NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 206/2012
ze dne 6. března 2012,
kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign klimatizátorů vzduchu a komfortních ventilátorů
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle směrnice 2009/125/ES by měla Komise stanovit požadavky na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie, které mají významný objem prodeje, významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení dopadu na životní prostředí prostřednictvím lepšího konstrukčního návrhu bez nepřiměřeně vysokých nákladů.
(2)
Ustanovení čl. 16 odst. 2 písm. a) směrnice 2009/125/ES stanoví, že v souladu s postupem podle čl. 19 odst. 3, s kritérii stanovenými v čl. 15 odst. 2 a po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu zavede Komise ve vhodných případech prováděcí opatření pro výrobky s vysokým potenciálem pro nákladově efektivní snížení emisí skleníkových plynů, což zahrnuje výrobky topných, ventilačních a klimatizačních systémů.
(3)
Komise vypracovala přípravnou studii s cílem analyzovat technické, environmentální a hospodářské aspekty klimatizátorů vzduchu a komfortních ventilátorů, které se obvykle používají v domácnostech a malých obchodních provozovnách. Studie byla zpracována ve spolupráci se zúčastněnými a dotčenými stranami z EU i ze třetích zemí a její výsledky byly zveřejněny.
(4)
Hlavními environmentálními aspekty uvedených výrobků, které jsou považovány za významné pro účely tohoto nařízení, jsou spotřeba energie ve fázi jejího používání a hladina akustického výkonu. Přípravná studie rovněž označila za významný environmentální aspekt v podobě přímých emisí skleníkových plynů možný únik chladiva, který představuje v průměru 10-20 % z celkových přímých i nepřímých emisí skleníkových plynů.
(5)
Podle přípravné studie jsou informace o účinnosti komfortních ventilátorů nedostatečné, což bylo potvrzeno během posouzení dopadů. Nicméně s cílem poskytnout orgánům dohledu nad trhem důležité informace a umožnit účinné sledování trhu za účelem budoucího stanovení minimálních požadavků na energetickou účinnost, zajistí požadavky na informace o výrobku týkající se komfortních ventilátorů, aby byla účinnost zařízení a použitá metoda měření na výrobku dobře viditelná. Dále jsou v případě komfortních ventilátorů stanoveny požadavky pro pohotovostní režim a vypnutý stav.
(6)
Roční spotřeba elektrické energie výrobků v EU podléhajících tomuto nařízení byla za rok 2005 odhadnuta na 30 TWh. Pokud nebudou přijata konkrétní opatření, předpokládá se, že v roce 2020 dosáhne roční spotřeba elektrické energie 74 TWh. Přípravná studie ukazuje, že spotřebu elektrické energie lze u výrobků podléhajících tomuto nařízení podstatně snížit.
(7)
Přípravná studie ukazuje, že požadavky týkající se jiných parametrů ekodesignu uvedených v části 1 přílohy I směrnice 2009/125/ES nejsou potřebné, protože spotřeba elektrické energie a hladina akustického výkonu klimatizátorů vzduchu představuje ve fázi jejich používání zdaleka nejdůležitější environmentální aspekty.
(8)
Vzhledem k tomu, že chladiva jsou ošetřena v rámci nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 842/2006 ze dne 17. května 2006 o některých fluorovaných skleníkových plynech (2), nejsou v tomto nařízení stanoveny žádné zvláštní požadavky týkající se chladiv. V rámci požadavků na ekodesign je však navržen bonus s cílem motivovat trh k používání chladiv s nižším škodlivým vlivem na životní prostředí. Tento bonus povede ke snížení minimálních požadavků na energetickou účinnost u zařízení používajících chladiva s nízkým potenciálem globálního oteplování (GWP).
(9)
Klimatizátory vzduchu mohou být součástí systémů instalovaných v budovách. Vnitrostátní právní předpisy opírající se mimo jiné o směrnici 2010/31/EU Evropského parlamentu a Rady ze dne 19. května 2010 o energetické náročnosti budov (3) mohou ohledně těchto klimatizačních systémů stanovit nové přísnější požadavky, přičemž využijí metody výpočtu a měření definované v tomto nařízení, pokud jde o účinnost klimatizátoru vzduchu.
(10)
Funkce pohotovostního režimu a vypnutého stavu mohou být odpovědné za významnou část celkové spotřeby energie těchto zařízení. U klimatizátorů vzduchu s výjimkou dvoukanálových a jednokanálových klimatizátorů vzduchu je spotřeba energie těchto funkcí součástí minimálních požadavků na energetickou účinnost a metody měření sezónní účinnosti. Požadavky na pohotovostní režim a vypnutý stav u dvoukanálových a jednokanálových klimatizátorů vzduchu jsou stanoveny na základě požadavků na ekodesign podle nařízení Komise (ES) č. 1275/2008 (4).
(11)
Předpokládá se, že kombinovaný účinek požadavků na ekodesign uvedený v tomto nařízení a v nařízení (EU) Komise č. 626/2011 ze dne 4. května 2011 v přenesené pravomoci, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/30/EU, pokud jde o uvádění spotřeby energie na energetických štítcích klimatizátorů vzduchu (5), povede ve srovnání se situací bez přijetí zvláštních opatření k ročním úsporám elektrické energie do roku 2020 ve výši 11 TWh.
(12)
Výrobky podléhající tomuto nařízení je nutno energeticky zefektivnit použitím stávajících nechráněných nákladově efektivních technologií, které mohou snížit celkové náklady na nákup a provoz těchto výrobků.
(13)
Požadavky na ekodesign by neměly ovlivnit funkčnost výrobku z hlediska konečného uživatele nebo nepříznivě ovlivňovat zdraví, bezpečnost a životní prostředí. Zejména by pak přínosy ze snížení spotřeby elektrické energie během používání výrobku měly převýšit další možné dopady na životní prostředí během jeho výroby.
(14)
Požadavky na ekodesign by měly být zaváděny postupně, aby výrobci měli dostatek času na potřebné změny konstrukce výrobků podléhajících tomuto nařízení. Časový průběh by měl být takový, aby se zabránilo nepříznivým dopadům na funkčnost zařízení na trhu a aby byly zohledněny dopady na náklady pro konečné uživatele a výrobce, zejména pak na malé a střední podniky, a aby bylo zároveň zajištěno včasné dosažení cílů tohoto nařízení.
(15)
Měření příslušných parametrů výrobků je nutno provádět za použití spolehlivých, přesných a opakovatelných metod měření, které zohledňují uznávané nejmodernější metody měření včetně - pokud jsou k dispozici - harmonizovaných norem přijatých evropskými orgány pro normalizaci uvedených v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/48/ES ze dne 20. července 1998, kterou se mění směrnice 98/34/ES o postupu při poskytování informací v oblasti norem a technických předpisů (6).
(16)
V souladu s článkem 8 směrnice 2009/125/ES určuje toto nařízení postupy použitelné pro posuzování shody.
(17)
Pro usnadnění kontrol shody by výrobci měli v technické dokumentaci uvádět informace podle příloh IV a V směrnice 2009/125/ES, pokud se tyto informace týkají požadavků stanovených tímto nařízením.
(18)
Kromě právně závazných požadavků stanovených tímto nařízením by měly být určeny orientační referenční hodnoty nejlepších dostupných technologií, aby byla zajištěna široká dostupnost a snadná přístupnost informací o vlivu výrobků podléhajících tomuto nařízení na životní prostředí během jejich celého životního cyklu.
(19)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 19 odst. 1 směrnice 2009/125/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví požadavky na ekodesign pro uvádění na trh klimatizátorů vzduchu napájených z elektrické sítě se jmenovitým výkonem ≤ 12 kW určených k chlazení nebo vytápění v případě, že výrobek nemá funkci chlazení, a komfortních ventilátorů s elektrickým příkonem ventilátoru ≤ 125 W.
2. Toto nařízení se nevztahuje na:
a)
zařízení, která používají jiné než elektrické zdroje energie;
b)
klimatizátory vzduchu, které nepoužívají na straně kondenzátoru nebo výparníku, nebo ani na jedné z těchto stran vzduch jako teplonosnou látku.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice v článku 2 směrnice 2009/125/ES.
Použijí se rovněž tyto definice:
1.
„klimatizátorem vzduchu“ se rozumí zařízení určené k chlazení nebo ohřevu vzduchu (nebo obojímu) v uzavřeném prostoru pomocí parního kompresního cyklu poháněného elektrickým kompresorem, včetně klimatizátorů vzduchu, které mají další funkce, jako je vysoušení, čištění vzduchu, větrání nebo doplňkový ohřev vzduchu prostřednictvím elektrického odporového vytápění, a zařízení, která mohou používat vodu (buď kondenzát, který se tvoří na straně výparníku, nebo externě přidanou vodu) pro odpařování na kondenzátoru za předpokladu, že zařízení je schopno fungovat i bez použití přidané vody (pouze za použití vzduchu);
2.
„dvoukanálovým klimatizátorem vzduchu“ se rozumí klimatizátor, v němž je během chlazení nebo vytápění nasáván vzduch pro kondenzátor (nebo výparník) do jednotky vzduchovodem z venkovního prostředí a je z ní vyfukován druhým vzduchovodem do venkovního prostředí, přičemž tento klimatizátor je v klimatizovaném prostoru těsně u stěny;
3.
„jednokanálovým klimatizátorem vzduchu“ se rozumí klimatizátor, v němž je během chlazení nebo vytápění vzduch pro kondenzátor (nebo výparník) nasáván z prostoru obsahujícího klimatizační jednotku a vyfukován mimo tento prostor;
4.
„jmenovitým výkonem“ (Prated) se rozumí chladicí nebo topný výkon parního kompresního cyklu jednotky měřený za standardních jmenovitých podmínek;
5.
„komfortním ventilátorem“ se rozumí zařízení primárně navržené pro vytváření cirkulace vzduchu v okolí lidského těla nebo na jeho části pro uspokojení osobních požadavků na ochlazení, včetně komfortních ventilátorů, které mohou provádět další funkce jako např. osvětlení;
6.
„příkonem ventilátoru“ (PF) se rozumí elektrický příkon komfortního ventilátoru vyjádřený ve wattech, který je provozován při deklarovaném maximálním průtoku ventilátoru; měřeno za chodu oscilačního mechanismu (použije-li se).
Pro účely příloh jsou další definice stanovené v příloze I.
Článek 3
Požadavky na ekodesign a harmonogram
1. Požadavky na ekodesign klimatizátorů vzduchu a komfortních ventilátorů jsou stanoveny v příloze I.
2. Požadavky na ekodesign se začnou uplatňovat podle tohoto harmonogramu:
Od 1. ledna 2013:
jednokanálové a dvoukanálové klimatizátory vzduchu musí splňovat požadavky uvedené v bodě 2 písm. a) přílohy I.
Od 1. ledna 2013:
a)
klimatizátory vzduchu kromě jednokanálových a dvoukanálových klimatizátorů vzduchu musí splňovat požadavky uvedené v bodě 2 písm. b) a v bodě 3 písm. a), b) a c) přílohy I.
b)
jednokanálové a dvoukanálové klimatizátory vzduchu musí splňovat požadavky uvedené v bodě 3 písm. a), b) a d) přílohy I;
c)
komfortní ventilátory musí splňovat požadavky uvedené v bodě 3 písm. a), b) a e) přílohy I.
Od 1. ledna 2014:
a)
klimatizátory vzduchu musí splňovat požadavky na ekodesign uvedené v bodě 2 písm. c) přílohy I;
b)
jednokanálové a dvoukanálové klimatizátory vzduchu musí splňovat požadavky uvedené v bodě 2 písm. d) přílohy I.
3. Splnění požadavků na ekodesign bude měřeno a vypočteno podle požadavků stanovených v příloze II.
Článek 4
Posuzování shody
1. Postupem posuzování shody uvedeným v článku 8 směrnice 2009/125/ES se rozumí systém interní kontroly designu stanovený v příloze IV uvedené směrnice nebo systém řízení stanovený v příloze V uvedené směrnice.
2. Pro účely posuzování shody podle článku 8 směrnice 2009/125/ES musí technická dokumentace obsahovat výsledky výpočtu stanoveného v příloze II tohoto nařízení.
Článek 5
Postup ověřování pro účely dohledu nad trhem
Členské státy použijí za účelem splnění požadavků stanovených v příloze I tohoto nařízení při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES postup ověřování popsaný v příloze III tohoto nařízení.
Článek 6
Referenční hodnoty
Orientační referenční hodnoty klimatizátorů vzduchu s nejlepšími výkonnostními parametry dostupných na trhu v době, kdy toto nařízení vstupuje v platnost, jsou uvedeny v příloze IV.
Článek 7
Revize
Komise přezkoumá toto nařízení s ohledem na technický pokrok a výsledek tohoto přezkumu předloží konzultačnímu fóru o ekodesignu nejpozději pět let po vstupu tohoto nařízení v platnost. Přezkum posoudí zejména požadavky na účinnost a hladinu akustického výkonu, přístup k podpoře využití chladiv s nízkým potenciálem globálního oteplování (GWP) a oblast působnosti nařízení, pokud jde o klimatizátory vzduchu a případné změny v podílu na trhu u typů zařízení, včetně klimatizátorů vzduchu s jmenovitým výstupním výkonem nad 12 kW. Přezkum rovněž posoudí vhodnost požadavků pro pohotovostní režim a vypnutý stav, sezónní metody výpočtu a měření a zváží vývoj případné sezónní metody výpočtu a měření pro všechny klimatizátory vzduchu, pokud jde o chladicí a otopná období.
Článek 8
Vstup v platnost a použitelnost
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Použije se ode dne 1. ledna 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 6. března 2012.
32012R0206
L 072/7
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
06.03.2012.
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 206/2012
od 6. ožujka 2012.
o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi sa zahtjevima za ekološki dizajn klima-uređaja i ventilatora
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Direktivu 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavljanju pravnog okvira za određivanje zahtjeva za ekološki dizajn proizvoda povezanih s energijom (1), a posebno njezin članak 15. stavak 1.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim forumom za ekološki dizajn,
budući da:
(1)
Prema Direktivi 2009/125/EZ Komisija bi trebala utvrditi zahtjeve za ekološki dizajn proizvoda povezanih s energijom koji predstavljaju značajan opseg prodaje i trgovine te imaju značajan učinak na okoliš i značajan potencijal za poboljšanje dizajna u smislu učinka na okoliš bez izazivanja prekomjernih troškova.
(2)
U članku 16. stavku 2. točki (a) Direktive 2009/125/EZ predviđa se da, u skladu s postupkom iz članka 19. stavka 3. i kriterijima određenima u članku 15. stavku 2. te nakon savjetovanja sa Savjetodavnim forumom za ekološki dizajn, Komisija prema potrebi uvodi provedbene mjere koje imaju veliki potencijal za troškovno učinkovito smanjenje emisija stakleničkih plinova, kao što su proizvodi u sustavima za grijanje, zračenje i klimatizaciju.
(3)
Komisija je provela pripremnu studiju za analizu tehničkih, okolišnih i ekonomskih aspekata klima-uređaja i ventilatora koji se obično koriste u kućanstvima i malim trgovačkim objektima. Studija je izvedena zajedno sa sudionicima i zainteresiranim stranama iz EU-a i trećih država, a njezini su rezultati objavljeni.
(4)
Glavni su okolišni aspekti obuhvaćenih proizvoda, koji su identificirani kao značajni za potrebe ove Uredbe, potrošnja energije u fazi uporabe i razina zvučne snage. U pripremnoj se studiji utvrdilo da moguće istjecanje rashladnog sredstva također predstavlja značajni okolišni aspekt u smislu izravnih emisija stakleničkih plinova, s obzirom na to da prosječno predstavlja 10-20 % kombiniranih izravnih i neizravnih emisija stakleničkih plinova.
(5)
Kako je dokazano u pripremnoj studiji i potvrđeno tijekom ocjenjivanja učinka, nedostaju informacije o učinkovitosti ventilatora. Međutim, kako bi se tijelima za nadzor tržišta dostavile važne informacije i omogućilo učinkovito praćenje tržišta radi budućeg utvrđivanja minimalnih zahtjeva za energetsku učinkovitost, zahtjevi za ventilatore u vezi s informacijama o proizvodu osigurat će da učinkovitost uređaja i korištena mjerna metoda budu jasno vidljivi na proizvodu. Osim toga, za ventilatore se određuju zahtjevi koji se odnose na stanje mirovanja i stanje isključenosti.
(6)
Procjenjuje se da je u 2005. godišnja potrošnja električne energije proizvoda koji podliježu ovoj Uredbi iznosila 30 TWh. Ako se ne poduzmu posebne mjere, procjenjuje se da će godišnja potrošnja električne energije u 2020. iznositi 74 TWh. Pripremna studija pokazuje da se potrošnja električne energije proizvoda koji podliježu ovoj Uredbi može značajno smanjiti.
(7)
Pripremna studija pokazuje da zahtjevi u vezi s ostalim parametrima ekološkog dizajna iz Priloga I. dijela 1. Direktive 2009/125/EZ nisu potrebni jer su potrošnja električne energije i razina zvučne snage klima-uređaja u fazi uporabe najznačajniji okolišni aspekti.
(8)
Budući da su rashladna sredstva predmet Uredbe (EZ) br. 842/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2006. o određenim fluoriranim stakleničkim plinovima (2), u ovoj se Uredbi ne određuju nikakvi posebni zahtjevi u vezi s rashladnim sredstvima. Međutim, u okviru zahtjeva za ekološki dizajn predlaže se uvođenje bonusa radi usmjeravanja tržišta na uporabu rashladnih sredstava sa smanjenim štetnim učinkom na okoliš. Taj će bonus dovesti do nižih minimalnih zahtjeva u vezi s energetskom učinkovitošću uređaja koji koriste rashladna sredstva s niskim potencijalom globalnog zatopljenja (GWP).
(9)
Klima-uređaji mogu biti dio sustava ugrađenih u zgradama. Nacionalno zakonodavstvo, koje se, među ostalim, temelji na Direktivi 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 2010. o energetskim svojstvima zgrada (3), može odrediti nove strože zahtjeve za te sustave klimatizacije na temelju metoda izračunavanja i mjerenja utvrđenih u ovoj Uredbi u pogledu učinkovitosti klima-uređaja.
(10)
Funkcije stanja mirovanja i isključenosti mogu imati važnu ulogu u ukupnoj energetskoj potrošnji tih uređaja. Za klima-uređaje, uz izuzetak dvokanalnih i jednokanalnih klima-uređaja, potrošnja energije za te funkcije dio je minimalnih zahtjeva energetske učinkovitosti i metoda mjerenja sezonske učinkovitosti. Zahtjevi za stanje mirovanja i isključenosti dvokanalnih i jednokanalnih klima-uređaja određeni su na temelju zahtjeva za ekološki dizajn iz Uredbe Komisije (EZ) br. 1275/2008 (4).
(11)
Očekuje se da će kombinirani učinak zahtjeva za ekološki dizajn iz ove Uredbe i Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 626/2011 od 4. svibnja 2011. o dopuni Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu označivanja energetske učinkovitosti klima-uređaja (5), dovesti do godišnje uštede električne energije od 11 TWh do 2020. u odnosu na situaciju ako se ne poduzmu nikakve mjere.
(12)
Trebalo bi povećati energetsku učinkovitost proizvoda koji su predmet ove Uredbe primjenom postojećih nevlasničkih troškovno učinkovitih tehnologija kojima se mogu smanjiti ukupni troškovi nabave i rada tih proizvoda.
(13)
Zahtjevi za ekološki dizajn proizvoda ne bi smjeli utjecati na funkcionalnost uporabe za krajnjeg korisnika niti bi smjeli imati negativne učinke na zdravlje, sigurnost ili okoliš. Prednosti smanjene potrošnje električne energije tijekom faze uporabe osobito bi trebale više nego kompenzirati bilo koji mogući dodatni učinak na okoliš tijekom faze proizvodnje.
(14)
Zahtjevi za ekološki dizajn trebali bi se uvesti postupno kako bi se proizvođačima osigurao dovoljan vremenski rok za redizajniranje proizvoda koji podliježu ovoj Uredbi. Vremenski raspored trebao bi se odrediti tako da se izbjegnu negativni učinci na funkcionalnost opreme na tržištu i da se uzmu u obzir posljedice u pogledu troškova za krajnje korisnike i proizvođače, posebno mala i srednja poduzeća, te da se istodobno osigura pravodobno postizanje ciljeva ove Uredbe.
(15)
Mjerenja pripadajućih parametara za proizvode trebala bi se izvoditi na temelju pouzdanih, preciznih i ponovljivih mjernih metoda koje uzimaju u obzir priznate suvremene mjerne metode uključujući, ako su dostupne, usklađene norme koje su donijela europska normizacijska tijela, kako je navedeno u Prilogu I. Direktivi 98/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 20. srpnja 1998. o izmjeni Direktive 98/34/EZ o utvrđivanju postupka obavješćivanja u području tehničkih normi i propisa (6).
(16)
U skladu s člankom 8. Direktive 2009/125/EZ, u ovoj se Uredbi određuju primjenljivi postupci za ocjenjivanje sukladnosti.
(17)
Radi olakšavanja provjera usklađenosti proizvođači bi trebali dostavljati informacije u tehničkoj dokumentaciji iz priloga IV. i V. Direktivi 2009/125/EZ u mjeri u kojoj se te informacije odnose na zahtjeve utvrđene u ovoj Uredbi.
(18)
Pored pravno obvezujućih zahtjeva utvrđenih u ovoj Uredbi, trebalo bi odrediti referentne vrijednosti za najbolje dostupne tehnologije kako bi se osigurali široka dostupnost i jednostavan pristup informacijama o okolišnoj učinkovitosti proizvoda koji podliježu ovoj Uredbi tijekom njihovog vijeka trajanja.
(19)
Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem odbora koji je osnovan člankom 19. stavkom 1. Direktive 2009/125/EZ,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Predmet i područje primjene
1. Ovom se Uredbom određuju zahtjevi za ekološki dizajn s obzirom na stavljanje na tržište električnih klima-uređaja s nazivnim kapacitetom od ≤ 12 kW za hlađenje, ili grijanje ako proizvod nema funkciju hlađenja, i ventilatora ulazne električne snage ≤ 125 W.
2. Ova se Uredba ne primjenjuje na:
(a)
uređaje koje koriste izvore energije koji nisu električni;
(b)
klima-uređaje u kojima kondenzator ili isparivač, ili ni jedan od njih, ne koriste zrak za prijenos topline.
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se definicije iz članka 2. Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća.
Osim toga, primjenjuju se sljedeće definicije:
1.
„klima-uređaj” znači uređaj koji je sposoban hladiti ili grijati zrak u zatvorenim prostorijama ili oboje, koristeći ciklus kompresije pare s pogonom na električni kompresor, a uključuje i klima-uređaje koji pružaju dodatne funkcije kao što su odvlaživanje, čišćenje zraka, zračenje ili dodatno grijanje zraka električnim otporom te uređaje koji mogu koristiti vodu (kondenzacijsku vodu koja nastane na strani isparivača ili vodu dodanu izvana) za isparivanje na strani kondenzatora, pod uvjetom da uređaj može djelovati i bez uporabe dodatne vode koristeći jedino zrak;
2.
„dvokanalni klima-uređaj” znači klima-uređaj u kojem se tijekom hlađenja ili grijanja usisni vanjski zrak unosi u kondenzator (ili isparivač) jednim i izbacuje van drugim priključkom i koji se u potpunosti nalazi u blizini zida u prostoru koji klimatizira;
3.
„jednokanalni klima-uređaj” znači klima-uređaj u kojem se tijekom hlađenja ili grijanja usisni zrak kondenzatora (ili isparivača) dovodi iz prostora u kojem se nalazi uređaj i ispušta izvan tog prostora;
4.
„nazivni kapacitet” (Prated) znači kapacitet hlađenja ili grijanja ciklusa kompresije pare jedinice pri standardnim nazivnim uvjetima;
5.
„ventilator” znači uređaj koji je ponajprije oblikovan za pokretanje zraka oko ili na dijelu ljudskog tijela za osobnu ugodu hlađenja, uključujući ventilatore koji imaju dodatne funkcije kao što je osvjetljavanje;
6.
„ulazna snaga ventilatora” (PF) znači ulazna električna snaga ventilatora u vatima (W) kada uređaj radi na najvišem određenom stupnju protoka zraka, izmjerena aktivnim oscilacijskim mehanizmom (ako/kada je potrebno).
Za potrebe prilogâ dodatne definicije određene su u Prilogu I.
Članak 3.
Zahtjevi za ekološki dizajn i vremenski raspored
1. Zahtjevi za ekološki dizajn klima-uređaja i ventilatora određeni su u Prilogu I.
2. Svaki se zahtjev za ekološki dizajn primjenjuje u skladu sa sljedećim vremenskim rasporedom:
Od 1. siječnja 2013.:
jednokanalni i dvokanalni klima-uređaji odgovaraju zahtjevima navedenima u Prilogu I. točki 2. podtočki (a).
Od 1. siječnja 2013.:
(a)
klima-uređaji, uz izuzetak jednokanalnih i dvokanalnih uređaja, odgovaraju zahtjevima navedenima u Prilogu I. točki 2. podtočki (b) i točki 3. podtočkama (a), (b) i (c);
(b)
jednokanalni i dvokanalni klima-uređaji odgovaraju zahtjevima navedenima u Prilogu I. točki 3. podtočkama (a), (b) i (d);
(c)
ventilatori odgovaraju zahtjevima navedenima u Prilogu I. točki 3. podtočkama (a), (b) i (e).
Od 1. siječnja 2014.:
(a)
klima-uređaji odgovaraju zahtjevima za ekološki dizajn navedenima u Prilogu I. točki 2. podtočki (c);
(b)
jednokanalni i dvokanalni klima-uređaji odgovaraju zahtjevima navedenima u Prilogu I. točki 2. podtočki (d).
3. Usklađenost sa zahtjevima za ekološki dizajn mjeri se i izračunava u skladu sa zahtjevima određenima u Prilogu II.
Članak 4.
Ocjenjivanje sukladnosti
1. Postupak ocjenjivanja sukladnosti iz članka 8. Direktive 2009/125/EZ unutarnja je kontrola dizajna utvrđena u Prilogu IV. toj Direktivi ili sustav upravljanja utvrđen u Prilogu V. toj Direktivi.
2. Za potrebe ocjenjivanja sukladnosti prema članku 8. Direktive 2009/125/EZ tehnička dokumentacija sadrži rezultate izračunavanja iz Priloga II. ovoj Uredbi.
Članak 5.
Postupak provjere radi nadzora nad tržištem
Pri izvođenju provjera radi nadzora nad tržištem iz članka 3. stavka 2. Direktive 2009/125/EZ s ciljem usklađivanja sa zahtjevima iz Priloga I. ovoj Uredbi, države članice primjenjuju postupak provjere opisan u Prilogu III. ovoj Uredbi.
Članak 6.
Referentne vrijednosti
Referentne vrijednosti za najučinkovitije klima-uređaje dostupne na tržištu u trenutku stupanja na snagu ove Uredbe određene su u Prilogu IV.
Članak 7.
Preispitivanje
Komisija preispituje ovu Uredbu s obzirom na tehnološki napredak i predstavlja rezultate tog preispitivanja Savjetodavnom forumu za ekološki dizajn najkasnije pet godina od dana stupanja na snagu ove Uredbe. Posebno se preispituju zahtjevi u vezi s učinkovitosti i razinom zvučne snage, pristup promicanju uporabe rashladnih sredstava s niskim potencijalom globalnog zatopljenja (GWP) i područje primjene Uredbe za klima-uređaje, kao i moguće promjene tržišnog udjela različitih vrsta uređaja, uključujući klima-uređaje s nazivnom izlaznom snagom iznad 12 kW. Također se preispituje prikladnost zahtjeva koji se odnose na stanje mirovanja i isključenosti, metodu sezonskog obračuna i mjerenja, uključujući razmatranja o razvoju potencijalne metode sezonskog obračuna i mjerenja za sve obuhvaćene klima-uređaje u sezoni hlađenja i grijanja.
Članak 8.
Stupanje na snagu i primjena
1. Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
2. Primjenjuje se od 1. siječnja 2013.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 6. ožujka 2012.