úřad.
7. Rozpočtový orgán přijímá plán pracovních míst podpůrného úřadu.
8. Rozpočet podpůrného úřadu přijímá správní rada. Rozpočet je konečný po konečném přijetí souhrnného rozpočtu Evropské unie. V případě potřeby se odpovídajícím způsobem upraví.
9. Správní rada co nejdříve oznámí rozpočtovému orgánu svůj záměr provést jakýkoli projekt, jenž může mít významné finanční dopady na rozpočet, zejména veškeré projekty související s nemovitostmi, jako je nájem či koupě budov. Uvědomí o tom Komisi.
10. Pokud některá složka rozpočtového orgánu oznámí svůj záměr vydat stanovisko, předá toto stanovisko správní radě do šesti týdnů ode dne oznámení tohoto záměru.
Článek 35
Plnění rozpočtu
1. Rozpočet podpůrného úřadu plní výkonný ředitel.
2. Výkonný ředitel předkládá každoročně rozpočtovému orgánu veškeré informace týkající se výsledku hodnotících postupů.
Článek 36
Předkládání účtů a absolutorium
1. Do 1. března následujícího rozpočtového roku předloží účetní podpůrného úřadu účetnímu Komise předběžnou účetní závěrku se zprávou o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok. Účetní Komise konsoliduje předběžné účetní závěrky orgánů a decentralizovaných subjektů v souladu s článkem 128 finančního nařízení.
2. Do 31. března následujícího rozpočtového roku předá účetní Komise předběžnou účetní závěrku podpůrného úřadu Účetnímu dvoru spolu se zprávou o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok. Zpráva o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok se rovněž předává Evropskému parlamentu a Radě.
3. Po obdržení vyjádření Účetního dvora k předběžné účetní závěrce podpůrného úřadu podle článku 129 finančního nařízení vypracuje výkonný ředitel na vlastní odpovědnost konečnou účetní závěrku podpůrného úřadu a předloží ji správní radě k vyjádření.
4. Správní rada vydá stanovisko ke konečné účetní závěrce podpůrného úřadu.
5. Do 1. července následujícího rozpočtového roku předloží výkonný ředitel konečnou účetní závěrku se stanoviskem správní rady Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru.
6. Konečná účetní závěrka se zveřejní.
7. Výkonný ředitel odpoví Účetnímu dvoru na jeho vyjádření do 30. září. Svou odpověď zašle rovněž správní radě.
8. Výkonný ředitel poskytne Evropskému parlamentu na jeho žádost veškeré informace nezbytné pro řádný průběh udělení absolutoria za daný rozpočtový rok v souladu s čl. 146 odst. 3 finančního nařízení.
9. Na základě doporučení Rady přijatého kvalifikovanou většinou udělí Evropský parlament do 15. května roku N + 2 výkonnému řediteli absolutorium za plnění rozpočtu za rozpočtový rok N.
Článek 37
Finanční předpisy
Správní rada přijme po konzultaci s Komisí finanční předpisy vztahující se na podpůrný úřad. Tyto předpisy se mohou odchýlit od nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (11), pouze tehdy, pokud to vyžadují zvláštní potřeby fungování podpůrného úřadu, a s předchozím souhlasem Komise.
KAPITOLA 6
USTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE ZAMĚSTNANCŮ
Článek 38
Zaměstnanci
1. Na zaměstnance podpůrného úřadu, včetně výkonného ředitele, se vztahují služební řád úředníků Evropských společenství a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství stanovený nařízením (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (12) (dále jen „služební řád“) a pravidla přijatá společně orgány Unie za účelem uplatňování tohoto služebního a pracovního řádu.
2. Správní rada přijme po dohodě s Komisí nezbytná prováděcí opatření uvedená v článku 110 služebního řádu.
3. Podpůrný úřad vykonává ve vztahu ke svým zaměstnancům pravomoci, které orgánu oprávněnému ke jmenování svěřuje služební řád a orgánu oprávněnému uzavírat smlouvy pracovní řád ostatních zaměstnanců.
4. Správní rada přijme předpisy umožňující zaměstnávat v podpůrnému úřadu dočasně přidělené odborníky z členských států.
Článek 39
Výsady a imunity
Na podpůrný úřad se vztahuje Protokol o výsadách a imunitách Evropské unie.
KAPITOLA 7
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 40
Právní postavení
1. Podpůrný úřad je subjektem Unie. Má právní subjektivitu.
2. Podpůrný úřad má ve všech členských státech nejširší způsobilost k právům a právním úkonům, kterou jejich vnitrostátní právo přiznává právnickým osobám. Zejména může nabývat a zcizovat movitý i nemovitý majetek a vystupovat před soudem.
3. Za podpůrný úřad jedná jeho výkonný ředitel.
Článek 41
Jazykový režim
1. Na podpůrný úřad se vztahuje nařízení č. 1 ze dne 15. dubna 1958 o užívání jazyků v Evropském hospodářském společenství (13).
2. Aniž jsou dotčena rozhodnutí přijatá na základě článku 342 Smlouvy o fungování EU, vypracovávají se výroční souhrnná zpráva o činnosti podpůrného úřadu a jeho roční pracovní program, které jsou uvedeny v čl. 29 odst. 1 písm. c) a f), ve všech úředních jazycích orgánů Evropské unie.
3. Překlady nezbytné pro činnost podpůrného úřadu zajišťuje Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie.
Článek 42
Přístup k dokumentům
1. Na dokumenty, které má podpůrný úřad k dispozici, se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001.
2. Do šesti měsíců ode dne prvního zasedání přijme správní rada prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 1049/2001.
3. Proti rozhodnutím přijatým podpůrným úřadem podle článku 8 nařízení (ES) č. 1049/2001 lze podat stížnost k veřejnému ochránci práv nebo žalobu k Soudnímu dvoru Evropské unie, za podmínek stanovených v článcích 228 a 263 Smlouvy o fungování EU.
4. Na zpracování osobních údajů podpůrným úřadem se vztahuje nařízení (ES) č. 45/2001.
Článek 43
Bezpečnostní předpisy týkající se ochrany utajovaných skutečností a citlivých neutajovaných skutečností
1. Podpůrný úřad uplatňuje bezpečnostní zásady obsažené v rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom ze dne 29. listopadu 2001, kterým se mění její jednací řád (14), mimo jiné ustanovení týkající se výměny, zpracování a uchovávání utajovaných informací.
2. Podpůrný úřad rovněž uplatňuje bezpečnostní zásady, jež v oblasti zpracovávání neutajovaných citlivých informací přijala a provádí Komise.
Článek 44
Boj proti podvodům
1. V zájmu boje proti podvodům, úplatkářství a jakýmkoli jiným nedovoleným činnostem se na podpůrný úřad vztahuje bez omezení nařízení (ES) č. 1073/1999.
2. Podpůrný úřad přistoupí k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 a neprodleně vydá vhodné předpisy vztahující se na všechny zaměstnance podpůrného úřadu.
3. Rozhodnutí o financování a prováděcí dohody a nástroje z nich vyplývající výslovně stanoví, že Účetní dvůr a OLAF mohou v případě potřeby provádět kontroly na místě u příjemců finančních prostředků poskytnutých úřadem a činitelů odpovědných za přidělování těchto prostředků.
Článek 45
Odpovědnost
1. Smluvní odpovědnost podpůrného úřadu se řídí právem rozhodným pro dotčenou smlouvu.
2. Soudní dvůr Evropské unie má pravomoc rozhodovat na základě rozhodčí doložky obsažené ve smlouvě uzavřené podpůrným úřadem.
3. V případě mimosmluvní odpovědnosti nahradí podpůrný úřad v souladu s obecnými zásadami, které jsou společné právním řádům členských států, škodu způsobenou jeho útvary nebo jeho zaměstnanci při plnění svých úkolů.
4. Soudní dvůr Evropské unie je příslušný pro spory o náhradu škody uvedené v odstavci 3.
5. Osobní odpovědnost zaměstnanců vůči podpůrnému úřadu se řídí příslušnými ustanoveními služebního řádu.
Článek 46
Hodnocení a přezkum
1. Do 19. června 2014 zadá podpůrný úřad podle pokynů vydaných správní radou po dohodě s Komisí nezávislé externí hodnocení výsledků své činnosti. Toto hodnocení posoudí vliv podpůrného úřadu na praktickou spolupráci v oblasti azylu a na společný evropský azylový systém. Při hodnocení se patřičně zohlední pokrok, jehož bylo dosaženo v rámci mandátu podpůrného úřadu, a mimo jiné se posoudí, zda je pro zajištění účinné solidarity a sdílení odpovědnosti se členskými státy, které jsou vystaveny mimořádnému tlaku, potřeba dodatečných opatření. Hodnocení se zejména zabývá případnou potřebou upravit úkoly podpůrného úřadu, včetně finančních dopadů jakýchkoli úprav, a posuzuje rovněž vhodnost řídící struktury pro plnění úkolů podpůrného úřadu. Hodnocení bere v úvahu hlediska zúčastněných subjektů jak na úrovni Unie, tak na úrovni jednotlivých členských států.
2. Správní rada po dohodě s Komisí rozhodne o harmonogramu příštích hodnocení, přičemž vezme v úvahu výsledky hodnocení uvedeného v odstavci 1.
Článek 47
Správní kontroly
Činnost podpůrného úřadu podléhá kontrole veřejného ochránce práv v souladu s článkem 228 Smlouvy o fungování EU.
Článek 48
Spolupráce s Dánskem
Podpůrný úřad usnadní operativní spolupráci s Dánskem, včetně výměny informací a osvědčených postupů v oblastech, jimiž se zabývá.
Článek 49
Spolupráce se třetími a přidruženými zeměmi
1. Činnosti podpůrného úřadu se mohou jako pozorovatelé účastnit Island, Lichtenštejnsko, Norsko a Švýcarsko. Budou přijata ujednání upřesňující zejména povahu, rozsah a způsob účasti těchto zemí na činnosti podpůrného úřadu. Součástí těchto ujednání jsou ustanovení týkající se účasti na iniciativách podpůrného úřadu, finančních příspěvků a zaměstnanců. Pokud jde o personální záležitosti, musí být tato ujednání v každém případě v souladu se služebním řádem.
2. V rámci politiky vnějších vztahů Unie usnadňuje podpůrný úřad po dohodě s Komisí a v rozsahu svého mandátu operativní spolupráci mezi členskými státy a třetími zeměmi, které nejsou uvedeny v odstavci 1, v oblastech své činnosti a v míře nezbytné pro plnění svých úkolů, přičemž může rovněž spolupracovat s orgány třetích zemí příslušnými pro technické aspekty oblastí upravených tímto nařízením v rámci pracovních ujednání uzavřených s těmito orgány v souladu s příslušnými ustanoveními Smlouvy o fungování EU.
Článek 50
Spolupráce podpůrného úřadu s UNHCR
Podpůrný úřad spolupracuje s UNHCR v oblastech, které upravuje toto nařízení, v rámci pracovních ujednání uzavřených s UNHCR. Pokud jde o podpůrný úřad, rozhoduje o pracovních ujednáních, včetně jejich dopadu na rozpočet, správní rada.
Správní rada může dále rozhodnout o tom, že podpůrný úřad může uvolnit finanční zdroje na pokrytí výdajů UNHCR souvisejících s činnostmi, jež nejsou stanoveny v pracovních ujednáních. Tyto činnosti tvoří součást vztahů založených na úzké spolupráci mezi podpůrným úřadem a UNHCR v souladu s tímto článkem a čl. 2 odst. 5, článkem 5 čl. 9 odst. 1, čl. 25 odst. 4 a čl. 32 odst. 2. V souladu s článkem 75 nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002 se použijí příslušná ustanovení finančního nařízení a prováděcích pravidel k němu.
Článek 51
Poradní fórum
1. Podpůrný úřad vede intenzivní dialog s příslušnými organizacemi občanské společnosti a příslušnými orgány působícími v oblasti azylové politiky na místní, regionální, státní, evropské nebo mezinárodní úrovni a za tímto účelem zřídí poradní fórum.
2. Poradní fórum je mechanismem k výměně informací a sdílení poznatků. Zajišťuje, že podpůrný úřad s příslušnými zúčastněnými subjekty vede intenzivní dialog.
3. Do činností poradního fóra se mohou zapojit příslušné zúčastněné subjekty v souladu s odstavcem 1. Podpůrný úřad se obrací na členy poradního fóra podle konkrétních potřeb, které se týkají prioritních oblastí činnosti podpůrného úřadu.
UNHCR je členem poradního fóra z titulu své funkce.
4. Podpůrný úřad vyzve poradní fórum zejména k tomu, aby:
a)
předkládalo správní radě připomínky k ročnímu pracovnímu programu, který má být přijat podle čl. 29 odst. 1 písm. f);
b)
zajišťovalo správní radě zpětnou vazbu a navrhovalo jí následná opatření týkající se výroční zprávy uvedené v čl. 29 odst. 1 písm. c) i výroční zprávy o situaci v oblasti azylu v Unii uvedené v čl. 12 odst. 1 a
c)
sdělovalo výkonnému řediteli a správní radě závěry a doporučení z konferencí, seminářů a zasedání, které jsou pro práci podpůrného úřadu důležité.
5. Poradní fórum se schází nejméně jednou ročně.
Článek 52
Spolupráce s Agenturou pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie, Agenturou pro základní práva a dalšími subjekty Unie a mezinárodními organizacemi
Podpůrný úřad spolupracuje se subjekty Unie, jejichž činnost souvisí s jeho oblastí působnosti, zejména Agenturou pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie, s Agenturou Evropské unie pro základní práva a s mezinárodními organizacemi působícími v oblastech, na které se vztahuje toto nařízení, a to v rámci pracovních ujednání uzavřených s těmito subjekty v souladu se Smlouvou o fungování EU a ustanoveními, jež se týkají jejich pravomocí.
Touto spoluprací vznikne součinnost mezi dotčenými subjekty a zamezí se zdvojování činnosti při plnění úkolů podle mandátů těchto subjektů.
Článek 53
Dohoda o sídle a provozní podmínky
V dohodě o sídle, kterou po schválení správní radou uzavře podpůrný úřad s hostitelským členským státem, se stanoví nezbytná opatření související s umístěním podpůrného úřadu v hostitelském členském státě a s prostory, které dá tento členský stát k dispozici, spolu se zvláštními pravidly, která se v hostitelském členském státě podpůrného úřadu vztahují na výkonného ředitele, členy správní rady, zaměstnance podpůrného úřadu a jejich rodinné příslušníky. Hostitelský členský stát, poskytne co nejlepší podmínky pro zajištění řádného fungování podpůrného úřadu, včetně vícejazyčné evropsky zaměřené školní výuky a vhodných dopravních spojení.
Článek 54
Zahájení činnosti podpůrného úřadu
Podpůrný úřad zahájí svou činnost v plném rozsahu do 19. června 2011.
Komise je odpovědná za zřízení a počáteční provoz podpůrného úřadu do doby, než bude mít podpůrný úřad provozní kapacitu k plnění vlastního rozpočtu.
Za tímto účelem:
-
může jako prozatímní ředitel působit úředník Komise, který bude plnit úkoly svěřené výkonnému řediteli podpůrného úřadu, dokud nepřevezme funkci výkonný ředitel po svém jmenování správní radou v souladu s článkem 30;
-
mohou úředníci Komise plnit úkoly svěřené podpůrnému úřadu pod vedením prozatímního ředitele nebo výkonného ředitele.
Prozatímní ředitel může schvalovat všechny platby kryté rozpočtovými prostředky podpůrného úřadu po schválení správní radou a může uzavírat smlouvy, včetně pracovních smluv se zaměstnanci, po přijetí plánu pracovních míst podpůrného úřadu.
Článek 55
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Štrasburku dne 19. května 2010.
32010R0439
L 132/11
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
19.05.2010.
UREDBA (EU) br. 439/2010 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 19. svibnja 2010.
o osnivanju Europskog potpornog ureda za azil
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 74. i članak 78. stavke 1. i 2.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
u skladu s redovitim zakonodavnim postupkom (1),
budući da:
(1)
Politika Unije o zajedničkom europskom sustavu azila (CEAS), u okviru odredbi Haškog programa, osmišljena je tako da uz pomoć učinkovitog usklađenog postupka u skladu s vrijednostima i humanitarnoj tradiciji Europske unije uspostavlja zajedničko područje azila.
(2)
Posljednjih godina, zahvaljujući uvođenju zajedničkih minimalnih normi, postignut je znatan napredak prema uspostavi CEAS-a. Ipak, među državama članicama još uvijek postoje velike razlike u odobravanju i u oblicima međunarodne zaštite. Te bi razlike trebalo smanjiti.
(3)
Komisija je u svom Planu za politiku azila, usvojenom u lipnju 2008., najavila da će razvijati CEAS i u tu je svrhu predložila reviziju postojećih pravnih instrumenata, kako bi se postigla veća usklađenost u primjeni normi i kako bi se osnažila potpora praktičnoj suradnji među državama članicama, a posebno zakonodavnim prijedlogom da se osnuje Europski potporni ured za azil (Potporni ured) radi veće usklađenosti u operativnoj suradnji među državama članicama, namijenjenog učinkovitoj provedbi zajedničkih pravila.
(4)
Europsko vijeće je u Europskom paktu o useljavanju i azilu usvojenom u rujnu 2008. ponovilo da svaki progonjeni stranac ima pravo na pomoć i zaštitu na području Europske unije, u skladu s primjenom Ženevske konvencije od 28. srpnja 1951. o statusu izbjeglica, kako je izmijenjena Njujorškim protokolom od 31. siječnja 1967. i drugim odgovarajućim ugovorima. Također je izričito dogovoreno da će Europski potporni ured biti osnovan 2009.
(5)
Praktična suradnja u području azila za cilj ima povećati zbližavanje i osigurati stalnu kvalitetu postupaka u odlučivanju država članica u tom području u okviru europskog zakonodavnog okvira. Posljednjih godina počele su se već provoditi brojne mjere praktične suradnje, posebno donošenje zajedničkog pristupa informacijama o zemljama podrijetla i uspostavljanje zajedničkog europskog programa osposobljavanja u području azila.
(6)
Potporni bi ured trebalo osnovati kako bi se ojačale i razvile te mjere suradnje. Potporni bi ured trebao tim mjerama suradnje i iz njih stečenim iskustvima posvetiti dužnu pozornost.
(7)
U vezi s državama članicama koje su suočene s posebnim i nerazmjernim opterećenjem svojih sustava azila i sustava za prihvat, što je posebno posljedica njihova zemljopisnog položaja i demografskog stanja, Potporni bi ured trebao podupirati razvoj solidarnosti unutar Unije, čime bi se potaklo bolje razmještanje korisnika međunarodne zaštite među državama članicama, pri čemu bi trebalo osigurati da ne dođe do zlouporabe sustava azila i sustava za prihvat.
(8)
Kako bi najbolje izvršio svoj mandat, Potporni bi ured trebao biti neovisan u tehničkim pitanjima i uživati pravnu, upravnu i financijsku autonomiju. U tu bi svrhu Potporni ured trebao biti tijelo Unije koje ima pravnu osobnost i izvršava provedbene ovlasti koje su mu dodijeljene ovom Uredbom.
(9)
Potporni bi ured trebao blisko surađivati s tijelima za azil država članica, s nacionalnim službama za imigraciju i azil i s drugim službama, oslanjajući se pritom na sposobnost i stručnost tih službi, te s Komisijom. Države bi članice trebale surađivati s Potpornim uredom, kako bi se osiguralo izvršavanje njegovog mandata.
(10)
Potporni bi ured trebao također blisko surađivati s Visokim povjerenikom UN-a za izbjeglice (UNHCR) i, prema potrebi, s odgovarajućim međunarodnim organizacijama, kako bi iskoristio njihovo stručno znanje i potporu. U tu svrhu uloga UNHCR-a i drugih odgovarajućih međunarodnih organizacija trebala biti u cijelosti priznata i te bi organizacije trebale biti u cijelosti uključene u rad Potpornog ureda. Financijska sredstva koja Potporni ured stavi na raspolaganje UNHCR-u u skladu s ovom Uredbom ne bi trebala izazvati dvojno financiranje aktivnosti UNHCR-a iz drugih međunarodnih ili nacionalnih izvora.
(11)
Potporni ured bi, nadalje, radi ispunjavanja svoje svrhe i u opsegu potrebnom za ispunjavanje svojih dužnosti, trebao surađivati s drugim tijelima Unije, a posebno s Europskom agencijom za upravljanje operativnom suradnjom na vanjskim granicama država članica Europske unije (Frontex), osnovanom Uredbom Vijeća (EZ) br. 2007/2004 (2) i s Europskom agencijom za temeljna prava (FRA), osnovanom Uredbom Vijeća (EZ) br. 168/2007 (3).
(12)
Kako bi se izbjeglo udvostručavanje aktivnosti, Potporni ured bi trebao surađivati s Europskom migracijskom mrežom, osnovanom Odlukom Vijeća 2008/381/EZ (4), Potporni ured bi trebao također voditi bliski dijalog s civilnim društvom, a ciljem razmjene informacija i objedinjavanja znanja u području azila.
(13)
Potporni ured bi trebao biti europski centar za stručno znanje o azilu, nadležan za poticanje, usklađivanje i jačanje praktične suradnje među državama članicama u mnogim vidovima azila, kako bi države članice u većoj mjeri bile sposobne pružiti međunarodnu zaštitu osobama koje na nju imaju pravo te kako bi pravično i učinkovito postupile s onima koji nemaju pravo na međunarodnu zaštitu, kada je to primjereno. Mandat Potpornog ureda trebao bi biti usredotočen na tri glavne dužnosti, naime, na doprinos provedbi CEAS-a, na potporu praktičnoj suradnji među državama članicama u području azila i na potporu državama članicama koje su izložene posebnom pritisku.
(14)
Potporni ured ne bi trebao imati ni izravne ni neizravne ovlasti u vezi s donošenjem odluka tijela za azil država članica o pojedinačnim zahtjevima za međunarodnu zaštitu.
(15)
Kako bi se državama članicama, čiji su sustavi azila i sustavi za prihvat izloženi velikom pritisku, osigurala i/ili uskladila brza i učinkovita operativna potpora, Potporni bi ured trebao, na zahtjev dotičnih država članica, uskladiti djelovanje za potporu tim državama članicama, između ostalog, razmještanjem potpornih skupina za azil koje se sastoje od stručnjaka za azil na njihova državna područja. Te bi skupine trebale na poseban način osigurati stručno znanje i iskustvo povezane s tumačenjem, informacijama o zemljama podrijetla i znanjem o obradi i vođenju azilnog predmeta. Ovom bi Uredbom trebalo urediti potporne skupine za azil, kako bi se osiguralo njihovo učinkovito razmještanje.
(16)
Potporni ured bi trebao svoju svrhu ispunjavati u uvjetima koji mu omogućuju da bude referentna točka, zbog svoje neovisnosti, znanstvene i tehničke kvalitete pomoći koju pruža i informacija koje širi, transparentnosti svojih postupaka i metoda djelovanja te zbog revnosti u izvršavanju dodijeljenih mu zadaća.
(17)
Radi učinkovitog nadzora njegovog rada, u upravom odboru Potpornog ureda trebali bi biti zastupljeni Komisija i države članice. Upravni odbor bi, ako je to moguće, trebao biti sastavljen od operativnih voditelja uprava za azil država članica ili od njihovih predstavnika. On bi trebao imati potrebne ovlasti, a posebno za pripremanje proračuna, provjeru njegovog izvršenja, donošenje odgovarajućih financijskih pravila, uspostavu transparentnih radnih postupaka za donošenje odluka Potpornog ureda, usvajanje godišnjega izvješća o stanju u području azila u Uniji i tehničkih dokumenata o provedbi instrumenata Unije u području azila i za imenovanje izvršnog direktora te, prema potrebi, izvršnog odbora. kako bi u potpunosti bio uključen u rad Potpornog ureda i s obzirom na njegovo stručno znanje i iskustvo u području azila, UNHCR bi u upravnom odboru trebao biti zastupljen članom bez prava glasa.
(18)
S obzirom na zadaće Potpornog ureda i ulogu izvršnog direktora te kako bi Europski parlament mogao donijeti mišljenje o odabranom kandidatu, prije njegova imenovanja i prije mogućega produljivanja njegova mandata, izvršni bi direktor trebao dati izjavu pred nadležnim odborom ili odborima Europskog parlamenta. Izvršni bi direktor također trebao Europskom parlamentu podnijeti godišnje izvješće. Osim toga, Europski parlament bi trebao imati mogućnost izvršnog direktora pozvati da podnese izvješće o izvršavanju njegovih dužnosti.
(19)
Kako bi se osigurala potpuna autonomija i neovisnost Potpornog ureda, on bi trebao imati vlastiti proračun, čiji će najveći dio činiti doprinos Unije. Financiranje bi Potpornog ureda trebalo podlijegati sporazumu o proračunskom tijelu, kako je određeno u točki 47. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (5). Na doprinos Europske unije i na sve donacije na teret općega proračuna Europske unije trebalo bi primjenjivati proračunski postupak Unije. Reviziju računa trebao bi obavljati Revizorski sud.
(20)
Potporni bi ured trebao surađivati s tijelima za azil trećih zemalja i s međunarodnim organizacijama koje su nadležne za pitanja koja pripadaju u područje primjene ove Uredbe te s trećim zemljama u okviru radnih aranžmana sklopljenih u skladu s odgovarajućim odredbama Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).
(21)
U skladu s člankom 3. Protokola o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske u pogledu područja slobode, sigurnosti i pravde, koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji (UEU) i UFEU-u, Ujedinjena Kraljevina i Irska su pismima od 18. svibnja 2009. obavijestile da žele sudjelovati u donošenju i primjeni ove Uredbe.
(22)
U skladu s člancima 1. i 2. Protokola o stajalištu Danske, koji je priložen UEU-u i UFEU-u, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe i nije njom obvezana niti podliježe njezinoj primjeni.
(23)
S obzirom na to, da je Danska kao država članica do sada doprinosila praktičnoj suradnji među državama članicama u području azila, Potporni bi ured trebao olakšati operativnu suradnju s Danskom. U tu bi svrhu trebalo danskog predstavnika pozivati na sve sastanke upravnog odbora, koji bi trebao imati mogućnost da, prema potrebi, odluči pozvati danske promatrače na sastanke radnih skupina.
(24)
Potporni bi ured, kako bi ispunio svoju svrhu, trebao biti otvoren za sudjelovanje zemalja koje su s Unijom sklopile sporazume na temelju kojih su usvojile i primjenjuju pravo Unije u području koje je obuhvaćeno ovom Uredbom, a posebno Irske, Lihtenštajna, Norveške i Švicarske. Potporni bi ured, u dogovoru s Komisijom, također trebao moći sklopiti radne aranžmane u skladu s UFEU-om sa zemljama koje s Unijom nisu sklopile sporazume na temelju kojih bi usvojile i primjenjivale pravo Unije. Ured ni pod kojim okolnostima ne smije oblikovati samostalnu vanjsku politiku.
(25)
Uredbu Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 od 25. lipnja 2002. o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (6) (Financijska uredba), a posebno njezin članak 185., trebalo bi primjenjivati na Potporni ured.
(26)
Uredbu (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. svibnja 1999. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) (7) trebalo bi primjenjivati bez ograničenja u odnosu na Potporni ured, koji bi trebao pristupiti Međuinstitucionalnom sporazumu od 25. svibnja 1999. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Komisije Europskih zajednica o međunarodnim istragama Europskog ureda za borbu protiv prijevara (8).
(27)
Uredbu (Z) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o dostupu javnosti dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (9) trebalo bi primjenjivati u odnosu na Potporni ured.
(28)
Uredbu (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom protoku takvih podataka (10) trebalo bi primjenjivati na obradu osobnih podataka u Potpornom uredu.
(29)
Potrebne odredbe u vezi sa smještajem Potpornog ureda u državi članici u kojoj će imati sjedište i posebna pravila koja se primjenjuju na sveukupno osoblje Potpornog ureda i članove njihovih obitelji trebalo bi odrediti u sporazumu o sjedištu. Nadalje, država bi domaćin trebala osigurati što je moguće bolje uvjete za ispravno funkcioniranje Potpornog ureda, uključujući školovanje djece i prijevoz, kako bi se privuklo visokokvalitetne ljudske resurse sa što širega zemljopisnog područja.
(30)
Ako ciljeve ove Uredbe, naime potrebu za poboljšanjem provedbe CEAS-a, olakšavanje, usklađivanje i jačanje praktične suradnje među državama članicama u području azila i pružanje i/ili usklađivanje pružanja operativne potpore državama članicama čiji su sustavi azila i sustavi prihvat izloženi posebnom opterećenju, ne mogu zadovoljavajuće postići države članice, a mogu se, zbog razmjera i učinaka djelovanja, bolje postići na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. UEU-a. U skladu s načelom proporcionalnosti iz istog članka, ova Uredba ne prelazi okvire onoga što je potrebno za postizanje tih ciljeva.
(31)
Ova Uredba poštuje temeljna prava i drži se načela priznatih posebno Poveljom o temeljnim pravima Europske unije te bi se trebala primjenjivati u skladu s pravom na azil koje je priznato u članku 18. Povelje,
DONIJELI SU OVU UREDBU:
POGLAVLJE 1.
OSNIVANJE I SVRHA EUROPSKOG POTPORNOG UREDA ZA AZIL
Članak 1.
Osnivanje Europskog potpornog ureda za azil
Osniva se Europski potporni ured za azil (Potporni ured) kako bi pomogao boljoj provedbi Zajedničkog europskog azilnog sustava (CEAS), kako bi ojačao praktična suradnja među državama članicama u području azila i kako bi pružio i/ili uskladio pružanje operativne potpore državama članicama čiji su sustavi azila i sustavi za prihvat izloženi posebnom pritisku.
Članak 2.
Svrha Potpornog ureda
1. Potporni ured olakšava, usklađuje i jača praktičnu suradnju među državama članicama u mnogim vidovima azila i pomaže u poboljšavanju provedbe CEAS-a. U tom pogledu, Potporni ured je u potpunosti uključen u vanjsku dimenziju CEAS-a.
2. Potporni ured pruža učinkovitu operativnu potporu državama članicama čiji su sustavi azila i sustavi za prihvat izloženi posebnom pritisku, pri čemu koristi sva odgovarajuća sredstva koja mu stoje na raspolaganju, što može uključivati usklađivanje sredstava koja pod uvjetima iz ove Uredbe osiguravaju države članice.
3. Potporni ured pruža znanstvenu i tehničku pomoć u vezi s politikom i zakonodavstvom Unije u svim područjima koja izravno ili neizravno utječu na azil, tako da je u mogućnosti dati punu potporu praktičnoj suradnji u području azila i učinkovito izvršiti svoje zadaće. On je neovisan izvor informacija o svim pitanjima iz tih područja.
4. Potporni ured ispunjava svoju svrhu u uvjetima koji mu omogućuju da bude referentna točka, zbog svoje neovisnosti, znanstvene i tehničke kvalitete pomoći koju pruža i informacija koje širi, transparentnosti svojih postupaka i metoda djelovanja te zbog revnosti u izvršenju dodijeljenih mu zadaća, kao i potpore informacijske tehnologije potrebne za ispunjavanje svojega mandata.
5. Potporni ured blisko surađuje s tijelima za azil država članica, s nacionalnim službama za imigraciju i azil i s drugim nacionalnim službama, te s Komisijom. Potporni ured izvršava svoje zadaće, ne dovodeći u pitanje zadaće dodijeljene drugim odgovarajućim tijelima Unije i blisko surađuje s tim tijelima i s UNHCR-om.
6. Potporni ured nema ovlasti u vezi s donošenjem odluka tijela za azil država članica o pojedinačnim zahtjevima za međunarodnu zaštitu.
POGLAVLJE 2.
DUŽNOSTI POTPORNOG UREDA
ODJELJAK 1.
Potpora praktičnoj suradnji u području azila
Članak 3.
Najbolje prakse
Potporni ured organizira, promiče i usklađuje aktivnosti koje omogućuju razmjenu informacija i utvrđivanje i objedinjavanje najboljih praksi u stvarima azila među državama članicama.
Članak 4.
Informacije o zemljama podrijetla
Potporni ured organizira, promiče i usklađuje aktivnosti povezane s informacijama o zemljama podrijetla, a posebno:
(a)
transparentno i nepristrano prikupljanje odgovarajućih, pouzdanih, točnih i ažurnih informacija o zemljama podrijetla podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu, koristeći sve odgovarajuće izvore informacija, uključujući informacije prikupljene od vladinih, nevladinih i međunarodnih organizacija te institucija i tijela Unije;
(b)
pripremanje izvješća o zemljama podrijetla, na temelju informacija prikupljenih u skladu s točkom (a);
(c)
upravljanje i daljnje razvijanje portala za prikupljanje informacija o zemljama podrijetla i njegovo održavanje kako bi se osigurala transparentnost u skladu s potrebnim pravilima za pristup takvim informacijama u skladu s člankom 42.;
(d)
razvijanje zajedničkog formata i zajedničke metodologije za predstavljanje, provjeru i uporabu informacija o zemljama podrijetla;
(e)
pregledna analiza informacija o zemljama podrijetla kako bi se pospješila konvergencija mjerila za ocjenjivanje i, ako je to primjereno, korištenje rezultata rada jedne ili više radnih skupina. Namjena tih analiza nije davati upute državama članicama za odobravanje ili odbijanje zahtjeva za međunarodnu zaštitu.
Članak 5.
Potpora premještanju korisnika međunarodne zaštite unutar Unije
U vezi s državama članicama koje su suočene s posebnim i nerazmjernim opterećenjem svojih sustava azila i sustava za prihvat, što je posebno posljedica njihova zemljopisnog položaja i demografskog stanja, Potporni ured promiče, potiče i usklađuje razmjenu informacija i drugih aktivnosti povezanih s premještanjem unutar Unije. Premještanje unutar Unije izvršava se samo na temelju sporazuma između država članica i uz pristanak dotičnog korisnika međunarodne zaštite i, ako je to primjereno, u savjetovanju s UNHCR-om.
Članak 6.
Potpora osposobljavanju
1. Potporni ured uspostavlja i razvija osposobljavanje koje je dostupno članovima svih nacionalnih uprava i sudova te nacionalnih službi nadležnih za pitanja azila u državama članicama. Sudjelovanje u osposobljavanju ne dovodi u pitanje nacionalne sustave i postupke.
Potporni ured razvija takvo osposobljavanje u bliskoj suradnji s tijelima za azil država članica i, prema potrebi, koristi se stručnim znanjem akademskih institucija i drugih odgovarajućih organizacija.
2. Potporni ured upravlja i razvija Europski kurikulum za azil, uzimajući u obzir postojeću suradnju Unije u tom području.
3. Osposobljavanje koje nudi Potporni ured može biti opće, posebno ili tematsko te može uključivati metodu „osposobljavanja instruktora“.
4. Posebne ili tematske aktivnosti osposobljavanja u znanjima i vještinama povezanima s pitanjima azila uključuju, ali nisu ograničene na:
(a)
međunarodna ljudska prava i pravnu stečevinu Unije u području azila, uključujući posebna pravna pitanja i pitanja iz sudske prakse;
(b)
pitanja povezana s obradom zahtjeva za azil maloljetnika i ranjivih osoba s posebnim potrebama;
(c)
tehnike vođenja intervjua;
(d)
uporabe stručnih zdravstvenih i pravnih izvješća u postupcima azila;
(e)
pitanja povezana s proizvodnjom i uporabom informacija o zemljama podrijetla;
(f)
uvjete za prihvat, uključujući posebnu pozornost na ranjive skupine i žrtve mučenja.
5. Osposobljavanje koje se nudi visoke je kvalitete i utvrđuje ključna načela i najbolje prakse radi veće konvergencije upravnih metoda i odluka i pravne prakse, uz puno poštovanje neovisnosti nacionalnih sudova.
6. Potporni ured stručnjacima koji su dio Intervencijske skupine za azil iz članka 15. osigurava stručno osposobljavanje važno za njihove zadaće i funkcije te provodi redovite vježbe istih stručnjaka u skladu s rasporedom stručnog osposobljavanja i vježbi iz godišnjeg programa rada Ureda.
7. Potporni ured može organizirati aktivnosti osposobljavanja u suradnji s državama članicama i na njihovom državnom području.
Članak 7.
Potpora vanjskim dimenzijama CEAS-a
Potporni ured, u dogovoru s Komisijom, usklađuje razmjenu informacija i druge poduzete radnje povezane s pitanjima koja proizlaze iz provedbe instrumenata i mehanizama povezanih s vanjskom dimenzijom CEAS-a.
Potporni ured usklađuje razmjenu informacija i druge radnje o ponovnom naseljavanju koje donesu države članice kako bi udovoljile potrebama za međunarodnom zaštitom izbjeglica u trećim zemljama i kako bi očitovale solidarnost s njihovim državama domaćinima.
Potporni ured, u okviru svog mandata i u skladu s člankom 49., u tehničkim stvarima može surađivati s nadležnim tijelima trećih zemalja, a posebno radi promicanja i pomaganja izgradnje kapaciteta sustava za azil i sustava za prihvat u trećim zemljama i radi provedbe programa za regionalnu zaštitu i drugih odgovarajućih radnji važnih za postizanje trajnih rješenja.
ODJELJAK 2.
Potpora državama članicama koje su izložene posebnom pritisku
Članak 8.
Posebni pritisak na sustav za azil i sustav za prihvat
Potporni ured usklađuje i podupire zajedničke akcije kojima se pomažu sustavi za azil i sustavi za prihvat država članica koje su izložene posebnom pritisku, čime su njihovi kapaciteti za prihvat i sustavi za azil suočeni s teškim i hitnim zahtjevima. Takav pritisak može značiti iznenadno pristizanje velikog broja državljana trećih zemalja kojima je potrebna međunarodna zaštita, a javlja se kao posljedica zemljopisnog položaja i demografskog stanja u državi članici.
Članak 9.
Prikupljanje i analiza informacija
1. Kako bi mogao ocijeniti potrebe država članica koje su izložene posebnom pritisku, Potporni ured prikuplja, prije svega na temelju informacija dobivenih od država članica, UNHCR-a i, ako je to primjereno, drugih odgovarajućih organizacija, odgovarajuće informacije za utvrđivanje, pripremanja i oblikovanje hitnih mjera iz članka 10. radi izlaženja na kraj s takvim pritiskom.
2. Potporni ured na temelju informacija koje dobije od država članica, sustavno utvrđuje, prikuplja i analizira informacije povezane sa strukturom i osobljem, posebno u području prevođenja i tumačenja, informacije o zemljama podrijetla i pomoći u obradi i vođenju azilnih predmeta i kapaciteta za azil u državama članicama koje su izložene posebnom opterećenju, kako bi se poduprlo brzo i pouzdano međusobno obavješćivanje različitih tijela za azil država članica.
3. Potporni ured analizira podatke o iznenadnom pristizanju velikog broja državljana trećih zemalja, koje bi moglo izazvati posebno opterećenje sustava za azil i sustava za prihvat te osigurava brzu razmjenu odgovarajućih informacija između država članica i Komisije. Potporni ured koristi postojeće sustave i mehanizme za pravovremeno obavješćivanje te, ako je potrebno, uspostavlja sustav za pravovremeno obavješćivanje za vlastite potrebe.
Članak 10.
Potpora djelovanjima država članica
Potporni ured, na zahtjev dotičnih država članica, usklađuje djelovanja za potporu državama članicama čiji su sustavi za azil i sustavi za prihvat izloženi posebnom pritisku, uključujući usklađivanje:
(a)
djelovanje država članica koje su izložene posebnom pritisku, kako bi se olakšala početna analiza zahtjeva za azil, koje razmatraju nadležna tijela;
(b)
djelovanje čija je svrha osigurati da odgovarajući prihvatni kapaciteti budu na raspolaganju državama članicama koje su izložene posebnom pritisku, posebno privremeni smještaj, prijevoz i zdravstvena pomoć;
(c)
potpornih skupina za azil, čiji su radni dogovori određeni u poglavlju 3.
ODJELJAK 3.
Doprinos provedbi CEAS-a
Članak 11.
Prikupljanje i razmjena informacija
1. Potporni ured organizira, usklađuje i promiče razmjenu informacija između tijela za azil država članica i između Komisije i tijela za azil država članica o provedbi svih odgovarajućih instrumenata pravne stečevine Unije u području azila. U tu svrhu Potporni ured može stvoriti baze podataka o nacionalnim instrumentima, instrumentima Unije i međunarodnim instrumentima u području azila s obzirom na stvarno stanje te pravnu i sudsku praksu, koristeći, između ostalog, postojeće aranžmane. Ne dovodeći u pitanje aktivnosti Potpornog ureda u skladu s člancima 15. i 16., u takvim se bazama podataka ne pohranjuju nikakvi osobni podaci, osim ako je te podatke Potporni ured dobio iz javno dostupnih dokumenata.
2. Potporni ured posebno prikuplja informacije o:
(a)
obradi zahtjeva za međunarodnu zaštitu nacionalnih uprava i tijela;
(b)
nacionalnom pravu u području azila i o razvoju prava u tom području, uključujući sudsku praksu.
Članak 12.
Izvješća i drugi dokumenti Potpornog ureda
1. Potporni ured priprema godišnje izvješće o stanju u području azila u Uniji, uzimajući pri tome u obzir već dostupne informacije iz drugih odgovarajućih izvora. Potporni ured u tom izvješću ocjenjuje i rezultate aktivnosti izvršenih u skladu s ovom Uredbom i priprema sveobuhvatnu komparativnu analizu tih aktivnosti radi povećanja kvalitete, dosljednosti i učinkovitosti CEAS-a.
2. Potporni ured može, u skladu sa svojim programom rada ili na zahtjev upravnog odbora ili Komisije, blisko se savjetujući sa svojim radnim skupinama i s Komisijom, usvojiti tehničke dokumente o provedbi instrumenata Unije u vezi s azilom, uključujući smjernice i operativne priručnike, uzimajući u obzir stajališta država članica ili Europskog parlamenta. Kad god takvi tehnički dokumenti upućuju na odredbe međunarodnog prava o izbjeglicama, uzimaju se u obzir odgovarajuće smjernice UNHCR-a. Namjena tih dokumenata nije davati upute državama članicama za odobravanje ili odbijanje zahtjeva za međunarodnu zaštitu.
POGLAVLJE 3.
POTPORNE SKUPINE ZA AZIL
Članak 13.
Usklađivanje
1. Država članica ili države članice koje su izložene posebnom pritisku mogu od Potpornog ureda zatražiti razmještanje potporne skupine za azil. Država članica ili države članice koje su podnijele zahtjev, u skladu s člankom 18. stavkom 1., dostavljaju opis stanja, navode ciljeve razmještanja i predviđene uvjete razmještanja.
2. Potporni ured, odgovarajući na takav zahtjev, može uskladiti potrebnu tehničku i operativnu pomoć namijenjenu državi članici ili državama članicama koje su podnijele zahtjev i razmještanje, na određeno vrijeme, potporne skupine za azil na državnom području te države članice ili tih država članica, na temelju operativnog plana iz članka 18.
Članak 14.
Tehnička pomoć
Potporne skupine za azil osiguravaju stručno znanje, kako je usuglašeno u operativnom planu iz članka 18., a posebno u odnosu na službe tumačenja, informacije o zemljama podrijetla i znanje o obradi i vođenju azilnih predmeta u okviru djelovanja za potporu državama članicama iz članka 10.
Članak 15.
Intervencijske skupine za azil
1. Upravni odbor, na prijedlog izvršnog direktora, tročetvrtinskom većinom članova s pravom glasa, odlučuje o profilima i sveukupnom broju stručnjaka koji će se staviti na raspolaganje potpornim skupinama za azil (Intervencijska skupina za azil). Potporni ured u okviru intervencijske skupine za azil sastavlja popis tumača. Isti postupak se primjenjuje za sve naknadne promjene profila i sveukupnog broja stručnjaka u intervencijskim skupinama za azil.
2. Države članice daju doprinos intervencijskim skupinama za azil posredstvom skupine nacionalnih stručnjaka s definiranim profilima i predlažu stručnjake koji odgovaraju traženim profilima.
Države članice pomažu Potpornom uredu u imenovanju tumača koji će se nalaziti na popisu tumača.
Države članice mogu odlučiti razmjestiti tumače na teren ili ih učiniti dostupnima posredstvom videokonferencije.
Članak 16.
Razmještanje
1. Matična država članica zadržava autonomiju u vezi s određivanjem broja i profila stručnjaka (nacionalna skupina) te trajanja njihova razmještanja. Države članice na zahtjev Potpornog ureda osiguravaju stručnjake za razmještanje, osim ako su i same suočene sa stanjem koje bitno utječe na izvršavanje zadaća na nacionalnoj razini, kao što je pomanjkanje osoblja za provođenje postupaka određivanja statusa osoba koje traže međunarodnu zaštitu. Države članice na zahtjev Potpornog ureda, u što kraćem roku, dostavljaju broj, imena i profile stručnjaka iz njihove nacionalne skupine koje mogu, u što kraćem roku, staviti na raspolaganje zajedničkoj potpornoj skupini za azil.
2. U određivanju sastava potporne skupine za azil, izvršni direktor uzima u obzir posebne okolnosti s kojima je suočena država članica koja je podnijela zahtjev. Potporna skupina za azil osniva se u skladu s operativnim planom iz članka 18.
Članak 17.
Postupak odlučivanja o razmještanju
1. Izvršni direktor može, prema potrebi, poslati stručnjake Potpornog ureda da ocijene stanje u državi članici koja je podnijela zahtjev.
2. Izvršni direktor odmah obavješćuje upravni odbor o svakom zahtjevu za razmještanje potpornih skupina za azil.
3. Izvršni direktor što je prije moguće donosi odluku o zahtjevu za razmještanje potpornih skupina za azil, a najkasnije u roku od pet radnih dana od datuma primitka zahtjeva. Izvršni direktor državu članicu koja je podnijela zahtjev i upravni odbor istodobno obavješćuje o odluci u pisanom obliku, navodeći glavne razloge za nju.
4. Ako izvršni odbor odluči razmjestiti jednu ili više potpornih skupina, Potporni ured i država članica koja je podnijela zahtjev odmah sastavljaju operativni plan u skladu s člankom 18.
5. Čim se operativni plan usuglasi, izvršni direktor države članice čiji će stručnjaci biti razmješteni u potporne skupine za azil, obavješćuje o traženom broju i profilima stručnjaka. Te se informacije u pisanom obliku dostavljaju nacionalnim kontaktnim točkama iz članka 19. te se navodi predviđeni datum razmještanja. Šalje im se i preslika operativnog plana.
6. Ako je izvršni direktor odsutan ili spriječen, odluke o razmještanju potpornih skupina za azil donosi načelnik odjela koji preuzima njegove dužnosti.
Članak 18.
Operativni plan
1. Izvršni direktor i država članica koja je podnijela zahtjev usuglašuju operativni plan kojim se detaljno određuju uvjeti razmještanja potpornih skupina za azil. Operativni plan uključuje:
(a)
opis stanja s načinom djelovanja i ciljevima razmještanja, uključujući i operativni cilj;
(b)
predviđeno trajanje razmještanja potpornih skupina za azil;
(c)
zemljopisno područje odgovornosti u državi članici koja je podnijela zahtjev, gdje će potporne skupine za azil biti razmještene;
(d)
opis zadaća i posebne upute za članove potpornih skupina za azil, uključujući baze podataka koje su ovlašteni konzultirati i opremu koju mogu nositi u državi članici koja je podnijela zahtjev i
(e)
sastav potpornih skupina za azil.
2. Izvršni direktor i država članica koja je podnijela zahtjev usuglašavaju se o svakoj izmjeni ili prilagodbi operativnog plana. Potporni ured odmah šalje presliku izmijenjenog ili prilagođenog operativnog plana državama članicama sudionicama.
Članak 19.
Nacionalna kontaktna točka
Svaka država članica određuje nacionalnu kontaktnu točku koja je odgovorna za komunikaciju s Potpornim uredom o svim pitanjima koja se odnose na potporne skupine za azil.
Članak 20.
Kontaktna točka Unije
1. Izvršni direktor imenuje jednog ili više stručnjaka Potpornog ureda da djeluje kao kontaktna točka unije odgovorna za usklađivanje. Izvršni direktor o takvim imenovanjima obavješćuje državu članicu domaćina.
2. Kontaktna točka Unije djeluje u ime Potpornog ureda u svim vidovima razmještanja potpornih timova za azil. Kontaktna točka Unije na poseban način:
(a)
djeluje kao veza između Potpornog ureda i države članice domaćina;
(b)
djeluje kao veza između Potpornog ureda i članova potpornih skupina za azil, osiguravajući, u ime Potpornog ureda, pomoć u svim pitanjima povezanima s uvjetima razmještanja tih skupina;
(c)
nadzire ispravnost provedbe operativnog plana; i
(d)
izvješćuje Potporni ured o svim vidovima razmještanja potpornih skupina za azil.
3. Izvršni direktor može odobriti kontaktnoj točki Unije da pomaže u rješavanju svih sporova povezanih s provedbom operativnog plana i s razmještanjem potpornih skupina za azil.
4. U obavljanju svojih dužnosti kontaktna točka Unije prima upute samo od Potpornog ureda.
Članak 21.
Građanskopravna odgovornost
1. Ako članovi potporne skupine za azil djeluju u državi članici domaćinu, ta država članica je u skladu sa svojim nacionalnim pravom odgovorna za svu štetu koju oni prouzroče tijekom operacija.
2. Ako je takva šteta izazvana grubim nemarom ili namjernom pogreškom, država članica domaćin može od matične države članice zatražiti povrat iznosa koji je morala platiti žrtvama ili osobama koje na to imaju pravo.
3. Ne dovodeći u pitanje ostvarivanje prava prema trećima, svaka država članica odriče se svake tražbine, od države članice domaćina ili bilo koje druge države članice, koja je povezana sa štetom koju je pretrpjela, osim u slučaju grubog nemara ili namjerne pogreške.
4. Sve sporove između država članica povezane s primjenom stavaka 2. i 3. ovog članka koji se ne mogu riješiti pregovorima, države članice upućuju Sudu u skladu s člankom 273. UFEU-a.
5. Ne dovodeći u pitanje ostvarivanje prava prema trećima, Potporni ured snosi sve troškove povezane sa štetom prouzročenom na njegovoj opremi tijekom razmještanja, osim u slučaju grubog nemara ili namjerne pogreške.
Članak 22.
Kaznena odgovornost
Tijekom razmještanja potporne skupine za azil, s članovima potporne skupine za azil, u vezi s kaznenim djelima koja počine oni ili koja su počinjena u odnosu na njih, postupa se na isti način kao i s dužnosnicima države članice domaćina.
Članak 23.
Troškovi
Ako države članice svoje stručnjake stave na raspolaganje potpornim skupinama za azil za razmještanje, Potporni ured snosi slijedeće troškove:
(a)
putne troškove iz matične države članice u državu članicu domaćina i iz države članice domaćina u matičnu državu članicu;
(b)
troškove cijepljenja;
(c)
troškove potrebnih posebnih osiguranja;
(d)
troškove zdravstvenog osiguranja;
(e)
dnevnice, uključujući troškove smještaja;
(f)
troškove povezane s tehničkom opremom Potpornog ureda; i
(g)
naknade za stručnjake.
POGLAVLJE 4.
ORGANIZACIJA POTPORNOG UREDA
Članak 24.
Upravna i izvršna struktura Potpornog ureda
Administrativna i upravna struktura Potpornog ureda sastoji se od:
(a)
upravnog odbora;
(b)
izvršnog direktora i osoblja Potpornog ureda.
Administrativna i upravna struktura Potpornog ureda može obuhvaćati i izvršni odbor, ako je osnovan u skladu s člankom 29. stavkom 2.
Članak 25.
Sastav upravnog odbora
1. Svaka država članica koju obvezuje ova Uredba, imenuje jednog člana upravnog odbora,. a Komisija imenuje dva člana.
2. Svaki član upravnog odbora može biti zastupan ili praćen jednim zamjenikom; kada člana prati zamjenik, on je nazočan bez prava glasa.
3. Članovi upravnog odbora imenuju se na temelju njihova iskustva, profesionalne odgovornosti i visokog stupnja stručnosti u području azila.
4. Predstavnik UNHCR-a je član upravnog odbora bez prava glasa.
5. Mandat članova upravnog odbora traje tri godine. Članovi mogu biti ponovno imenovani. Po isteku njihova mandata ili u slučaju njihove ostavke, članovi ostaju na dužnosti sve dok se ponovno ne imenuju ili dok ne budu zamijenjeni.
Članak 26.
Predsjednik upravnog odbora
1. Upravni odbor između svojih članova s pravom glasa izabire predsjednika i zamjenika predsjednika. Zamjenik po službenoj dužnosti zamjenjuje predsjednika, ako je on spriječen u obavljanju svojih dužnosti.
2. Mandat predsjednika i zamjenika predsjednika traje tri godine i mogu biti ponovno birani samo jednom. Ako njihovo članstvo u upravnom odboru završava u bilo kojem trenutku za vrijeme njihovog mandata kao predsjednika ili zamjenika predsjednika, na isti datum automatski prestaje i njihov mandat.
Članak 27.
Sastanci upravnog odbora
1. Sastanke upravnog odbora saziva predsjednik. Izvršni direktor sudjeluje na sastancima. Predstavnik UNHCR-a ne sudjeluje na sastanku, na kojem upravni odbor izvršava funkcije utvrđene u točkama (b), (h), (i), (j) i (m) članka 29. stavka 1. i u članku 29. stavku 2. te kada upravni odbor odlučuje o stavljanju na raspolaganje financijskih izvora za financiranje aktivnosti u okviru kojih Potporni ured može koristiti stručno znanje UNHCR-a u području azila, u skladu s člankom 50.
2. Upravni odbor održava godišnje najmanje dva redovita sastanka. Osim toga, sastaje se na inicijativu svog predsjednika ili na zahtjev trećine svojih članova.
3. Upravni odbor na svoje sastanke može kao promatrača pozvati bilo koju osobu čije bi mišljenje moglo biti od koristi.
Danska se poziva da nazoči sastancima upravnog odbora.
4. Članovima upravnog odbora mogu, podložno odredbama poslovnika, pomagati savjetnici ili stručnjaci.
5. Tajništvo upravnog odbora osigurava Potporni ured.
Članak 28.
Glasovanje
1. Osim ako je drukčije propisano, upravni odbor svoje odluke donosi apsolutnom većinom svojih članova s pravom glasa. Svaki član s pravom glasa ima jedan glas. U odsutnosti člana, ima pravo glasovati njegov zamjenik.
2. Izvršni direktor ne glasuje.
3. Predsjednik sudjeluje u glasovanju.
4. Države članice koje u potpunosti ne sudjeluju u provedbi pravne stečevine Unije u području azila ne glasuju ako upravni odbor donosi odluke u okviru točke (e) članka 29. stavka 1. i ako se dotični tehnički dokument odnosi isključivo na instrument Unije s područja azila koji te države ne obvezuje.
5. Poslovnik upravnog odbora utvrđuje podrobnija pravila glasovanja, a posebno okolnosti u kojima član može djelovati u ime drugog člana i, prema potrebi, bilo kakve zahtjeve u pogledu kvoruma.
Članak 29.
Funkcije upravnog odbora
1. Upravni odbor osigurava da Potporni ured izvršava dodijeljene mu dužnosti. Upravni odbor je tijelo Potpornog ureda za planiranje i nadzor. Upravni odbor posebno:
(a)
donosi svoj poslovnik tročetvrtinskom većinom svojih članova s pravom glasa i nakon što dobije mišljenje Komisije;
(b)
imenuje izvršnog direktora u skladu s člankom 30., vrši disciplinski nadzor nad izvršnim direktorom i, prema potrebi, suspendira ga ili razrješuje;
(c)
donosi godišnje opće izvješće o aktivnostima Potpornog ureda i, do 15. lipnja sljedeće godine, šalje ga Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i Revizorskom sudu. Godišnje opće izvješće se objavljuje;
(d)
donosi godišnje izvješće o stanju u području azila u Uniji, u skladu s člankom 12. stavkom 1. To izvješće se podnosi Europskom parlamentu. Vijeće i Komisija mogu zatražiti da se izvješće podnese i njima;
(e)
donosi tehničke dokumente iz članka 12. stavka 2.;
(f)
svake godine do 30. rujna, na temelju nacrta koji pripremi izvršni odbor i nakon dobivanja mišljenja Komisije, tročetvrtinskom većinom svojih članova s pravom glasa, donosi program rada Potpornog ureda za sljedeću godinu i šalje ga Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji. Program rada donosi se u skladu s godišnjim proračunskim postupkom Unije i zakonodavnim programom rada Unije u području azila;
(g)
izvršava svoje zadaće u odnosu na proračun Potpornog ureda, kako je utvrđeno u poglavlju 5.;
(h)
donosi podrobna pravila za primjenu Uredbe (EZ) br. 1049/2001 u skladu s člankom 42. ove Uredbe;
(i)
donosi kadrovsku politiku Potpornog ureda u skladu s člankom 38.;
(j)
nakon dobivanja mišljenja Komisije, donosi višegodišnji plan kadrovske politike;
(k)
donosi sve odluke u svrhu ispunjavanja mandata Potpornog ureda, kako je utvrđeno ovom Uredbom;
(l)
donosi sve odluke o uspostavi i, prema potrebi, razvoju informacijskih sustava predviđenih ovom Uredbom, uključujući informacijski portal iz točke (c) članka 4.; i
(m)
donosi sve odluke o uspostavi i, prema potrebi, izmjenama unutarnje organizacije Potpornog ureda.
2. Upravni odbor može osnovati izvršni odbor koji njemu i izvršnom direktoru pomaže u pripremanju odluka, programa rada i aktivnosti koje mora donijeti upravni odbor te, ako je to potrebno zbog hitnosti, u ime upravnog odbora donosi određene privremene odluke.
Takav izvršni odbor sastoji se od osam članova imenovanih između članova upravnog odbora, među kojima je jedan od članova Komisije u upravnomu odboru. Mandat članova izvršnog odbora isti je kao i mandat članova upravnog odbora.
Predstavnici UNHCR-a ili bilo koja druga osoba čije bi mišljenje moglo biti od koristi mogu, na zahtjev izvršnog odbora, bez prava glasovanja nazočiti sastancima izvršnog odbora.
Potporni ured utvrđuje operativne postupke izvršnog odbora u okviru poslovnika Potpornog ureda te iste postupke objavljuje.
Članak 30.
Imenovanje izvršnog direktora
1. Upravni odbor, između odgovarajućih kandidata prijavljenih na javni natječaj koji organizira Komisija, imenuje izvršnog direktora na razdoblje od pet godina. Postupak izbora objavljuje se u Službenom listu Europske unije i svugdje, gdje postoji interes za objavu. Upravni odbor, ako je mišljenja da kandidati s popisa nakon prvog natječaja nisu primjereni, može zatražiti obnovu postupka. Izvršni direktor imenuje se na temelju njegovih sposobnosti, iskustva u području azila i vještina u upravljanju i vođenju. Prije imenovanja, kandidat kojeg odabere upravni odbor poziva se da pred nadležnim odborom ili odborima Europskog parlamenta da izjavu te da odgovori na pitanja koja mu postave članovi tih odbora.
Nakon te izjave, Europski parlament može donijeti mišljenje u kojem izražava svoje stajalište o odabranom kandidatu. Upravni odbor obavješćuje Europski parlament o načinu na koji se to mišljenje uzelo u obzir. S mišljenjem se postupa kao s osobnim i povjerljivim sve do imenovanja kandidata.
Komisija u posljednjih devet mjeseci petogodišnjeg mandata izvršnog direktora provodi ocjenu, u kojoj se usredotočuje na:
-
uspješnost rada izvršnog direktora, i
-
dužnosti i potrebe Potpornog ureda u godinama koje dolaze.
2. Upravni odbor, uzimajući u obzir ocjenu, može jednom produljiti mandat izvršnog direktora za najviše tri godine, ali samo ako je takvo produljenje opravdano svrhom i potrebama Potpornog ureda.
3. Upravni odbor obavješćuje Europski parlament o svojoj namjeri da produlji mandat izvršnog direktora. U mjesecu prije takvog produljenja njegovog mandata, izvršni direktor se poziva da pred nadležnim odborom ili odborima Europskog parlamenta da izjavu te da odgovori na pitanja koja mu postave članovi tih odbora.
Članak 31.
Dužnosti izvršnog direktora
1. Potporni ured vodi njegov izvršni direktor, koji je u obavljanju svojih dužnosti neovisan. Izvršni direktor za svoje djelovanje odgovara upravnomu odboru.
2. Ne dovodeći u pitanje ovlasti Komisije, upravnog odbora ili izvršnog odbora, ako je osnovan, izvršni direktor ne traži niti prima bilo kakve upute od bilo koje vlade ili bilo kojeg drugog tijela.
3. Izvršni direktor, na poziv, Europskom parlamentu podnosi izvješće o obavljanju svojih dužnosti. Vijeće može izvršnog direktora pozvati da mu podnese izvješće obavljanju svojih dužnosti.
4. Izvršni direktor je zakonski zastupnik Potpornog ureda.
5. Izvršnom direktoru može pomagati jedan ili više načelnika odjela. Ako je izvršni direktor odsutan ili spriječen, zamjenjuje ga načelnik odjela.
6. Izvršni direktor je odgovoran za upravno vođenje Potpornog ureda i za provedbu dužnosti koje su mu dodijeljene ovom Uredbom. Izvršni direktor je posebno odgovoran za:
(a)
svakodnevno upravljanje Potpornim uredom;
(b)
pripremanje programa rada Potpornog ureda, nakon dobivanja mišljenja Komisije;
(c)
provedbu programa rada i odluka koje donese upravni odbor;
(d)
sastavljanje izvješća o zemljama podrijetla, kako je predviđeno točkom (b) članka 4.;
(e)
pripremanje nacrta financijske uredbe Potpornog ureda, koju na temelju članka 37. donosi upravni odbor kao i njezinih provedbenih pravila;
(f)
pripremanje nacrta ocjene o prihodima i izdacima Potpornog ureda te o izvršenju njegovog proračuna;
(g)
ostvarivanje ovlasti utvrđenih člankom 38. u vezi s osobljem Potpornog ureda;
(h)
donošenje svih odluka o upravljanju informacijskim sustavima predviđenim ovom Uredbom, uključujući informacijski portal iz točke (c) članka 4.;
(i)
donošenje svih odluka o vođenju unutarnje organizacije Potpornog ureda; i
(j)
usklađivanje i djelovanje savjetodavnog foruma iz članka 51. U tu svrhu izvršni direktor, u savjetovanju s odgovarajućim organizacijama civilnog društva, prvo donosi plan za uspostavu savjetodavnog foruma. Nakon službene uspostave savjetodavnog foruma, Izvršni direktor u savjetovanju sa savjetodavnim forumom donosi operativni plan koji uključuje pravila o učestalosti i naravi savjetovanja te organizacijske mehanizme provedbe članka 51. Također se usuglašavaju transparentni kriteriji za stalno sudjelovanje u savjetodavnom forumu.
Članak 32.
Radne skupine
1. Potporni ured u okviru svog mandata kako je utvrđen ovom Uredbom može osnovati radne skupne sastavljene od stručnjaka nadležnih tijela država članica, koji djeluju u području azila, uključujući suce. Potporni ured osniva radne skupine u svrhe iz točke (e) članka 4. i članka 12. stavka 2. Stručnjake mogu zamjenjivati njihovi zamjenici, koji su imenovani u isto vrijeme kao i oni.
2. Komisija ima pravo sudjelovati u radnim skupinama. Predstavnici UNHCR-a mogu nazočiti svim ili nekim sjednicama radnih skupina Potpornog ureda, ovisno o naravi pitanja o kojem se raspravlja.
3. Radne skupine mogu pozvati bilo koju osobu čije bi mišljenje moglo biti od koristi da nazoči sjednicama, uključujući predstavnike civilnog društva koji rade u području azila.
POGLAVLJE 5.
FINANCIJSKE ODREDBE
Članak 33.
Proračun
1. Za svaku proračunsku godinu, koja odgovara kalendarskoj godini, priprema se procjena prihoda i rashoda proračunskog ureda i prikazuje se u proračunu Potpornog ureda.
2. Prihodi i rashodi Potpornog ureda su uravnoteženi.
3. Ne dovodeći u pitanje druge izvore, prihodi Potpornog ureda obuhvaćaju:
(a)
doprinos Unije iz općeg proračuna Europske unije;
(b)
bilo kakav dobrovoljan doprinos država članica;
(c)
naknade za publikacije i bilo koje druge usluge koje pruža Potporni ured;
(d)
doprinos pridruženih država.
4. Rashodi Potpornog ureda obuhvaćaju naknade za rad osoblja, upravne rashode i rashode za infrastrukturu te troškove poslovanja.
Članak 34.
Određivanje proračuna
1. Izvršni direktor svake godine priprema nacrt procjene prihoda i rashoda Potpornog ureda za sljedeću godinu, uključujući i plan radnih mjesta, te ga šalje upravnomu odboru.
2. Upravni odbor na temelju tog nacrta priprema privremeni nacrt procjene prihoda i rashoda Potpornog ureda za sljedeću proračunsku godinu.
3. Privremeni nacrt procjene prihoda i rashoda Potpornog ureda šalje se Komisiji do 10. veljače svake godine. Upravni odbor do 31. ožujka šalje Komisiji konačni nacrt procjene, koji uključuje nacrt plana radnih mjesta.
4. Komisija procjenu, zajedno s nacrtom općeg proračuna Europske unije, šalje Europskom parlamentu i Vijeću (proračunsko tijelo).
5. Komisija, na temelju procjene, u nacrt općega proračuna Europske unije uvrštava procjene koje smatra potrebnim za plan radnih mjesta i iznos subvencije na teret općega proračuna, te ga podnosi proračunskom tijelu u skladu s člancima 313. i 314. UFEU-a.
6. Proračunsko tijelo odobrava proračunska sredstva za subvenciju Potpornog ureda.
7. Proračunsko tijelo donosi plan radnih mjesta Potpornog ureda.
8. Upravni odbor usvaja proračun Potpornog ureda. Proračun Potpornog ureda postaje konačan nakon konačnog usvajanja općega proračuna Europske unije. Proračun se, prema potrebi, odgovarajuće prilagođava.
9. Upravni odbor, što je prije moguće, obavješćuje proračunsko tijelo o svojoj namjeri provođenja projekata koji bi mogli imati značajne financijske posljedice za financiranje proračuna, a posebno projekata povezanih s nekretninama kao što su najam ili kupnja zgrada. O tome obavješćuje i Komisiju.
10. Ako neki ogranak proračunskog tijela obavijesti o svojoj namjeri da izda mišljenje, to mišljenje šalje upravnom odboru u roku od šest tjedana od datuma obavijesti o projektu.
Članak 35.
Izvršavanje proračuna
1. Izvršni direktor izvršava proračun Potpornog ureda.
2. Izvršni direktor svake godine proračunskom tijelu šalje sve informacije važne za postupak procjenjivanja.
Članak 36.
Podnošenje financijskog izvještaja i razrješnica
1. Računovođa Potpornog ureda do 1. ožujka svake proračunske godine šalje računovođi Komisije privremeni financijski izvještaj, zajedno s izvješćem o izvršenju proračuna i o financijskom poslovanju za prethodnu proračunsku godinu. Računovođa Komisije konsolidira privremene financijske izvještaje institucija i decentraliziranih tijela u skladu s člankom 128. Financijske uredbe.
2. Računovođa Komisije do 31. ožujka nakon svake proračunske godine Revizorskom sudu šalje privremeni financijski izvještaj Potpornog ureda, zajedno s izvješćem o izvršenju proračuna i o financijskom poslovanju za prethodnu proračunsku godinu. Izvješće o izvršenju proračuna i o financijskom poslovanju za dotičnu proračunsku godinu šalje se i Europskom parlamentu i Vijeću.
3. Nakon što dobije primjedbe od Revizorskog suda o privremenom financijskom izvještaju Potpornog ureda u skladu s člankom 129. Financijske uredbe, izvršni direktor priprema konačni financijski izvještaj u okviru vlastitih odgovornosti i prosljeđuje ga upravnom odboru na mišljenje.
4. Upravni odbor daje mišljenje o financijskom izvještaju Potpornog ureda.
5. Izvršni direktor do 1. srpnja nakon svake proračunske godine konačni financijski izvještaj, zajedno s mišljenjem upravnog odbora, šalje Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i Revizorskom sudu.
6. Konačni financijski izvještaj se objavljuje.
7. Izvršni direktor Revizorskom sudu do 30. rujna šalje odgovor na njegove primjedbe. On taj odgovor šalje i upravnom odboru.
8. Izvršni direktor Europskom parlamentu, na njegov zahtjev, prosljeđuje sve informacije potrebne za neometanu primjenu postupka za razrješnicu za dotičnu proračunsku godinu, u skladu s člankom 146. stavkom 3. Financijske uredbe.
9. Na preporuku Vijeća, koje djeluje kvalificiranom većinom, Europski parlament izvršnom direktoru podjeljuje razrješnicu u vezi s izvršenjem proračuna za godinu N, do 15. svibnja godine N + 2.
Članak 37.
Financijska uredba
Upravni odbor, nakon savjetovanja s Komisijom, donosi financijsku uredbu koja se primjenjuje na Potporni ured. Ona ne smije odstupati od Uredbe Komisije (EZ, Euratom) br. 2343/2002 od 19. studenoga 2002. o okvirnoj financijskoj uredbi za tijela iz članka 185. Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 o financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (11), osim ako je takvo odstupanje izričito potrebno za djelovanje Potpornog ureda i uz prethodnu suglasnost Komisije.
POGLAVLJE 6.
ODREDBE O OSOBLJU
Članak 38.
Osoblje
1. Na osoblje Potpornog ureda, uključujući i izvršnog direktora, primjenjuje se Pravilnik o osoblju za dužnosnike Europskih zajednica i Uvjeti zaposlenja ostalih službenika Europskih zajednica utvrđeni u Uredbi (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 259/68 (12) (Pravilnik o osoblju) te pravila koja su zajedno donijele institucije Unije za potrebe primjene tog Pravilnika o osoblju i Uvjeta zaposlenja.
2. Upravni odbor, u dogovoru s Komisijom, donosi potrebne provedbene mjere iz članka 110. Pravilnika o osoblju.
3. Potporni ured u odnosu na vlastito osoblje izvršava ovlasti koje Pravilnik o osoblju dodjeljuje tijelu za imenovanje, a Uvjeti zaposlenja ostalih službenika tijelu koje ima pravo sklapati ugovore.
4. Upravni odbor donosi odredbe, na temelju kojih Potporni ured može u okviru upućivanja zaposliti nacionalne stručnjake iz država članica.
Članak 39.
Povlastice i imuniteti
Na Potporni ured se primjenjuje Protokol o povlasticama i imunitetima Europske unije.
POGLAVLJE 7.
OPĆE ODREDBE
Članak 40.
Pravni status
1. Potporni ured je tijelo Unije. On ima pravnu osobnost.
2. Potporni ured u svim državama članicama ima najširu pravnu i poslovnu sposobnost, koju pravnim osobama priznaje nacionalno zakonodavstvo. Može, posebno, stjecati i raspolagati pokretnom i nepokretnom imovinom te biti stranka u sudskom postupku.
3. Potporni ured zastupa izvršni direktor.
Članak 41.
Jezik
1. Na Potporni ured se primjenjuju odredbe iz Uredbe br. 1 od 15. travnja 1958. o određivanju jezika koji se koriste u Europskoj ekonomskoj zajednici (13).
2. Ne dovodeći u pitanje odluke donesene na temelju članka 342. UFEU-a, godišnje opće izvješće o aktivnostima Potpornog ureda i godišnji program rada iz točaka (c) i (f) članka 29. stavka 1. sastavljaju se na službenim jezicima institucija Europske unije.
3. Usluge prevođenja potrebne za funkcioniranje Potpornog ureda osigurava Centar za prevođenje za tijela Europske unije.
Članak 42.
Pristup dokumentima
1. Na dokumente koje čuva Potporni ured primjenjuje se Uredba (EZ) br. 1049/2001.
2. Upravni odbor, u roku od šest mjeseci od datuma svojeg prvog sastanka, donosi detaljna pravila za primjenu Uredbe (EZ) br. 1049/2001.
3. Protiv odluke koju donese Potporni ured na temelju članka 8. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 moguće je uložiti žalbu Europskom ombudsmanu ili pokrenuti postupak pred Sudom Europske unije, pod uvjetima utvrđenima u člancima 228. i 263. UFEU-a.
4. Obrada osobnih podataka u Potpornom uredu podliježe Uredbi (EZ) br. 45/2001.
Članak 43.
Sigurnosni propisi o zaštiti klasificiranih informacija i neklasificiranih osjetljivih informacija
1. Potporni ured primjenjuje sigurnosna načela sadržana u Odluci Komisije 2001/844/EZ, EZUČ, Euratom od 29. studenoga 2001. o izmjeni njezina unutarnjega poslovnika (14), između ostalog, i odredbe za razmjenu, obradu i pohranjivanje klasificiranih informacija.
2. Potporni ured također primjenjuje sigurnosna načela povezana s obradom neklasificiranih osjetljivih informacija, koja je donijela i koja provodi Komisija.
Članak 44.
Borba protiv prijevara
1. U borbi protiv prijevara, korupcije i drugih nezakonitih aktivnosti, bez ikakvih ograničenja se primjenjuje Uredba (EZ) br. 1073/1999.
2. Potporni ured pristupa Međuinstitucionalnom sporazumu od 25. svibnja 1999. i, bez odlaganja, donosi odgovarajuće propise koji se primjenjuju na sve zaposlenike Potpornog ureda.
3. Odluke o financiranju te provedbeni sporazumi i instrumenti koji iz njih proizlaze izričito određuju da Revizorski sud i OLAF mogu, prema potrebi, izvršiti nadzor na licu mjesta nad primateljima sredstava Potpornog ureda i nad zastupnicima koji su odgovorni za njihovo dodjeljivanje.
Članak 45.
Odredbe o odgovornosti
1. Ugovorna odgovornost Potpornog ureda uređuje se pravom koje se primjenjuje na dotični ugovor.
2. Sud Europske unije je nadležan odlučivati na temelju bilo koje arbitražne klauzule sadržane u ugovorima koje sklopi Potporni ured.
3. U slučaju izvanugovorne odgovornosti, Potporni ured, u skladu s općim načelima zajedničkima za prava država članica, naknađuje svu štetu koju u obavljanju svojih dužnosti prouzroče službe ili osoblje Potpornog ureda.
4. Sud Europske unije nadležan je u sporovima u vezi s naknadom štete iz stavka 3.
5. Osobna odgovornost osoblja prema Potpornomu uredu uređuje se odredbama utvrđenima u Pravilniku o osoblju koji se na to osoblje primjenjuje.
Članak 46.
Ocjena i preispitivanje
1. Potporni ured najkasnije do 19. lipnja 2014. naručuje neovisnu vanjsku ocjenu svojih postignuća, na temelju mandata koji izdaje upravni odbor u dogovoru s Komisijom. Tom ocjenom je obuhvaćen utjecaj Potpornog ureda na praktičnu suradnju u području azila kao i njegov utjecaj na CEAS. U ocjeni se posvećuje dužna pozornost napretku postignutom u okviru njegova mandata, uključujući i procjenu, jesu li za osiguravanje učinkovite solidarnosti i podijeljene odgovornosti s državama članicama koje su pod posebnim pritiskom potrebne dodatne mjere. U ocjeni se posebno razmatra moguća potreba za izmjenom mandata Potpornog ureda, uključujući i financijske implikacije takve izmjene, te se ispituje primjerenost upravljačke strukture za izvršavanje zadaća Potpornog ureda. U ocjeni se vodi računa o pogledima interesnih skupina kako na razini Unije tako i na nacionalnoj razini.
2. Upravni odbor u dogovoru s Komisijom donosi odluku o vremenskom rasporedu budućih ocjena, uzimajući u obzir ocjene iz stavka 1.
Članak 47.
Upravni nadzor
Aktivnosti Potpornog ureda podliježu nadzoru Europskog ombudsmana, u skladu s člankom 228. UFEU-a.
Članak 48.
Suradnja s Danskom
Potporni ured olakšava operativnu suradnju s Danskom, uključujući razmjenu informacija i najboljih praksi u pitanjima koja su obuhvaćena njegovim aktivnostima.
Članak 49.
Suradnja s trećim i pridruženim zemljama
1. Potporni ured je otvoren za sudjelovanje Islanda, Lihtenštajna, Norveške i Švicarske kao promatrača. Sklapaju se aranžmani u kojima se posebno određuje narav, opseg i način sudjelovanja tih zemalja u radu Potpornog ureda. Takvi aranžmani uključuju odredbe o sudjelovanju u inicijativama Potpornog ureda, u financijskim doprinosima i u osoblju. U pogledu osoblja, ti aranžmani, u svakom slučaju, moraju biti u skladu s Pravilnikom o osoblju.
2. Potporni ured u okviru politike vanjskih poslova Unije u pitanjima koja su povezana s njegovim aktivnostima i u opsegu potrebnom za ispunjavanje njegovih zadaća, u dogovoru s Komisijom i u okviru svog mandata, potiče operativnu suradnju između država članica i trećih zemalja, osim onih iz stavka 1., a može surađivati i s tijelima trećih zemalja nadležnima za tehničke vidove onih područja koja su obuhvaćena ovom Uredbom, u okviru radnih aranžmana sklopljenih s tim tijelima u skladu s odgovarajućim odredbama UFEU-a.
Članak 50.
Suradnja s UNHCR-om
Potporni ured surađuje s UNHCR-om u područjima obuhvaćenima ovom Uredbom i u okviru radnih aranžmana sklopljenih s UNHCR-om. U ime Potpornog ureda upravni odbor odlučuje o radnim aranžmanima, uključujući i njihove proračunske implikacije.
Upravni odbor, nadalje, može odlučiti da Potporni ured stavi na raspolaganje financijska sredstva za pokrivanje troškova aktivnosti UNHCR-a koje nisu predviđene u okviru radnih aranžmana. Ta sredstva predstavljaju dio posebnih odnosa suradnje između Potpornog ureda i UNHCR-a u skladu s ovim člankom i s člankom 2. stavkom 5., člankom 5., člankom 9. stavkom 1., člankom 25. stavkom 4. i člankom 32. stavkom 2. U skladu s člankom 75. Uredbe (EZ, Euratom) br. 2343/2002, primjenjuju se odgovarajuće odredbe Financijske uredbe i njezina provedbena pravila.
Članak 51.
Savjetodavni forum
1. Potporni ured vodi bliski dijalog s odgovarajućim organizacijama civilnog društva i s odgovarajućim nadležnim tijelima koja djeluju u području politike azila na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj, europskoj ili međunarodnoj razini te u tu svrhu osniva Savjetodavni forum.
2. Savjetodavni forum predstavlja mehanizam za razmjenu informacija i objedinjavanje znanja. On osigurava bliski dijalog između Potpornog ureda i odgovarajućih interesnih skupina.
3. Savjetodavni forum je u skladu sa stavkom 1. otvoren za odgovarajuće interesne skupine. Potporni ured se obraća članovima Savjetodavnog foruma u skladu s posebnim potrebama koje su povezane s područjima koja su prepoznata kao prioritetna područja u radu Potpornog ureda.
UNHCR je ex officio član Savjetodavnog foruma.
4. Potporni ured poziva Savjetodavni forum, posebno da:
(a)
upravnom odboru iznese prijedloge u vezi s godišnjim programom rada koji se donosi u skladu s člankom 29. stavkom 1. točkom (f);
(b)
upravnom odboru pruži povratne informacije i predloži dodatne mjere u vezi s godišnjim izvješćem iz točke (c) članka 29. stavka 1. i godišnjim izvješćem o stanju u području azila u Uniji iz članka 12. stavka 1.; i
(c)
izvršnom direktoru i upravnom odboru priopći zaključke i preporuke s konferencija, seminara i sastanaka koji mogu koristiti radu Potpornog ureda.
5. Savjetodavni forum se sastaje najmanje jednom godišnje.
Članak 52.
Suradnja s agencijama Frontex, FRA i s drugim tijelima Unije te s međunarodnim organizacijama
Potporni ured surađuje s tijelima Unije, čije su aktivnosti povezane s njegovim područjem aktivnosti, a posebno s Frontexom, FRA-om i međunarodnim organizacijama koje su nadležne za pitanja koja uređuje ova Uredba, u okviru radnih aranžmana sklopljenih s tim tijelima u skladu s UFEU-om i s odredbama o nadležnosti tih tijela.
Suradnja stvara sinergiju između dotičnih tijela i sprečava udvostručavanje rada koji se obavlja u skladu s njihovim mandatom.
Članak 53.
Sporazum o sjedištu i uvjeti djelovanja
Potrebni aranžmani o smještaju Potpornog ureda u državi članici domaćinu i oprema koju ta država članica daje na raspolaganje te posebna pravila koja se u državi članici domaćinu Potpornog ureda primjenjuju na izvršnog direktora, članove upravnog odbora, osoblje Potpornog ureda i članove njihovih obitelji, određuju se u sporazumu o sjedištu između Potpornog ureda i države članice domaćina koji se sklapa nakon što se dobije odobrenje upravnog odbora. Država članica domaćin osigurava što je moguće bolje uvjete za ispravno funkcioniranje Potpornog ureda, uključujući višejezično, europski usmjereno školovanje i odgovarajuće prometne veze.
Članak 54.
Početak djelovanja Potpornog ureda
Potporni ured počinje u cijelosti djelovati do 19. lipnja 2011.
Komisija je odgovorna za osnivanje i početno djelovanje Potpornog ureda dok on ne dosegne operativnu sposobnost za izvršenje vlastitog proračuna.
U tu svrhu:
-
dok izvršni direktor, nakon što ga u skladu s člankom 30. imenuje upravni odbor, ne preuzme svoje dužnosti, zadaće dodijeljene izvršnom direktoru može privremeno obavljati dužnosnik Komisije,
-
dužnosnici Komisije mogu u okviru nadležnosti privremenog direktora ili izvršnog direktora obavljati dužnosti dodijeljene Potpornom uredu.
Privremeni direktor može, nakon odobrenja upravnog odbora, odobriti sva plaćanja koja se pokrivaju iz proračunskih sredstava Potpornog ureda, te može sklapati ugovore, uključujući i ugovore o zapošljavanju osoblja, nakon donošenja plana radnih mjesta Potpornog ureda.
Članak 55.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama u skladu s ugovorima.
Sastavljeno u Strasbourgu 19. svibnja 2010.