PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1186/2010
ze dne 13. prosince 2010
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila Rada nařízením (ES) č. 1629/2004 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz některých uhlíkových elektrod, v současnosti kódu KN ex 8545 11 00, a spojníků používaných pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex 8545 90 90, pocházejících z Indie (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla podobu valorického cla o sazbě 0 %.
(2)
Na základě antisubvenčního šetření uložila Rada nařízením (ES) č. 1628/2004 (3) konečné vyrovnávací clo na dovoz některých uhlíkových elektrod, v současnosti kódu KN ex 8545 11 00, a spojníků používaných pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex 8545 90 90, pocházejících z Indie (dále jen „konečná vyrovnávací opatření“). Opatření měla podobu valorického cla o sazbě 15,7 %, kromě jedné společnosti, pro niž byla celní sazba stanovena na 7 %.
(3)
Rada na základě částečného prozatímního přezkumu vyrovnávacích opatření provedeného z moci úřední změnila nařízení (ES) č. 1628/2004 a (ES) č. 1629/2004 nařízením (ES) č. 1354/2008 (4). Sazby konečného vyrovnávacívh cla byly upraveny na 6,3 % a 7,0 % pro dovoz jednotlivě vyjmenovaných vývozců se zbytkovou sazbou cla 7,2 %. Sazby konečného antidumpingového cla byly upraveny na 9,4 % a 0 % pro dovoz jednotlivě vyjmenovaných vývozců se zbytkovou sazbou cla 8,5 %.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Na základě zveřejnění oznámení o nadcházejícím konci platnosti (5) konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 18. června 2009 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podali tři výrobci v Unii: společnosti Graftech International, SGL Carbon GmbH a Tokai ERFTCARBON GmbH (dále jen „žadatelé“) představující podstatnou část, v tomto případě více než 90 %, celkové výroby některých sad uhlíkových elektrod v Unii.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 17. září 2009 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Souběžná šetření
(7)
Oznámením o zahájení přezkumu zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie dne 17. září 2009 (7) Komise rovněž oznámila zahájení přezkumu konečných vyrovnávacích opatření podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (8) před pozbytím platnosti.
5. Šetření
5.1 Období šetření
(8)
Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení dumpingu proběhlo v období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkum tendencí, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy, se týkal období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
5.2 Strany dotčené šetřením
(9)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce země vývozu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(10)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(11)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo podle článku 17 základního nařízení považováno za vhodné přezkoumat, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do patnácti dnů po zahájení přezkumů přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu. Žádní dovozci, kteří nejsou ve spojení, se však ke spolupráci nepřihlásili. Výběr vzorku nebyl tudíž nutný.
(12)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi obdržela od tří skupin výrobců v Unii (tj. žadatelů), jednoho vyvážejícího výrobce a sedmnácti uživatelů. Během výběru vzorků se nepřihlásil žádný dovozce a žádný jiný dovozce nedodal Komisi informace ani se nepřihlásil v průběhu šetření.
(13)
Pouze jeden ze dvou známých vyvážejících výrobců v Indii, jmenovitě společnost HEG Limited (dále jen „HEG“), při přezkumu plně spolupracoval a předložil odpovědi na dotazník. Zde je třeba poznamenat, že při původním šetření bylo plné úřední jméno této společnosti Hindustan Electro Graphite Limited. Společnost své jméno poté změnila na HEG Limited. Druhý vyvážející výrobce, který při původním šetření spolupracoval, jmenovitě společnost Graphite India Limited (dále jen „GIL“), se při stávajícím přezkumu rozhodl odpověď na dotazník nepředložit.
(14)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
Výrobci v Unii
-
SGL Carbon GmbH, Wiesbaden a Meitingen, Německo,
-
Graftech Switzerland SA, Bussigny, Švýcarsko,
-
Graftech Iberica S.L., Ororbia, Španělsko,
-
Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Německo.
b)
Vyvážející výrobce v Indii
-
HEG Limited, Bhopál.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(15)
Dotčeným výrobkem, jehož se týká současný přezkum, je týž výrobek jako při původním šetření, totiž uhlíkové elektrody používané v elektrických pecích, o hustotě 1,65 g/cm3 nebo vyšší a o elektrickém odporu 6,0 μΩ.m nebo nižším, v současnosti kódu KN ex 8545 11 00, a spojníky používané pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex 8545 90 90, ať už dovážené společně nebo odděleně, pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“).
(16)
Stejně jako v případě původního šetření potvrdilo i toto šetření, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícím výrobcem na domácím trhu v Indii stejně jako výrobky vyráběné a prodávané výrobci v Unii na trhu Unie mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(17)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by skončení platnosti stávajících opatření vedlo k přetrvání či obnovení dumpingu.
1. Všeobecně
(18)
Spolupracoval jeden vyvážející výrobce v Indii. Druhý známý vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval.
(19)
Ze srovnání údajů o objemu vývozu spolupracujícího vyvážejícího výrobce a celkového objemu vývozu z Indie do Unie vyplynulo, že spolupracující vyvážející výrobce se na celkovém dovozu z Indie do Unie podílel v průběhu období přezkumného šetření z velké většiny. Úroveň spolupráce byla proto považována za vysokou.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Běžná hodnota
(20)
Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejdříve přezkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku na domácím trhu spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Indii nezávislým odběratelům reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje činil alespoň 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozu do Unie.
(21)
Komise poté určila ty druhy obdobného výrobku prodávané dotčenou společností na domácím trhu, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s druhy výrobku prodávanými na vývoz do Unie. Při stanovení druhů sad uhlíkových elektrod bylo vzato v úvahu i) zda byly prodávány se spojníky nebo ne, ii) jejich průměr a iii) jejich délka.
(22)
Spolupracující vyvážející výrobce tvrdil, že by se při určování totožných nebo přímo srovnatelných druhů sad uhlíkových elektrod rovněž měla zohlednit skutečnost, že sady uhlíkových elektrod jsou vyráběny z koksu různé kvality (základní surovina). Bylo skutečně potvrzeno, že společnost ve výrobním procesu využívá dva různé druhy koksu: dovážený jehličkový koks, který má vyšší kvalitu, a normální koks získávaný na indickém trhu. Bylo rovněž potvrzeno, že druh používaného koksu určuje výrobní náklady a cenu konečného výrobku.
(23)
V zájmu spravedlivého srovnání a za účelem vypočítání dumpingu rozdělila Komise výrobky do dvou kategorií, na výrobky s nižší kvalitou a výrobky s vyšší kvalitou.
(24)
Potom bylo zjišťováno, zda prodej na domácím trhu spolupracujícího vyvážejícího výrobce byl u každého druhu výrobku reprezentativní, tj. zda prodej každého druhu výrobku na domácím trhu představoval alespoň 5 % objemu prodeje stejného druhu výrobku vyváženého do Unie. U těchto druhů výrobků prodávaných v reprezentativním množství bylo dále zjišťováno, zda se tento prodej uskutečnil v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení.
(25)
Zjišťování, zda u prodeje jednotlivých druhů výrobku v reprezentativních množstvích na domácím trhu lze mít za to, že byl uskutečněn v běžném obchodním styku, vycházelo ze stanovení podílu ziskového prodeje příslušného druhu nezávislým odběratelům. Ve všech případech, kdy byl prodej určitého druhu výrobku na domácím trhu uskutečněn v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočítané jako vážený průměr veškerého prodeje tohoto druhu na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(26)
Nicméně u zbývajících druhů výrobku, jejichž prodej na domácím trhu nebyl reprezentativní nebo se neuskutečnil v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota stanovena početně v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Běžná hodnota byla stanovena jako součet výrobních nákladů vyvážených druhů výrobku, jenž byl v případě potřeby upraven o přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady a o přiměřený zisk, a to na základě skutečných údajů ohledně výroby a prodeje v běžném obchodním styku obdobného výrobku vyvážejícím výrobcem, který byl předmětem šetření, podle čl. 2 odst. 6 první věty základního nařízení.
2.2 Vývozní cena
(27)
Jelikož byl vývoz spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Indii do Unie uskutečněn přímo nezávislým odběratelům, byla vývozní cena stanovena na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen za dotčený výrobek v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
2.3 Srovnání
(28)
Srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům činitelů, u kterých bylo prokázáno, že ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Za tímto účelem byl provedeny náležité úpravy, které se týkaly nákladů na dopravu a pojištění, manipulačních nákladů, nákladů při nakládání a vedlejších nákladů, finančních nákladů, bankovních poplatků a antidumpingových cel, která žadatel v odůvodněných případech platí.
(29)
Spolupracující vyvážející výrobce v Indii tvrdil, že v jeho případě je režim Duty Entitlement Passbook (dále jen režim „DEPB“) skutečně režim vracení cla, jelikož licence na režim DEPB se používají pouze k zaplacení dovozních cel na suroviny používané při výrobě sad uhlíkových elektrod. Proto, je-li výrobek vyvážen za nižší vývozní cenu, jsou náklady na dovozní cla zaplacená za suroviny vraceny. Společnost proto tvrdila, že by mělo dojít k úpravě cen stanovených pro domácí trh, jelikož tyto ceny nejsou ovlivňovány vracením dovozních cel. Z šetření však vyplynulo, že v rozporu se svým tvrzením společnost využívá dovezené suroviny osvobozené od cla při výrobě sad uhlíkových elektrod určených nejen na vývoz, ale i na domácí trh. Z toho důvodu nemá režim DEPB žádný vliv na cenový rozdíl mezi výrobky prodávanými na domácím trhu a vyváženými výrobky, a požadovanou úpravu tudíž nelze provést.
2.4 Dumpingové rozpětí
(30)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné hodnoty podle druhu výrobku a vážené průměrné vývozní ceny odpovídajícího druhu dotčeného výrobku. Na základě této metody představuje dumpingové rozpětí stanovené pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce 11-12 %.
(31)
V připomínkách k poskytnutým informacím o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována („poskytnutí konečných informací“), daná společnost tvrdila, že vypočtení dumpingového rozpětí na základě čtyř ze dvanácti měsíců období přezkumného šetření představuje odchylku od metody použité při původním šetření, kde bylo zohledněno všech dvanáct měsíců období šetření. Společnost proto tvrdila, že metoda použitá při výpočtu dumpingové rozpětí zvyšuje.
(32)
Připomíná se, že výpočet dumpingového rozpětí na základě čtyř měsíců je metoda, kterou Komise běžně používá při přezkumu před pozbytím platnosti, kde je třeba rozhodnout, zda dumping přetrvává nebo zda existuje pravděpodobnost, že bude obnoven. Z šetření na místě vyplynulo, že uvedené čtyři měsíce byly reprezentativní pro celé dvanáctiměsíční období. Tento závěr byl učiněn na základě srovnání údajů o nákladech a cenách za uvedené čtyři měsíce s údaji za zbývajících osm měsíců. Čtyři vybrané měsíce byly navíc poslední měsíce každého čtvrtletí, a byly tudíž rovnoměrně rozvrženy po celém dvanáctiměsíčním období. Komise tudíž nesouhlasí s tvrzením, že použitá metoda má vliv na závěr, který byl učiněn ohledně výskytu dumpingu během období přezkumného šetření, a ani nezvyšuje dumpingové rozpětí.
(33)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci druhého známého vyvážejícího výrobce v Indii nemohlo být dumpingové rozpětí v jeho případě vypočítáno. Nicméně podle žádosti o přezkum probíhal vývoz této společnosti do Unie rovněž za dumpingové ceny. Jelikož většina vývozu z Indie připadá na spolupracujícího indického výrobce, u něhož byl zjištěn dumping, a průměrná cena dotčeného výrobku dováženého z Indie je podle Eurostatu nižší než průměrná vývozní cena spolupracující společnosti, je potvrzena existence dumpingu na úrovni celé země.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(34)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost obnovení dumpingu. Vzhledem k tomu, že na tomto šetření spolupracoval pouze jeden vyvážející výrobce v Indii, vycházejí níže uvedené závěry z údajů jediné spolupracující společnosti a ze skutečností dostupných v souladu s článkem 18 základního nařízení, konkrétně z údajů Eurostatu a z žádosti o přezkum.
(35)
V této souvislosti byly analyzovány tyto prvky: volná kapacita vyvážejících indických výrobců, přitažlivost trhu Unie pro indické výrobce a vývozní ceny do třetích zemí.
3.1 Volná kapacita vývozců
(36)
V případě spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Indii šetření ukázalo, že tato společnost má volnou kapacitu. Společnost kromě toho veřejně uvedla, že plánuje stávající kapacitu zvýšit. Je rovněž třeba zdůraznit, že společnost je orientovaná na vývoz, většina jejího obratu v období přezkumného šetření pocházela z prodeje na vývoz, a navzdory platným opatřením zůstává Unie i nadále důležitou destinací vývozu.
(37)
Pokud jde o druhého indického výrobce, uvádí se v žádosti o přezkum, že tato společnost svou kapacitu od uložení opatření výrazně zvýšila a plánuje ji nadále zvyšovat. Nelze proto vyloučit, že alespoň část této zvýšené kapacity by při absenci opatření mohla být namířena na trh Unie.
3.2 Přitažlivost trhu Unie
(38)
Přitažlivost trhu Unie lze ilustrovat na skutečnosti, že uložení antidumpingových a vyrovnávacích cel expanzi indického vývozu nezastavilo. Během posledních tří let naopak došlo k více než zdvojnásobení indického vývozu a jeho podíl na trhu Unie se více než ztrojnásobil. Je rovněž třeba zdůraznit, že během tohoto období vzrostly ceny na trhu Unie o 40 %.
3.3 Vývozní ceny do třetích zemí
(39)
Pokud jde o vývoz do třetích zemí, šetření ukázalo, že výše vývozních cen ze závodu spolupracující společnosti v období přezkumného šetření byla nižší než výše vývozních cen do Unie, u nichž byl zjištěn dumping. Lze tedy očekávat, že s ohledem na přitažlivost trhu Unie by spolupracující vyvážející výrobce při absenci opatření přesměroval alespoň část svého vývozu právě do Unie.
3.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu
(40)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním lze dospět k závěru, že vývoz z Indie je stále prováděn za dumpingové ceny a že je pravděpodobné, že by došlo k přetrvání dumpingu na trhu Unie, pokud by stávající antidumpingová opatření byla zrušena. Zdá se, že stávající volná kapacita v Indii a přitažlivost trhu Unie skutečně představuje pobídku pro vyvážející indické výrobce svůj vývoz do Unie za dumpingové ceny zvýšit, alespoň pokud jde o spolupracujícího vyvážejícího výrobce.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
1. Výroba v Unii
(41)
V Unii vyrábí obdobný výrobek pět společností nebo skupin společností, jejichž výstup tvoří celkovou výrobu obdobného výrobku v Unii ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
2. Výrobní odvětví Unie
(42)
Dvě z těchto pěti společností žádost nepodpořily a při přezkumném šetření nespolupracovaly, jelikož nepředložily odpovědi na dotazník. Žádost podaly tyto tři skupiny výrobců, které souhlasily, že budou při šetření spolupracovat: Graftech International, SGL Carbon GmbH a Tokai ERFTCARBON GmbH.
(43)
Tyto tři skupiny výrobců tvoří podstatnou část celkové výroby obdobného výrobku v Unii, jelikož představují více než 90 % celkové výroby některých sad uhlíkových elektrod v Unii, jak je uvedeno ve 4. bodě odůvodnění výše. Má se proto za to, že tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou nadále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžná poznámka
(44)
Vzhledem k tomu, že při tomto šetření spolupracoval pouze jeden indický vyvážející výrobce, nejsou v zájmu zachování důvěrnosti podle článku 19 základního nařízení údaje týkající se dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Indie do Evropské unie uvedeny v přesných číslech.
(45)
Situace v odvětví s uhlíkovými elektrodami úzce souvisí se situací v ocelářství, jelikož uhlíkové elektrody se využívají zejména v odvětví elektrooceli. V této souvislosti je třeba poznamenat, že v roce 2007 a během prvních tří čtvrtletí roku 2008 převládaly v ocelářství velmi pozitivní tržní podmínky, což mělo příznivé důsledky i pro odvětví s uhlíkovými elektrodami.
(46)
Je třeba poznamenat, že objem prodeje uhlíkových elektrod víceméně kopíruje objem výroby oceli. Smlouvy o dodávkách uhlíkových elektrod, které zahrnují i ceny a množství, jsou však obvykle uzavírány na dobu šesti až dvanácti měsíců. Z toho důvodu dochází zpravidla k prodlevě mezi vývojem objemu prodeje, který je výsledkem změn v poptávce, a případným výsledným dopadem na ceny.
2. Spotřeba na trhu Unie
(47)
Spotřeba Unie byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, odhadu objemu prodeje dalších výrobců v Unii na trhu v Unii, údajů o dovozu poskytnutých Eurostatem a údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení. Stejně jako při původním šetření (9) nebyl dovoz v některých případech brán v úvahu, jelikož se na základě dostupných informací nejednalo o dovoz výrobku, který je předmětem šetření.
(48)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o téměř 25 %, přičemž k hlavnímu poklesu došlo mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření. Je třeba poznamenat, že díky velmi pozitivním tržním podmínkám na počátku posuzovaného období byla spotřeba Unie velmi vysoká a mezi obdobím původního šetření a rokem 2006 vzrostla o 30 %.
Tabulka 1
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Celková spotřeba Unie (v tunách)
170 035
171 371
169 744
128 437
Index (2006 = 100)
100
101
100
76
3. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Indie
(49)
Objem dovozu pocházejícího z Indie (dále jen „dotčená země“) během posuzovaného období vzrostl o 143 procentních bodů a v období přezkumného šetření se zvýšil z 5 000 tun na 7 000 tun. Podíl dovozu z dotčené země na trhu se mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření, kdy dosáhl 5 %, více než ztrojnásobil. Podíl na trhu během období přezkumného šetření i přes výrazný pokles poptávky dále rostl. Ceny dovozu z dotčené země vzrostly během posuzovaného období o 52 %, a kopírovaly tak vývoj cen výrobního odvětví Unie, avšak zůstaly soustavně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Jelikož v Indii jsou pouze dva známí vyvážející výrobci, nejsou údaje v tabulce 2 z důvodu zachování důvěrnosti uvedeny v přesných číslech.
Tabulka 2
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z dotčené země (v tunách)
2 000 až 3 000
3 000 až 4 000
7 000 až 9 000
5 000 až 7 000
Index (2006 = 100)
100
123
318
243
Podíl dovozu z dotčené země na trhu*
asi 1,5 %
asi 2 %
asi 5 %
asi 5 %
Ceny dovozu z dotčené země (EUR/t)
asi 2 000
asi 2 600
asi 3 000
asi 3 200
Index (2006 = 100)
100
133
145
152
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(50)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
4.1 Výroba
(51)
V období přezkumného šetření výroba ve srovnání s rokem 2006 klesla o 29 %. Ve srovnání s rokem 2006 výroba výrobního odvětví Unie v roce 2007 nejprve vzrostla o 2 %, poté však došlo zejména v období přezkumného šetření k prudkému poklesu.
Tabulka 3
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Výroba (v tunách)
272 468
278 701
261 690
192 714
Index (2006 = 100)
100
102
96
71
4.2 Kapacita a využití kapacity
(52)
Výrobní kapacita mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření mírně poklesla (celkem o 2 %). Jelikož v roce 2008 a zejména během období přezkumného šetření výroba rovněž poklesla, vykázalo výsledné využití kapacity mezi rokem 2006 a obdobím šetření celkový pokles o 25 procentních bodů.
Tabulka 4
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Výrobní kapacita (v tunách)
298 500
292 250
291 500
293 500
Index (2006 = 100)
100
98
98
98
Využití kapacity
91 %
95 %
90 %
66 %
Index (2006 = 100)
100
104
98
72
4.3 Zásoby
(53)
V roce 2007 zůstal konečný stav zásob výrobního odvětví Unie ve srovnání s rokem 2006 stabilní a poté v roce 2008 klesl o 10 %. V období přezkumného šetření se stav zásob o něco zvýšil, ale byl stále o 5 % nižší než v roce 2006.
Tabulka 5
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Konečný stav zásob (v tunách)
21 407
21 436
19 236
20 328
Index (2006 = 100)
100
100
90
95
4.4 Objem prodeje
(54)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, během posuzovaného období klesl o 39 %. Na začátku posuzovaného období byl velmi vysoký, jelikož ve srovnání s obdobím původního šetření vzrostl o téměř 70 %. Objem prodeje se v roce 2007 a 2008 mírně snížil, ale zůstal na poměrně vysoké úrovni (v roce 2008 byl stále 47 % nad úrovní období původního šetření). Avšak mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření objem prodeje výrazně poklesl (téměř o třetinu).
Tabulka 6
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Prodej zákazníkům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
143 832
139 491
124 463
88 224
Index (2006 = 100)
100
97
87
61
4.5 Podíl na trhu
(55)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření postupně klesl o téměř 16 procentních bodů (z 84,6 % na 68,7 %).
Tabulka 7
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
84,6 %
81,4 %
73,3 %
68,7 %
Index (2006 = 100)
100
96
87
81
4.6 Růst
(56)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o téměř 25 %. Výrobní odvětví Unie ztratilo téměř 16 procentních bodů podílu na trhu, zatímco podíl dotčeného dovozu na trhu stoupl o 3,4 procentních bodů.
4.7 Zaměstnanost
(57)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie poklesla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 7 %.
Tabulka 8
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Zaměstnanost související s dotčeným výrobkem (počet osob)
1 942
1 848
1 799
1 804
Index (2006 = 100)
100
95
93
93
4.8 Produktivita
(58)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok klesla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 24 %. Během roku 2007 a 2008 se mírně zvýšila, avšak poté během období přezkumného šetření klesla o téměř 25 %.
Tabulka 9
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
140
151
146
107
Index (2006 = 100)
100
107
104
76
4.9 Prodejní ceny a činitelé ovlivňující ceny na domácím trhu
(59)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie vykazují pozitivní trend, jelikož během posuzovaného období vzrostly o 40 %. Došlo k tomu díky: i) celkové výši cen na trhu, ii) nutnosti vyrovnat nárůst výrobních nákladů a iii) způsobu, jakým jsou ve smlouvách o dodávkách stanovovány ceny.
(60)
V roce 2007 a 2008 bylo výrobní odvětví Unie v kontextu celkově rostoucích tržních cen schopno zvýšit své ceny, zejména díky stabilně velké poptávce po uhlíkových elektrodách. Tato poptávka byla výsledkem velmi pozitivních tržních podmínek převládajících v ocelářství až do konce 3. čtvrtletí roku 2008, jak uvádí 45. bod odůvodnění.
(61)
V roce 2007 a 2008 vzrostly také ceny částečně s cílem pokrýt rostoucí výrobní náklady, zejména náklady na suroviny. V letech 2006 až 2008 vzrostly náklady o 23 %. Výrobní odvětví Unie však bylo schopno je pokrýt, jelikož výrazně zvedlo ceny (o 33 %).
(62)
Ceny rostly i v období přezkumného šetření, i když méně (o 5 %). Skutečnost, že ceny v době klesající poptávky neklesly, vysvětluje způsob, jakým jsou na trhu uzavírány smlouvy o dodávkách, a skutečnost, že většina smluv o dodávkách na rok 2009 byla uzavřena v roce 2008. Jak se uvádí ve 46. bodě odůvodnění, kopíruje objem prodeje uhlíkových elektrod více méně výrobu oceli. Dojednávání smluv o dodávkách uhlíkových elektrod na období šesti až dvanácti měsíců však může vést ke zpoždění vlivu jakékoliv změny v poptávce (nárůstu nebo poklesu) na ceny. Smlouvy jsou dojednávány na základě předpokládaného objemu, který se může lišit od skutečné úrovně prodeje, a výsledkem je tudíž skutečnost, že cenový vývoj v daném období nemusí nutně odrážet vývoj objemu prodeje za totéž období. To byl také případ období přezkumného šetření, kdy objem prodeje klesl, avšak ceny zůstaly nadále vysoké, protože většina smluv o dodávkách na rok 2009 byla uzavřena v roce 2008, a některé dodávky plánované na rok 2008 byly odloženy na rok 2009. Pětiprocentní nárůst cen během období přezkumného šetření však na rozdíl od dřívějších období nestačil na pokrytí růstu nákladů (o 13 %). Po období přezkumného šetření byly ceny znovu sjednány na nižší úrovni.
(63)
Jak je uvedeno ve 49. bodě odůvodnění, kopírovaly ceny dovozu z dotčené země vývoj cen výrobního odvětví Unie, avšak zůstaly soustavně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
Tabulka 10
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Jednotková cena pro trh Unie (EUR/t)
2 569
3 103
3 428
3 585
Index (2006 = 100)
100
121
133
140
4.10 Mzdy
(64)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření vzrostla průměrná mzda na zaměstnance o 15 %.
Tabulka 11
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Průměrné mzdové náklady na jednoho zaměstnance (v tis. EUR)
52
56
61
60
Index (2006 = 100)
100
108
118
115
4.11 Investice
(65)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se roční tok investic do dotčeného výrobku ze strany výrobního odvětví Unie zvýšil o 37 %. Během období přezkumného šetření však investice ve srovnání s rokem 2008 klesly o 14 %.
Tabulka 12
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čisté investice (v EUR)
30 111 801
45 383 433
47 980 973
41 152 458
Index (2006 = 100)
100
151
159
137
4.12 Ziskovost a návratnost investic
(66)
I při nárůstu nákladů o 40 % během posuzovaného období dokázalo výrobní odvětví Unie v roce 2006 a 2007 zvyšovat své ceny rychleji, než jak rostly náklady. To vedlo na nárůstu zisku z 19 % v roce 2006 na 26 % v roce 2007. Od roku 2007 do roku 2008 rostly ceny i náklady stejným tempem, a ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie zůstalo tudíž stabilní na úrovni z roku 2007. V období přezkumného šetření zisk poté opět klesl na 19 %, a to kvůli dopadu, který mělo nižší využití výrobní kapacity a vyšší ceny surovin na náklady. V roce 2009 zisk dále klesal, jelikož výrobní odvětví Unie muselo snížit ceny, aby zohlednilo celkový pokles prodejních cen na trhu s uhlíkovými elektrodami, k němuž došlo na základě nižší poptávky v ocelářství.
(67)
Návratnost investic vzrostla ze 71 % v roce 2006 na 103 % v roce 2007. V roce 2008 dosáhla úrovně 119 % a poté během období přezkumného šetření klesla na 77 %. Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření tedy návratnost investic vzrostla celkově pouze o 6 procentních bodů.
Tabulka 13
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čistý zisk z prodeje odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb)
19 %
26 %
25 %
19 %
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
71 %
103 %
119 %
77 %
4.13 Peněžní tok a schopnost zvýšit kapitál
(68)
Čistý peněžní tok z provozních činností se mezi rokem 2006 a 2007 zvýšil. V roce 2008 tento růst nadále pokračoval až do období přezkumného šetření, kdy poklesl. Peněžní tok byl v období přezkumného šetření o 28 % vyšší než na začátku posuzovaného období.
(69)
Neobjevily se známky toho, že by výrobní odvětví Unie mělo problémy se zvyšováním kapitálu, zejména proto, že někteří výrobci jsou součástí větších skupin.
Tabulka 14
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Peněžní tok (EUR)
109 819 535
159 244 026
196 792 707
140 840 498
Index (2006 = 100)
100
145
179
128
4.14 Rozsah dumpingového rozpětí
(70)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dovozu z Indie nelze považovat dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
4.15 Překonání účinků dřívějšího subvencování a dumpingu
(71)
Výše posuzované ukazatele vykazují mírné zlepšení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie po uložení konečných vyrovnávacích a antidumpingových opatření v roce 2004. Zejména od roku 2006 do roku 2008 těžilo výrobní odvětví Unie z vyšších cen a zisků. Bylo tomu tak zejména díky velmi pozitivním tržním podmínkám, které umožnily zachování vysoké úrovně cen a ziskovosti, ačkoli, jak je vysvětleno v 55. bodě odůvodnění, podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesal. Přesto se během stejného období a navzdory opatřením podíl indického dovozu na trhu zvýšil a indické výrobky byly dováženy za nižší ceny než ceny výrobního odvětví Unie. Již během období přezkumného šetření začal zisk výrobního odvětví Unie klesat a v roce 2009 poklesl ještě více z důvodu vyšších nákladů a omezenému růstu cen.
5. Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů
5.1 Účinek dumpingového dovozu
(72)
Navzdory poklesu spotřeby v Unii během posuzovaného období se objem dovozu z dotčené země více než zdvojnásobil a podíl tohoto dovozu na trhu se více než ztrojnásobil (viz 49. bod odůvodnění). Nejsou-li antidumpingová a vyrovnávací cla brána v úvahu, docházelo během období přezkumného šetření při dovozu z dotčené země k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, i když to bylo o méně než 2 %.
5.2 Dopad hospodářské krize
(73)
Když na konci roku 2008 vypukla hospodářská krize, bylo výrobní odvětví Unie díky velmi pozitivním hospodářským podmínkám převládajícím v roce 2007 a prvních třech čtvrtletích roku 2008 v ocelářství a souvisejících odvětvích, včetně odvětví uhlíkových elektrod, v poměrně dobré hospodářské situaci. Skutečnost, že smlouvy o dodávkách uhlíkových elektrod jsou zpravidla sjednávány na období šesti až dvanácti měsíců, znamená, že existuje zpoždění vlivu jakékoliv změny v poptávce (nárůstu nebo poklesu) na ceny. Jelikož byly smlouvy platné v období přezkumného šetření sjednány v době, kdy nebylo možné účinky hospodářské krize předvídat, týkal se její dopad v období přezkumného šetření zejména objemu, jelikož v případě cen by výrobní odvětví Unie jakýkoli dopad pocítilo se zpožděním. V této souvislosti je třeba poznamenat, že situace výrobního odvětví Unie se v určitém ohledu zhoršila i během období převládajících pozitivních hospodářských podmínek, jelikož odvětví ztratilo podíl na trhu ve prospěch dovozu z dotčené země. Skutečnost, že toto zhoršení nevedlo k výraznějším nepříznivým účinkům, lze částečně připsat vysoké poptávce v letech 2007-2008, která výrobnímu odvětví Unie umožnila udržet si vysoký objem výroby a prodeje, a částečně skutečnosti, že když tento objem v období přezkumného šetření poklesl, mohly být ceny zachovány z důvody výše popsané prodlevy.
5.3 Dovoz z ostatních zemí
(74)
Protože byly do údajů o dovozu dostupných na úrovni kódu KN získaných od Eurostatu zahrnuty i jiné výrobky než je výrobek, který je předmětem šetření, byla níže uvedená analýza provedena na základě údajů o dovozu na úrovni kódu Taric a byla doplněna o informace pocházející z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení. V některých případech nebyl dovoz brán v úvahu, jelikož se na základě dostupných informací nejednalo o dovoz výrobku, který je předmětem šetření.
(75)
Odhaduje se, že objem dovozu z ostatních třetích zemí se zvýšil o 63 % z přibližně 11 000 tun v roce 2006 na přibližně 18 500 tun v období přezkumného šetření. Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu vzrostl z 6,6 % v roce 2006 na 14,4 % v období přezkumného šetření. Průměrná cena dovozu z ostatních třetích zemí se mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření zvýšila o 42 %. Zdá se, že dotčený výrobek je dovážen zejména z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Ruska, Japonska a Mexika, což byly jediné země, které během období přezkumného šetření dosahovaly jednotlivého podílu na trhu vyššího než 1 %. Dovoz z těchto zemí je dále zkoumán v bodech odůvodnění níže. Dovoz z devíti dalších zemí představuje celkový podíl na trhu pouze přibližně 2 % a není dále zkoumán.
(76)
Podíl čínského dovozu na trhu během posuzovaného období vzrostl o 2,4 procentní body (z 0,2 % na 2,6 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž nižší než ceny dovozu z Indie.
(77)
Podíl ruského dovozu na trhu během posuzovaného období vzrostl o 4,2 procentní body (z 1,9 % na 6,1 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny mírně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, avšak vyšší než ceny dovozu z Indie.
(78)
Podíl japonského dovozu na trhu během posuzovaného období poklesl o 0,4 procentní body (z 2,0 % na 1,6 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny podobné nebo vyšší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž vyšší než ceny dovozu z Indie.
(79)
Podíl mexického dovozu na trhu během posuzovaného období vzrostl o 1,0 procentní bod (z 0,9 % na 1,9 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny vyšší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž vyšší než ceny dovozu z Indie.
(80)
Závěrem nelze vyloučit, že vývoj dovozu z ČLR a Ruska mohl do určité míry přispět ke zhoršení podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Ovšem vzhledem k obecnosti údajů získaných ze statistiky vývozu, která neumožňuje cenové srovnání podle druhu výrobku, což bylo možné v případě Indie díky podrobným informacím poskytnutým vyvážejícím výrobcem, nemohl být dopad dovozu z ČLR a Ruska určen s jistotou.
Tabulka 15
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z ostatních zemí (v tunách)
11 289
11 243
19 158
18 443
Index (2006 = 100)
100
100
170
163
Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu
6,6 %
6,6 %
11,3 %
14,4 %
Ceny dovozu z ostatních zemí (EUR/t)
2 467
3 020
3 403
3 508
Index (2006 = 100)
100
122
138
142
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z ČLR (v tunách)
421
659
2 828
3 380
Index (2006 = 100)
100
157
672
804
Podíl dovozu z ČLR na trhu
0,2 %
0,4 %
1,7 %
2,6 %
Ceny dovozu z ČLR (v EUR/t)
1 983
2 272
2 818
2 969
Index (2006 = 100)
100
115
142
150
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Ruska (v tunách)
3 196
2 887
8 441
7 821
Index (2006 = 100)
100
90
264
245
Podíl dovozu z Ruska na trhu
1,9 %
1,7 %
5,0 %
6,1 %
Ceny dovozu z Ruska (EUR/t)
2 379
2 969
3 323
3 447
Index (2006 = 100)
100
125
140
145
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Japonska (v tunách)
3 391
2 223
3 731
2 090
Index (2006 = 100)
100
66
110
62
Podíl dovozu z Japonska na trhu
2,0 %
1,3 %
2,2 %
1,6 %
Ceny dovozu z Japonska (EUR/t)
2 566
3 131
3 474
3 590
Index (2006 = 100)
100
122
135
140
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Mexika (v tunách)
1 478
2 187
2 115
2 465
Index (2006 = 100)
100
148
143
167
Podíl dovozu z Mexika na trhu
0,9 %
1,3 %
1,2 %
1,9 %
Ceny dovozu z Mexika (EUR/t)
2 634
3 629
4 510
4 554
Index (2006 = 100)
100
138
171
173
6. Závěr
(81)
Jak je uvedeno ve 49. bodě odůvodnění, objem dovozu z dotčené země se mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření více než zdvojnásobil. Vzhledem k tomu, že spotřeba ve stejném období klesla téměř o 25 %, podíl indických vývozců na trhu prudce vzrostl z přibližně 1,5 % v roce 2006 na přibližně 5 % během období přezkumného šetření. I když ceny indického vývozu do Unie v důsledku obecně vysokých tržních cen během posuzovaného období výrazně vzrostly, stále docházelo vůči cenám výrobního odvětví Unie k cenovému podbízení.
(82)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se i přes existenci antidumpingových a vyrovnávacích opatření vyvíjela řada důležitých ukazatelů nepříznivě: objem výroby a prodeje klesl o 29, respektive 39 %, využití kapacity o 28 % a poté následoval pokles zaměstnanosti a produktivity. I když je možné část tohoto nepříznivého vývoje vysvětlit silným poklesem spotřeby, která se během posuzovaného období snížila o téměř 25 %, musí být významný pokles podílu výrobního odvětví Unie na trhu (mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 15,9 procentních bodů) rovněž interpretován s ohledem na neustálý nárůst podílu indického dovozu na trhu.
(83)
Poměrně vysoký zisk během období přezkumného šetření je třeba připsat zejména přetrvávajícím vysokým cenám, a to z důvodů uvedených v 62. bodě odůvodnění. Závěrem lze konstatovat, že situace výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období celkově zhoršila a že na konci období přezkumného šetření se výrobní odvětví Unie nacházelo v obtížné situaci, a to i přes poměrně vysoký zisk v této době, přičemž jeho snaha udržet objem prodeje a dostatečnou úroveň cen při menší poptávce byla mařena zvýšeným dumpingovým dovozem z Indie.
F. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(84)
Jak je uvedeno výše, uložení antidumpingových opatření umožnilo výrobnímu odvětví Unie zotavit se ze vzniklé újmy pouze do určité míry. Jakmile však vysoká spotřeba Unie, která bylo pozorována během většiny posuzovaného období, během období přezkumného šetření odezněla, ocitlo se výrobní odvětví Unie v obtížné a nestabilní situaci a navíc muselo stále čelit škodlivému účinku dumpingového dovozu z Indie. Zejména schopnost výrobního odvětví Unie vyrovnat rostoucí náklady byla na konci období přezkumného šetření slabá.
2. Vztah mezi objemem vývozu a vývozními cenami do třetích zemí a objemem vývozu a vývozními cenami do Unie
(85)
Bylo zjištěno, že průměrná vývozní cena indického prodeje do států, které nejsou členy Unie, byla nižší než průměrná vývozní cena do Unie a také nižší než ceny na domácím trhu. Prodej indického vývozce určený do států, které nejsou členy Unie, byl uskutečňován v podstatném množství, které představovalo většinu jeho celkového prodeje na vývoz. Mělo se tudíž za to, že v případě zrušení platných opatření by bylo pro indické vývozce výhodné přesunout podstatnou část vývozu z ostatních třetích zemí na přitažlivější trh Unie, a to za ceny vyšší, než jsou ceny vývozu do třetích zemí, ale pravděpodobně stále nižší, než je současná cenová úroveň vývozu do Unie.
3. Nevyužitá kapacita a zásoby na indickém trhu
(86)
Spolupracující indický výrobce měl velké množství volné kapacity a plánoval ji v období 2010/11 dále zvýšit. Existuje tedy možnost podstatného zvýšení množství zboží vyváženého do Unie, zejména s ohledem na skutečnost, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy třetích zemí nebo domácí trh byly schopny pojmout jakékoli další výrobky.
(87)
V připomínkách k poskytnutým informacím spolupracující indický výrobce uvedl, že jeho volná kapacita vznikla zejména kvůli hospodářské krizi a souvisejícímu poklesu poptávky. Značná část volné kapacity této společnosti však může být vysvětlena skutečností, že společnost mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření svou kapacitu výrazně zvýšila. Dále je třeba poznamenat, že společnost plánuje kapacitu dále zvyšovat. Kromě toho je nutno říci, že existuje ještě další indický výrobce, který nespolupracoval, který má podobnou kapacitu i její využití a který rovněž nedávno oznámil, že kapacitu hodlá zvyšovat ještě výrazněji.
4. Závěr
(88)
Výrobci v dotčené zemi jsou schopni zvýšit nebo přesměrovat svůj objem vývozu na trh Unie. Ceny indického vývozu do třetích zemí jsou kromě toho nižší než ceny vývozu do Unie. Z šetření vyplynulo, že na základě srovnatelných druhů výrobku prodával spolupracující vyvážející výrobce dotčený výrobek za ceny nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie. Tyto nízké ceny by pravděpodobně klesly v souladu s nižšími cenami účtovanými při vývozu do zbytku světa. Taková cenová politika kombinovaná se schopností vývozců v dotčené zemi dodávat na trh Unie značné množství dotčeného výrobku by se vší pravděpodobností měla nepříznivý dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(89)
Jak je uvedeno výše, je výrobní odvětví Unie nadále nestabilní a ohrozitelné. Je pravděpodobné, že pokud by bylo vystaveno zvýšenému objemu dovozu z dotčené země za dumpingové ceny, snížil by se objem jeho prodeje, podíl na trhu i prodejní ceny, a v důsledku toho by se zhoršila jeho finanční situace na úroveň zjištěnou při původním šetření. S ohledem na uvedené skutečnosti lze tudíž dojít k závěru, že zrušení platných opatření by se vší pravděpodobností vedlo ke zhoršení již tak nestabilní situace výrobního odvětví Unie a k obnovení podstatné újmy vzniklé výrobnímu odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(90)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(91)
Je vhodné připomenout, že při původním šetření bylo stanoveno, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který mohla platná antidumpingová opatření mít na dotčené strany.
(92)
Na tomto základě se posuzovalo, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvání či obnovení poškozujícího dumpingu neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v tomto konkrétním případě v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(93)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je strukturálně životaschopným odvětvím. To potvrdil i příznivý vývoj jeho hospodářské situace zaznamenaný po uložení antidumpingových opatření v roce 2004. Zejména skutečnost, že výrobní odvětví Unie během několika let před obdobím přezkumného šetření zvýšilo svou ziskovost, je v ostrém kontrastu se situací před uložením příslušných opatření. Výrobní odvětví Unie však svůj podíl na trhu stále ztrácí, zatímco podíl dovozu z dotčené země na trhu během posuzovaného období výrazně vzrostl. Bez příslušných opatření by se výrobní odvětví Unie pravděpodobně nacházelo v mnohem horší situaci.
3. Zájmy dovozců/uživatelů
(94)
Žádný z devíti oslovených dovozců, kteří nejsou ve spojení, se nepřihlásil ke spolupráci.
(95)
Přihlásilo se sedmnáct uživatelů, kteří předložili odpovědi na dotazník. Většina z nich již několik let nezískává uhlíkové elektrody z Indie, a jsou proto v otázce možného zachování opatření neutrální, zatímco šest uživatelů alespoň v menším měřítku indické elektrody používá. Čtyři uživatelé tvrdí, že zachování opatření by mělo nepříznivý dopad na hospodářskou soutěž. Jedno sdružení (Eurofer) se zachováním opatření silně nesouhlasí a tvrdí, že opatření vedla k výraznému stažení indických vývozců z trhu Unie. Sdružení se domnívá, že zachování opatření by bránilo výrobcům oceli nalézt alternativní zdroje zásob a umožnilo by výrobnímu odvětví Unie si udržet dominantní, téměř duopolní postavení. Z vývoje indického dovozu po uložení opatření však jasně vyplývá, že k žádnému výraznému stažení nedošlo. Dovoz z Indie se naopak během posuzovaného období výrazně zvýšil. Šetření kromě toho ukázalo, že uhlíkové elektrody stále více přicházejí na trh Unie z řady dalších třetích zemí. Pokud jde sílu postavení výrobního odvětví Unie na trhu, připomíná se, že během posuzovaného období klesl jeho podíl na trhu o téměř šestnáct procentních bodů (viz 55. bod odůvodnění výše). Uvedené sdružení navíc přiznalo, že uhlíkové elektrody představují pouze relativně malou část celkových nákladů výrobců oceli.
(96)
Dále je třeba připomenout, že podle zjištění z původního šetření nebyl dopad uložení opatření pro uživatele významný (10). Přestože jsou tato opatření uplatňována již pět let, získávají dovozci/uživatelé v Unii nadále své zboží mimo jiné i v Indii. Nebyly ani uvedeny žádné skutečnosti svědčící o obtížích při hledání jiných zdrojů. Navíc je třeba připomenout, že co se týče účinku uložení opatření na uživatele, byl v původním šetření učiněn závěr, že vzhledem k zanedbatelnému významu nákladů na uhlíkové elektrody pro výrobní odvětví uživatelů by jakékoli zvýšení nákladů pravděpodobně nemělo na toto výrobní odvětví podstatný vliv. Po uložení opatření nebyly zjištěny žádné skutečnosti svědčící o opaku. Je proto možné dojít k závěru, že zachování antidumpingových opatření nebude mít pravděpodobně na vývozce/uživatele v Unii podstatný účinek.
4. Závěr
(97)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, proč by stávající antidumpingová opatření neměla být zachována.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(98)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání připomínek k poskytnutým informacím. Oprávněná vyjádření a připomínky byly patřičným způsobem zohledněny.
(99)
Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení by měla být antidumpingová opatření uložená z dovozu některých uhlíkových elektrod pocházejících z Indie zachována. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorických cel.
(100)
Sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovoz dotčeného výrobku vyráběného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nemůže využít těchto sazeb a podléhá sazbě cla použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(101)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (11) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí například s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Je-li to na místě, nařízení se poté pozmění tak, že se aktualizuje seznam společností, které mají prospěch z individuálních celních sazeb,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz uhlíkových elektrod druhu, který se používá v elektrických pecích, o hustotě 1,65 g/cm3 nebo vyšší a o elektrickém odporu 6,0 μΩ.m nebo nižším, v současnosti kódu KN ex 8545 11 00 (kód TARIC 8545110010), a spojníků používaných pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex 8545 90 90 (kód TARIC 8545909010), ať už dovážených společně nebo odděleně, pocházejících z Indie.
2. Sazba cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Konečné clo
(v %)
Doplňkový kód TARIC
Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kalkata - 700016, Západní Bengálsko
9,4
A530
HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida - 201301, Uttarpradéš
0
A531
Všechny ostatní společnosti
8,5
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 13. prosince 2010.
32010R1186
L 332/17
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 1186/2010
od 13. prosinca 2010.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih sustava grafitnih elektroda podrijetlom iz Indije, nakon revizije nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 4. i članak 11. stavak 2., stavak 5. i stavak 6.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija (Komisija) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Mjere na snazi
(1)
Vijeće je, nakon antidampinškog ispitnog postupka (početni ispitni postupak), Uredbom (EZ) br. 1629/2004 (2), uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih grafitnih elektroda trenutačno obuhvaćenih oznakom KN ex 8545 11 00 i nastavaka koji se koriste za takve elektrode trenutačno iz oznake KN ex 8545 90 90 podrijetlom iz Indije (konačne antidampinške mjere). Te su mjere bile u obliku pristojbe ad valorem od 0 %.
(2)
Vijeće je, nakon antisubvencijskog ispitnog postupka, Uredbom (EZ) br. 1628/2004 (3), uvelo konačnu kompenzacijsku pristojbu na uvoz određenih grafitnih elektroda trenutačno obuhvaćenih oznakom KN ex 8545 11 00 i nastavaka koji se koriste za takve elektrode trenutačno iz oznake KN 8545 90 90 podrijetlom iz Indije (konačne kompenzacijske mjere). Te su mjere bile u obliku pristojbe ad valorem od 15,7 %, uz izuzetak jednog trgovačkog društva za koje je stopa pristojbe iznosila 7 %.
(3)
Nakon parcijalne privremene revizije kompenzacijskih mjera po službenoj dužnosti, Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1354/2008 (4) izmijenilo uredbe (EZ) br. 1628/2004 i (EZ) br. 1629/2004. Konačne kompenzacijske pristojbe izmijenjene su na 6,3 % i 7,0 % za uvoz iz pojedinačno navedenih izvoznike s preostalom stopom pristojbe od 7,2 %. Konačne antidampinške pristojbe izmijenjene su na 9,4 % i 0 % za uvoz iz pojedinačno navedenih izvoznike s preostalom stopom pristojbe od 8,5 %.
2. Zahtjev za reviziju nakon isteka mjera
(4)
Nakon objavljivanja obavijesti o skorom isteku (5) konačnih antidampinških mjera na snazi, Komisija je 18. lipnja 2009. primila zahtjev za pokretanje revizije nakon isteka tih mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe. Zahtjev su podnijela tri proizvođača iz Unije: Graftech International, SGL Carbon GmbH i Tokai ERFTCARBON GmbH (podnositelji zahtjeva) koji predstavljaju veći dio, u ovom slučaju više od 90 % ukupne proizvodnje Unije određenih sustava grafitnih elektroda.
(5)
Zahtjev za reviziju temeljio se na razlozima da bi istek mjera vjerojatno za posljedicu imao nastavljanje ili ponavljanje dampinga i štete industriji Unije.
3. Pokretanje revizije nakon isteka mjera
(6)
Nakon što je nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom utvrđeno da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije nakon isteka mjera, Komisija je 17. rujna 2009. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (6) (obavijest o pokretanju postupka) najavila pokretanje revizije nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe.
4. Usporedni ispitni postupci
(7)
U obavijesti o pokretanju postupka objavljenoj u Službenom listu Europske unije17. rujna 2009. (7), Komisija je također najavila pokretanje revizije ispitnog postupka nakon isteka konačnih kompenzacijskih mjera prema članku 18. Uredbe Vijeća (EZ) br. 597/2009 od 11. lipnja 2009. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (8).
5. Ispitni postupak
5.1. Razdoblje ispitnog postupka
(8)
Ispitni postupak u vezi s nastavljanjem ili ponavljanjem dampinga obuhvatio je razdoblje od 1. srpnja 2008. do 30. lipnja 2009. („razdoblje revizije ispitnog postupka” ili „RRIP”). Ispitivanje kretanja koja su važna za procjenu vjerojatnosti nastavljanja ili obnavljanja štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2006. do kraja razdoblja revizije ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).
5.2. Stranke na koje se odnosi ispitni postupak
(9)
Komisija je službeno obavijestila podnositelje zahtjeva, ostale poznate proizvođače iz Unije, proizvođače izvoznike, uvoznike, korisnike za koje se zna da se to na njih odnosi i predstavnike zemlje izvoznice o pokretanju revizije nakon isteka mjera. Zainteresirane strane dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.
(10)
Svim zainteresiranim stranama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobreno je saslušanje.
(11)
S obzirom na naočigled veliki broj nepovezanih uvoznika, smatralo se primjerenim, u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe, ispitati treba li koristiti odabir uzoraka. Kako bi se odlučilo je li odabir uzoraka neophodan i, ako jest, da bi se izabrao uzorak, gornje strane su zamoljene, prema članku 17. Osnovne uredbe, da se jave unutar 15 dana od početka revizija i dostave Komisiji podatke zahtijevane u obavijesti o pokretanju postupka. Međutim, ni jedan nepovezani uvoznik nije se javio za suradnju. Stoga odabir uzoraka nije bio potreban.
(12)
Komisija je poslala upitnike svim stranama, za koje se znalo da se ispitni postupak na njih odnosi, te onima koje su se javile u rokovima određenima u obavijesti o pokretanju postupka. Dobiveni su odgovori od tri skupine proizvođača iz Unije (tj. podnositelja zahtjeva), jednog proizvođača izvoznika i 17 korisnika. Tijekom odabira uzoraka nije se javio ni jedan uvoznik, a tijekom ispitnog postupka ni jedan drugi uvoznik nije se javio Komisiji niti joj dostavio bilo kakav podatak.
(13)
U reviziji je u potpunosti surađivao samo jedan od dva poznata proizvođača izvoznika u Indiji, tj. društvo HEG Limited (HEG), koje je dostavilo odgovor na upitnik. U tom pogledu trebalo bi napomenuti da je u početnom ispitnom postupku puni i službeni naziv tog trgovačkog društva bilo Hindustan Electro Graphite Limited. To je trgovačko društvo kasnije promijenilo svoj naziv u HEG Limited. Drugi proizvođač izvoznik koji je surađivao u početnom ispitnom postupku, tj. društvo Graphite India Limited (GIL), odlučio je ne dostaviti odgovor na upitnik u ovoj reviziji.
(14)
Komisija je tražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i nastale štete te interesa Zajednice. Posjeti radi provjere obavljene su u poslovnim prostorijama sljedećih zainteresiranih strana:
(a)
proizvođači iz Unije
-
SGL Carbon GmbH, Wiesbaden i Meitingen, Njemačka,
-
Graftech Switzerland SA, Bussigny, Švicarska,
-
Graftech Iberica S.L., Ororbia, Španjolska,
-
Tokai Erftcarbon GmbH, Grevenbroich, Njemačka.
(b)
proizvođač izvoznik u Indiji
-
HEG Limited, Bhopal.
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
(15)
Proizvod, koji je obuhvaćen ovom revizijom, isti je proizvod kao i onaj u početnom ispitnom postupku, tj. grafitne elektrode vrste koja se koristi za električne peći, prividne gustoće 1,65 g/cm3 ili veće i električnog otpora 6,0 μΩ.m ili manje, trenutačno iz oznake KN ex 8545 11 00 i nastavci koji se koriste za takve elektrode, trenutačno iz oznake KN ex 8545 90 90, bez obzira na to uvoze li se zajedno ili posebno i koji su podrijetlom iz Indije (dotični proizvod).
(16)
Ispitni postupak je, kao i početni ispitni postupak, potvrdio da dotični proizvod i proizvodi koje proizvodi i prodaje proizvođač izvoznik na domaćem tržištu u Indiji, kao i oni koje proizvođači iz Unije proizvode i prodaju u Uniji, imaju jednaka osnovna fizička i tehnička svojstva te upotrebu i stoga predstavljaju istovjetan proizvod u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
C. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA
(17)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, ispitano je bi li bilo vjerojatno da bi istek postojećih mjera doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga.
1. Općenito
(18)
Suradnja je ostvarena samo s jednim proizvođačem izvoznikom u Indiji. Drugi poznati proizvođač izvoznik nije surađivao u ispitnom postupku.
(19)
Usporedba obujma izvoza proizvođača izvoznika koji surađuje s ukupnim obujmom izvoza iz Indije u Uniju pokazala je da je proizvođač izvoznik koji surađuje činio veliku većinu cjelokupnog uvoza u Uniju tijekom RRIP-a. Razina suradnje se, stoga, smatrala visokom.
2. Damping uvoza tijekom RRIP-a
2.1. Uobičajena vrijednost
(20)
U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe, Komisija je prvo ispitala je li domaća prodaja istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima od strane indijskog proizvođača izvoznika koji surađuje reprezentativna, odnosno je li ukupna navedena prodaja najmanje iznosila 5 % ukupne odgovarajuće izvozne prodaje u Uniji.
(21)
Komisija je potom utvrdila one vrste istovjetnog proizvoda koje na domaćem tržištu prodaje trgovačko društvo koje su istovjetne ili izravno usporedive s vrstama koje se prodaju radi izvoza u Uniju. Prilikom definiranja vrsta sustava grafitnih elektroda u obzir su uzeti sljedeći elementi: i. prodaju li se s nastavkom ili ne, ii. njihov promjer i iii. njihova dužina.
(22)
Proizvođač izvoznik koji surađuje tvrdio je da bi činjenicu da se sustavi grafitnih elektroda proizvode od koksa različite kvalitete (osnovna sirovina) trebalo uzeti u obzir prilikom utvrđivanja istovjetnih ili izravno usporedivih vrsta sustava grafitnih elektroda. Naime, potvrđeno je da je trgovačko društvo u proizvodnom procesu koristilo dvije različite vrste koksa: uvezeni iglični koks koji je vrhunske kvalitete i obični koks koji se nabavlja na indijskom tržištu. Također je potvrđeno da korištena vrsta koksa određuje trošak proizvodnje i cijenu krajnjeg proizvoda.
(23)
Stoga, kako bi se osigurala primjerena usporedba, Komisija je podijelila sve vrste proizvoda u proizvode niže kvalitete i proizvode više kvalitete za potrebe izračuna dampinga.
(24)
Nadalje se ispitalo je li domaća prodaja proizvođača izvoznika koji surađuje bila reprezentativna za svaku vrstu proizvoda, tj. čini li domaća prodaja svih vrsta proizvoda najmanje 5 % obujma prodaje iste vrste proizvoda koji se izvozi u Uniju. U skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe, za prodaju vrsta proizvoda prodanih u reprezentativnim količinama potom se ispitalo je li ta prodaja ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine.
(25)
Ispitivanje čiji je cilj bio utvrditi može li se smatrati da je domaća prodaja svake vrste dotičnog proizvoda na domaćem tržištu u reprezentativnim količinama ostvarena u uobičajenom tijeku prodaje, provedeno je tako da se utvrdio udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima određene vrste. U svim slučajevima kad se konkretna vrsta proizvoda na domaćem tržištu prodavala u dostatnim količinama u uobičajenom tijeku trgovine, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni, izračunanoj kao ponderirani prosjek ukupne prodaje te vrste proizvoda na domaćem tržištu tijekom RRIP-a.
(26)
Za preostale vrste proizvoda koje nisu prodane u reprezentativnim količinama ili u uobičajenom tijeku trgovine, uobičajena vrijednost izračunana je u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe. Uobičajena vrijednost izračunana je, u skladu s prvom rečenicom iz članka 2. stavka 6. Osnovne uredbe, dodavanjem troškovima proizvodnje izvezenih vrsta, prilagođenih prema potrebi, razumnog postotka za prodajne, opće i administrativne troškove i razumnu profitnu maržu na temelju stvarnih podataka o proizvodnji i prodaji istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku prodaje od strane proizvođača izvoznika iz ispitnog postupka.
2.2. Izvozna cijena
(27)
S obzirom na to da je sva izvozna prodaja indijskog proizvođača izvoznika koji surađuje u Uniji izvršena izravno nezavisnim kupcima, izvozna je cijena utvrđena na temelju stvarno plaćenih cijena ili cijena koje je trebalo platiti za dotični proizvod u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe.
2.3. Usporedba
(28)
Ponderirana uobičajena vrijednost i ponderirana izvozna cijena uspoređene su s obzirom na cijene franko tvornica na istoj razini trgovine. Kako bi se osigurala primjerena usporedba uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, u obzir su uzete razlike u čimbenicima za koje se pokazalo da utječu na cijene i usporedivost cijena, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. U tu svrhu i kada je to bilo primjereno i opravdano izvršene su odgovarajuće prilagodbe koje se odnose na razlike u transportu, osiguranju, manipulacijama, utovaru i popratnim troškovima, financijskim troškovima, bankovnim naknadama i antidampinškim pristojbama plaćenima od strane podnositelja zahtjeva.
(29)
Indijski proizvođač izvoznik koji surađuje je tvrdio da u ovom slučaju, Program prava na povrat carinskih pristojba (DEPBS) zapravo program povrata pristojba, s obzirom da se dozvole za DEPBS koriste samo za plaćanje uvoznih carina za sirovine korištene u proizvodnji sustava grafitnih elektroda. Stoga se troškovi uvoznih carina plaćenih za sirovine vraćaju kod izvoza proizvoda, što dovodi do nižih izvoznih cijena. Trgovačko društvo je, stoga, tvrdilo da je prilagodbu trebalo napraviti na domaćim cijenama jer na njih ne utječe nadoknada uvoznih carina. Ispitni postupak je pokazao da, suprotno od onoga što se tvrdilo, trgovačko društvo koristi sirovine uvezene bez carina i u proizvodnji sustava grafitnih elektroda namijenjenih za izvozno tržište, kao i u proizvodnji namijenjenoj za domaće tržište. Stoga DEPBS ne utječe na razliku u cijenama između proizvoda prodanih u zemlji i izvezenih proizvoda te se prilagodba ne može odobriti.
2.4. Dampinška marža
(30)
Kao što je predviđeno člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, ponderirana prosječna uobičajena vrijednost svake vrste uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste dotičnog proizvoda. Na temelju prethodne metodologije, dampinška marža utvrđena za proizvođača izvoznika koji surađuje iznosi 11-12 %.
(31)
U svojim komentarima na objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera (konačna objava), trgovačko je društvo tvrdilo da je izračun dampinške marže na temelju 4 od 12 mjeseci RRIP-a bio odstupanje od metodologije korištene u početnom ispitnom postupku u kojem je svih 12 mjeseci razdoblja ispitnog postupka uzeto u obzir. Stoga je tvrdilo da je tom metodom izračuna povećana dampinška marža.
(32)
Podsjeća se da je temeljenje izračuna dampinga na 4 mjeseca RRIP-a metodologija koju Komisija u uobičajenim uvjetima koristi u revizijama nakon isteka mjera, kada treba utvrditi je li damping nastavljen ili postoji li vjerojatnost da će se damping ponoviti. Ispitnim postupkom na licu mjesta utvrđeno je da su 4 mjeseca bila reprezentativna za cijelo razdoblje od 12 mjeseci. To je postignuto usporedbom troškova i cijena prema podacima za 4 mjeseca s preostalih 8 mjeseci. Osim toga, odabrana 4 mjeseca bili su posljednji mjeseci svakog tromjesečja i, stoga, su jednako raspoređeni tijekom razdoblja od 12 mjeseci. Komisija se, stoga, ne slaže da korištena metoda mijenja konačni zaključak u pogledu postojanja dampinga tijekom RRIP-a, niti da ona povećava dampinšku maržu.
(33)
S obzirom na nedostatak suradnje od strane drugog poznatog indijskog proizvođača izvoznika, dampinška se marža nije mogla izračunati za tog proizvođača. Međutim, prema revizijskom zahtjevu, izvoz ovog trgovačkog društva u Uniju, također, je ostvaren po dampinškim cijenama. S obzirom da je većina izvoza iz Indije povezana s indijskim proizvođačem koji surađuje za koji je utvrđeno da je dampinški te da je prosječna cijena dotičnog proizvoda uvezenog iz Indije prema Eurostatu niža od prosječne izvozne cijene trgovačkog društva koje surađuje, potvrđuje se postojanje dampinga na području cijele zemlje.
3. Razvoj uvoza ako bi se mjere stavile izvan snage
(34)
Nakon analize postojanja dampinga tijekom RRIP-a, ispitana je i vjerojatnost ponavljanja dampinga. S obzirom na činjenicu da je samo jedan proizvođač izvoznik u Indiji surađivao u ovom ispitnom postupku, donji zaključci oslanjaju se na podacima jedinog trgovačkog društva koje surađuje, kao i na činjenicama raspoloživima u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe, odnosno podacima Eurostata i revizijskom zahtjevu.
(35)
U tom su pogledu analizirani sljedeći elementi: rezervni kapacitet indijskih proizvođača izvoznika, privlačnost tržišta Unije za indijske proizvođače i izvozne cijene u treće zemlje.
3.1. Rezervni kapacitet izvoznikâ
(36)
U pogledu indijskog proizvođača izvoznika koji surađuje, ispitni postupak pokazao je da ima raspoloživog rezervnog kapaciteta. Nadalje, trgovačko društvo je objavilo da namjeravam povećati svoj postojeći kapacitet. Također bi trebalo naglasiti da je to trgovačko društvo usmjereno na izvoz, pri čemu je većinu prometa tijekom RRIP-a ostvarilo izvoznom prodajom te da je Unija još uvijek važno izvozno odredište unatoč mjerama na snazi.
(37)
U pogledu drugog indijskog proizvođača, prema revizijskom zahtjevu, trgovačko društvo već je znatno povećalo svoj kapacitet od uvođenja mjera te ga planira dodatno povećati. Stoga se ne može isključiti da bi se barem dio tog povećanog kapaciteta mogao preusmjeriti na tržište Unije u slučaju izostanka mjera.
3.2. Privlačnost tržišta Unije
(38)
Privlačnost tržišta Unije odražava se u činjenici da uvođenje antidampinških i kompenzacijskih pristojba nije zaustavilo širenje indijskog izvoza. Nasuprot tome, tijekom zadnje 3 godine su indijski izvoznici više nego udvostručili svoj izvoz, a njihov tržišni udio u Uniji povećao se više od tri puta. Također bi trebalo naglasiti da se u tom razdoblju razina cijena na tržištu Unije povećala za 40 %.
3.3. Izvozne cijene prema trećim zemljama
(39)
U pogledu izvoza u treće zemlje, ispitni postupak pokazao je da je u RRIP-u razina izvoznih cijena trgovačkog društva koje surađuje na razini franko tvornica bila niža od izvoznih cijena u Uniju za koje je utvrđeno da su dampinške. Stoga se može očekivati da bi u slučaju izostanka mjera proizvođač izvoznik koji surađuje preusmjerio barem dio svog izvoza u Uniju, s obzirom na privlačnost tog tržišta.
3.4. Zaključak o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga
(40)
S obzirom na gore opisane nalaze, može se zaključiti da je izvoz iz Indije još uvijek dampinški i da postoji vjerojatnost nastavka dampinga na tržištu Uniju u slučaju uklanjanja trenutačnih antidampinških mjera. Naime, uzimajući u obzir postojeći rezervni kapacitet u Indiji i privlačnost tržišta Unije, čini se da postoji poticaj za indijske proizvođače izvoznike da povećaju svoj izvoz na tržište Unije po dampinškim cijenama, barem što se tiče proizvođača izvoznika koji surađuje.
D. DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE
1. Proizvodnja Unije
(41)
U Uniji, istovjetni proizvod proizvodi pet trgovačkih društava ili skupina trgovačkih društava čija proizvodnja čini cjelokupnu proizvodnju Unije istovjetnog proizvoda u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.
2. Industrija Unije
(42)
Dvije od pet skupina trgovačkih društva nisu se javile i podržale zahtjev i nisu surađivale u reviziji ispitnog postupka tako da dostave odgovor na upitnik. Sljedeće tri skupine proizvođača podnijele su zahtjev i pristale su surađivati: Graftech International, SGL Carbon GmbH, i Tokai ERFTCARBON GmbH.
(43)
Te tri skupine proizvođača predstavljaju veći dio ukupne proizvodnje Unije istovjetnog proizvoda, jer predstavljaju više od 90 % ukupne proizvodnje određenih sustava grafitnih elektroda u Uniji, kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 4. Stoga se smatra da predstavljaju industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe te ih se dalje u tekstu navodi kao „industrija Unije”.
E. SITUACIJA NA TRŽIŠTU UNIJE
1. Uvodna napomena
(44)
S obzirom da je samo jedan indijski proizvođač izvoznik dotičnog proizvoda surađivao u ovom ispitnom postupku, podaci koji se odnose na uvoz dotičnog proizvoda u Europsku uniju podrijetlom iz Indije nisu predstavljeni preciznim brojkama kako bi se očuvala povjerljivost prema članku 19. Osnovne uredbe.
(45)
Situacija u industriji grafitnih elektroda blisko je povezana sa situacijom u sektoru čelika budući da se grafičke elektrode prvenstveno koriste u industriji elektročelika. U tom kontekstu, trebalo bi napomenuti da su 2007. i do prva tri tromjesečja 2008. u sektoru čelika prevladavali vrlo pozitivni tržišni uvjeti te posljedično i u industriji grafitnih elektroda.
(46)
Trebalo bi napomenuti da je kretanje obujma prodaje grafitnih elektroda više ili manje u skladu s obujmom proizvodnje čelika. Međutim, ugovori o nabavi grafitnih elektroda, koji obuhvaćaju cijene i količine, uobičajeno se dogovaraju za razdoblje od šest do dvanaest mjeseci. Stoga općenito postoji vremensko zaostajanje između razvoja događaja u obujmu prodaje koji proizlazi iz promjena u potražnji i bilo kakvog posljedičnog utjecaja na cijene.
2. Potrošnja na tržištu Unije
(47)
Potrošnja Unije utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije, procjene obujma prodaje ostalih proizvođača iz Unije na tržištu Unije, podacima Eurostata o uvozu i podacima prikupljenima u skladu s člankom 14. stavkom 6. Osnovne uredbe. Kao što je bilo učinjeno i u početnom ispitnom postupku (9), određeni uvoz je zanemaren jer, na temelju dostupnih podataka, nije izgledalo da se radi o proizvodu iz ispitnog postupka.
(48)
Između 2006. i RRIP-a, potrošnja Unije smanjila se za gotovo 25 %, pri čemu je do glavnog smanjenja došlo između 2008. i RRIP-a. Trebalo bi napomenuti da je, zbog vrlo pozitivnih tržišnih uvjeta na početku razmatranog razdoblja, potrošnja Unije bila na vrlo visokim razinama i povećana je za 30 % između razdoblja početnog ispitnog postupka i 2006.
Tablica 1.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Ukupna potrošnja Unije (u tonama)
170 035
171 371
169 744
128 437
Indeks (2006. = 100)
100
101
100
76
3. Obujam, tržišni udio i cijene uvoza iz Indije
(49)
Obujam uvoza podrijetlom iz Indije (dotična zemlja) se tijekom razmatranog razdoblja postupno povećavao za 143 postotna boda i dosegao razinu od 5 000 do 7 000 tona tijekom RRIP-a. Tržišni udio uvoza iz dotične zemlje više se nego utrostručio između 2006. i RRIP-a, kada je dosegao razinu od oko 5 %. Tržišni udio je još uvijek rastao tijekom RRIP-a, neovisno o značajnom padu potražnje. Cijene uvoza iz dotične zemlje tijekom razmatranog razdoblja povećale su se za 52 %, slijedeći slična kretanja za cijene industrije Unije, međutim, cijelo su vrijeme ostale niže od cijena industrije Unije. Podaci u tablici 2. nisu dani u točnim brojčanim iznosima zbog povjerljivosti, s obzirom da u Indiji postoje samo dva poznata proizvođača izvoznika.
Tablica 2.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam uvoza iz dotične zemlje (u tonama)
2 000 do 3 000
3 000 do 4 000
7 000 do 9 000
5 000 do 7 000
Indeks (2006. = 100)
100
123
318
243
Tržišni udio uvoza iz dotične zemlje
Oko 1,5 %
Oko 2 %
Oko 5 %
Oko 5 %
Cijena uvoza iz dotične zemlje (EUR/tona)
Oko 2 000
Oko 2 600
Oko 3 000
Oko 3 200
Indeks (2006. = 100)
100
133
145
152
4. Gospodarsko stanje industrije Unije
(50)
Prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala sve važne gospodarske čimbenike i pokazatelje koji su utjecali na stanje industrije Unije.
4.1. Proizvodnja
(51)
Tijekom RRIP-a, proizvodnja je smanjena za 29 % u usporedbi s 2006. Proizvodnja industrije Unije prvo je povećana za 2 % 2007. u usporedbi s 2006., a nakon toga je doživjela nagli pad, posebno tijekom RRIP-a.
Tablica 3.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Proizvodnja (u tonama)
272 468
278 701
261 690
192 714
Indeks (2006. = 100)
100
102
96
71
4.2. Kapacitet i stope iskorištenosti kapaciteta
(52)
Kapacitet proizvodnje neznatno je smanjen (ukupno za 2 %) između 2006. i RRIP-a. Budući da je 2008., a posebno tijekom RRIP-a, smanjena i proizvodnja, zabilježeno je opće smanjenje iskorištenosti kapaciteta od 25 postotnih bodova između 2006. i RRIP-a.
Tablica 4.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Proizvodni kapacitet (tone)
298 500
292 250
291 500
293 500
Indeks (2006. = 100)
100
98
98
98
Iskorištenost kapaciteta
91 %
95 %
90 %
66 %
Indeks (2006. = 100)
100
104
98
72
4.3. Zalihe
(53)
Razina završnih zaliha industrije Unije 2007. ostala je stabilna u usporedbi s 2006., a potom je smanjena za 10 % 2008. Tijekom RRIP-a razina zaliha se nešto povećala, ali je bila 5 % niža nego 2006.
Tablica 5.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Završne zalihe (u tonama)
21 407
21 436
19 236
20 328
Indeks (2006. = 100)
100
100
90
95
4.4. Obujam prodaje
(54)
Tijekom razmatranog razdoblja prodaja industrije Unije nepovezanim kupcima na tržištu Unije smanjena je za 39 %. Na početku razmatranog razdoblja prodaja je bila velika, a u usporedbi s razdobljem početnog ispitnog postupka povećana je za gotovo 70 %. Obujam prodaje malo se smanjio 2007. i 2008., ali je ostao na relativno visokoj razini (2008. još je uvijek bio 47 % iznad razine iz razdoblja početnog ispitnog postupka). Međutim, obujam prodaje značajno se smanjio između 2008. i RRIP-a (za gotovo jednu trećinu).
Tablica 6.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam prodaje Unije nepovezanim kupcima (u tonama)
143 832
139 491
124 463
88 224
Indeks (2006. = 100)
100
97
87
61
4.5. Tržišni udio
(55)
Tržišni udio koji je držala industrija Unije postupno se smanjio za gotovo 16 postotnih bodova između 2006. i RRIP-a (sa 86,6 % na 68,7 %).
Tablica 7.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Tržišni udio industrije Unije
84,6 %
81,4 %
73,3 %
68,7 %
Indeks (2006. = 100)
100
96
87
81
4.6. Rast
(56)
Između 2006. i RRIP-a, potrošnja Unije smanjena je za gotovo 25 %. Industrija Unije izgubila je gotovo 16 postotnih bodova tržišnog udjela, dok je dotični uvoz dobio 3,4 postotna boda tržišnog udjela.
4.7. Zaposlenost
(57)
Razina zaposlenosti industrije Unije smanjena je za 7 % između 2006. i RRIP-a.
Tablica 8.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Zaposlenost u području dotičnog proizvoda (osobe)
1 942
1 848
1 799
1 804
Indeks (2006. = 100)
100
95
93
93
4.8. Produktivnost
(58)
Produktivnost radne snage industrije Zajednice, izmjerena kao proizvodnja po zaposlenoj osobi godišnje, smanjena je za 24 % između 2006. i RRIP-a. Neznatno se povećala tijekom 2007. i 2008., a nakon toga je tijekom RRIP-a pala za gotovo 25 %.
Tablica 9.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Produktivnost (u tonama po zaposleniku)
140
151
146
107
Indeks (2006. = 100)
100
107
104
76
4.9. Prodajne cijene i čimbenici koji utječu na domaće cijene
(59)
Jedinične prodajne cijene industrije Unije pokazuju pozitivan trend, s obzirom da su tijekom razmatranog razdoblja porasle za 40 %. To je posljedica: i. opće razine cijena na tržištu, ii. potrebe za povratom povećanih troškova proizvodnje i iii. načina utvrđivanja cijena u ugovorima o nabavi robe.
(60)
Industrija Unije je 2007. i 2008. mogla povećati svoje cijene u kontekstu opće rastućih tržišnih cijena, što je bilo posljedica stalne velike potražnje za grafitnim elektrodama. Ta je potražnja bila rezultata vrlo pozitivnih tržišnih uvjeta koji su u sektoru čelika prevladavali sve do prva tri tromjesečja 2008., kako je opisano u uvodnoj izjavi 45.
(61)
Cijene su također porasle 2007. i 2008., djelomično kako bi pokrile rastuće troškove proizvodnje, a posebno troškove sirovina. Između 2006. i 2008. troškovi su povećani za 23 %. Međutim, industrija Unije mogla je to pokriti znatnim povećanjem svojih cijena (+ 33 %).
(62)
Cijene su i dalje rasle, iako u manjoj mjeri (+ 5 %) tijekom RRIP-a. Činjenicu da cijene nisu pale tijekom razdoblja kada je pala potražnja objašnjava način sklapanja ugovora o nabavi robe na tržištu i činjenica da je većina ugovora o nabavi robe za 2009. sklopljena 2008. Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 46., obujam prodaje grafitnih elektroda više ili manje se kretao u skladu s obujmom proizvodnje čelika. Međutim, dogovaranje ugovora o nabavi grafitnih elektroda za razdoblja od 6 do 12 mjeseci može dovesti do kašnjenja učinka bilo kakve promjene (povećanje ili smanjenje) potražnje na cijene. Ugovori se dogovaraju na temelju očekivanog obujma prodaje, koji se može razlikovati od stvarno postignute razine prodaje, što rezultira time da kretanje cijene u određenom razdoblju ne mora nužno slijediti kretanja obujma prodaje u istom razdoblju. To je bio slučaj tijekom RRIP-a kada se obujam prodaje smanjio, ali su cijene ostale visoke jer je većina ugovora o nabavi robe za 2009. sklopljena 2008., a neke isporuke koje su bile predviđene za 2008. odgođene su do 2009. Rast cijena od 5 % tijekom RRIP-a ipak nije bio dovoljan za pokriće povećanje troškova (+ 13 %) kao što je bio moguće tijekom prethodnih razdoblja. Niže razine cijena ponovno su dogovorene tek nakon RRIP-a.
(63)
Kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 49., cijene uvoza iz dotične zemlje slijedile su trendove slične onima industrije Unije, ali su dosljedno bile niže od cijena industrije Unije.
Tablica 10.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Jedinična cijena na tržištu Unije (EUR/tona)
2 569
3 103
3 428
3 585
Indeks (2006. = 100)
100
121
133
140
4.10. Plaće
(64)
Između 2006. i RRIP-a, prosječna plaća po zaposleniku porasla je za 15 %.
Tablica 11.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Godišnji troškovi rada po zaposleniku (u tisućama EUR)
52
56
61
60
Indeks (2006. = 100)
100
108
118
115
4.11. Ulaganja
(65)
Između 2006. i RRIP-a, godišnji tok ulaganja u dotični proizvod od strane industrije Unije povećan je za 37 %. Međutim, u usporedbi s 2008., tijekom RRIP-a ulaganja su smanjena za 14 %.
Tablica 12.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Neto ulaganja (EUR)
30 111 801
45 383 433
47 980 973
41 152 458
Indeks (2006. = 100)
100
151
159
137
4.12. Profitabilnost i povrat ulaganja
(66)
Usprkos povećanju troškova od 40 % koje je zabilježeno tijekom razmatranog razdoblja, industrija Unije uspjela je između 2006. i 2007. povećati svoje cijene više nego što je bilo povećanje troškova. To je dovelo do povećanja dobiti s razine od 19 % 2006. na 26 % 2007. Cijene i troškovi su od 2007. do 2008. rasli u istom omjeru pa je iznos dobiti industrije Unije ostao stabilan i na razini iz 2007. Dobit je potom ponovno pala na 19 % tijekom RRIP-a zbog učinka niže iskorištenosti kapaciteta proizvodnje i viših cijena sirovina na troškove. Dobit je dodatno pala 2009., s obzirom da je industrija Unije morala sniziti svoje cijene kako bi one odražavale opći pad prodajnih cijena na tržištu grafitnih elektroda zbog smanjenja potražnje unutar sektora čelika.
(67)
Povrat ulaganja (ROI) povećao se s razine od 71 % 2006. na 103 % 2007. 2008. povećan je na 119 %, a potom je tijekom RRIP-a pao na 77 %. Ukupno, povrat ulaganja je između 2006. i RRIP-a povećan samo za 6 postotnih bodova.
Tablica 13.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Neto dobit prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% neto prodaje)
19 %
26 %
25 %
19 %
Povrat ulaganja (neto dobit u % neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja)
71 %
103 %
119 %
77 %
4.13. Novčani tok i sposobnost prikupljanja kapitala
(68)
Neto novčani tok iz poslovanja povećan je između 2006. i 2007. Taj se rast nastavio 2008., a potom je pao tijekom RRIP-a. Ukupno, novčani tok je tijekom RRIP-a bio 28 % veći nego na početku razmatranog razdoblja.
(69)
Nisu postojali nikakvi pokazatelji da se industrija Unije suočila s poteškoćama u prikupljanju kapitala, uglavnom zbog činjenice da su neki proizvođači uključeni u veće skupine.
Tablica 14.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Novčani tok (EUR)
109 819 535
159 244 026
196 792 707
140 840 498
Indeks (2006. = 100)
100
145
179
128
4.14. Visina dampinške marže
(70)
S obzirom na obujam, tržišni udio i cijene uvoza iz Indije, učinak stvarnih marži dampinga na industriju Unije ne može se smatrati zanemarivim.
4.15. Oporavak od utjecaja prošlog subvencioniranja i prošlog dampinga
(71)
Gore ispitani pokazatelji pokazuju određeno poboljšanje gospodarskog i financijskog stanja industrije Unije nakon uvođenja konačnih kompenzacijskih i antidampinških mjera 2004. Industrija Unije je posebno između 2006. i 2008. imala koristi od povećanih cijena i dobiti. To je bila posljedica vrlo pozitivnih tržišnih uvjeta koji su omogućili zadržavanje visokih razina cijena i profitabilnosti, iako se, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 55., tržišni udio industrije Unije smanjivao. Međutim, tijekom istog razdoblja, i unatoč mjerama, tržišni udio indijskog uvoza je povećan, a indijski proizvodi uvezeni su po cijenama nižima od cijena industrije Unije. Tijekom RRIP-a, dobit industrije Unije već je počela padati, a 2009. dodatno je smanjena zbog povećanih troškova i ograničenog povećanja cijena.
5. Učinak dampinškog uvoza i ostalih čimbenika
5.1. Učinak dampinškog uvoza
(72)
Usprkos padu potrošnje u Uniji tijekom razmatranog razdoblja, obujam uvoza iz dotične zemlje više se nego udvostručio, a tržišni udio tog uvoza više se nego utrostručio (vidjeti uvodnu izjavu 49.). Ako ne uzmemo u obzir antidampinške i kompenzacijske pristojbe, uvoz iz dotične zemlje smanjio je cijene industrije Unije, iako tijekom RRIP-a za manje od 2 %.
5.2. Utjecaj gospodarske krize
(73)
Zbog vrlo pozitivnih gospodarskih uvjeta koji su prevladavali u industriji čelika i povezanim industrijama, uključujući industriju grafitnih elektroda, 2007. i u prva tri tromjesečja 2008., industrija Unije bila je u relativno dobrom gospodarskom stanju kada je gospodarska kriza započela krajem 2008. Činjenica da se ugovori za grafitne elektrode uobičajeno dogovaraju za 6 do 12 mjeseci znači da postoji kašnjenje učinka bilo kakve promjene (povećanje ili smanjenje) potražnje na cijene. Budući da su za RRIP ugovori dogovarani u fazi kada učinke gospodarske krize nije bilo moguće predvidjeti, utjecaj gospodarske krize tijekom RRIP-a uglavnom se odnosio na obujam, s obzirom da bi bilo kakav utjecaj na cijene industrija Unije osjetila kasnije. U tom kontekstu treba napomenuti da se stanje industrije Unije donekle pogoršalo, čak i tijekom pozitivnih gospodarskih uvjeta, jer je izgubljen tržišni udio zbog uvoza iz dotične zemlje. Činjenica da to pogoršanje nije uzrokovalo značajnije negativne učinke djelomično je bila posljedica visoke razine potražnje 2007.-2008. koja je omogućila da industrija Unije zadrži visoki obujam proizvodnje i prodaje, dijelom zbog činjenice da, kada je taj obujam smanjen tijekom RRIP-a, cijene je još uvijek bilo moguće zadržati zbog gore opisanog vremenskog zaostajanja.
5.3. Uvoz iz drugih zemalja
(74)
Zbog uključenja proizvoda koji nisu proizvod koji je predmet ispitnog postupka u podatke o uvozu koji su dostupni na razini oznake KN iz Eurostata, obavljena je sljedeća analiza na temelju podataka o uvozu na razini oznake TARIC, dopunjenih informacijama iz podataka prikupljenih u skladu s člankom 14. stavkom 6. Osnovne uredbe. Neki uvozi su zanemareni jer, na temelju dostupnih podataka, nije izgledalo da se radi o proizvodu u ispitnom postupku.
(75)
Procjenjuje se da je obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja povećan za 63 % s oko 11 000 tona 2006. na oko 18 500 tona u RRIP-u. Tržišni udio iz ostalih zemalja povećan je sa 6,6 % 2006. na 14,4 % u RRIP-u. Prosječna cijena uvoza iz ostalih trećih zemalja povećana je za 42 % između 2006. i RRIP-a. Čini se da glavnina uvoza dolazi iz Narodne republike Kine (NRK-a), Rusije, Japana i Meksika, koje su jedine zemlje s pojedinačnim tržišnim udjelom većim od 1 % tijekom RRIP-a. Uvoz iz tih zemalja dodatno je ispitan u sljedećim uvodnim izjavama. Uvoz iz devet drugih zemalja čini ukupan tržišni udio od samo oko 2 % te dalje nije ispitivan.
(76)
Tržišni udio kineskog uvoza povećao se za 2,4 postotna boda tijekom razmatranog razdoblja (od 0,2 % do 2,6 %). Raspoloživi podaci ukazuju da je taj uvoz izvršen po cijenama koje su bile niže od onih industrije Unije, ali i od cijena uvoza podrijetlom iz Indije.
(77)
Tržišni udio uvoza iz Rusije povećao se za 4,2 postotna boda tijekom razmatranog razdoblja (s 1,9 % na 6,1 %). Raspoloživi podaci ukazuju na to da je taj uvoz izvršen po cijenama koje su bile neznatno niže od onih industrije Unije, ali više od cijena uvoza podrijetlom iz Indije.
(78)
Tržišni udio uvoza iz Japana smanjio se za 0,4 postotna boda tijekom razmatranog razdoblja (s 2,0 % na 1,6 %). Raspoloživi podaci ukazuju da je taj uvoz izvršen po cijenama koje su bile slične ili više od onih industrije Unije, ali i više od cijena uvoza podrijetlom iz Indije.
(79)
Tržišni udio uvoza iz Meksika povećao se za 1,0 postotni bod tijekom razmatranog razdoblja (s 0,9 % na 1,9 %). Raspoloživi podaci ukazuju na to da je taj uvoz izvršen po cijenama koje su bile više od onih industrije Unije, ali i od cijena uvoza podrijetlom iz Indije.
(80)
Zaključno, ne može se isključiti da je razvoj uvoza iz NRK-a i Rusije mogao u određenoj mjeri doprinijeti pogoršanju tržišnog udjela industrije Unije. Međutim, s obzirom na opću prirodu podataka dostupnih u okviru statističkih podataka o uvozu, koji ne omogućuju usporedbu cijena po vrsti proizvoda, kao što je to bilo moguće za Indiju na temelju detaljnih podataka koje su dostavili proizvođači izvoznici, utjecaj uvoza iz NRK-a i Rusije ne može se utvrditi sa sigurnošću.
Tablica 15.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam uvoza iz ostalih zemalja (u tonama)
11 289
11 243
19 158
18 443
Indeks (2006. = 100)
100
100
170
163
Tržišni udio uvoza iz ostalih zemalja
6,6 %
6,6 %
11,3 %
14,4 %
Cijena uvoza iz ostalih zemalja (EUR/tona)
2 467
3 020
3 403
3 508
Indeks (2006. = 100)
100
122
138
142
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam uvoza iz NRK-a (u tonama)
421
659
2 828
3 380
Indeks (2006. = 100)
100
157
672
804
Tržišni udio uvoza iz NRK-a
0,2 %
0,4 %
1,7 %
2,6 %
Cijena uvoza iz NRK-a (EUR/tona)
1 983
2 272
2 818
2 969
Indeks (2006. = 100)
100
90
264
245
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam uvoza iz Rusije (u tonama)
3 196
2 887
8 441
7 821
Indeks (2006. = 100)
100
115
142
150
Tržišni udio uvoza iz Rusije
1,9 %
1,7 %
5,0 %
6,1 %
Cijena uvoza iz Rusije (EUR/tona)
2 379
2 969
3 323
3 447
Indeks (2006. = 100)
100
125
140
145
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam uvoza iz Japana (u tonama)
3 391
2 223
3 731
2 090
Indeks (2006. = 100)
100
66
110
62
Tržišni udio uvoza iz Japana
2,0 %
1,3 %
2,2 %
1,6 %
Cijena uvoza iz Japana (EUR/tona)
2 566
3 131
3 474
3 590
Indeks (2006. = 100)
100
122
135
140
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam uvoza iz Meksika (u tonama)
1 478
2 187
2 115
2 465
Indeks (2006. = 100)
100
148
143
167
Tržišni udio uvoza iz Meksika
0,9 %
1,3 %
1,2 %
1,9 %
Cijena uvoza iz Meksika (EUR/tona)
2 634
3 629
4 510
4 554
Indeks (2006. = 100)
100
138
171
173
6. Zaključak
(81)
Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 49., obujam uvoza iz dotične zemlje više se nego udvostručio između 2006. i RRIP-a. S obzirom da je potrošnja pala za gotovo 25 % tijekom istog razdoblja, to je rezultiralo naglim porastom tržišnog udjela koji su držali indijski izvoznici s oko 1,5 % 2006. na oko 5 % tijekom RRIP-a. Iako su indijske izvozne cijene znatno porasle tijekom razmatranog razdoblja zbog učinka općenito visokih tržišnih cijena, još su uvijek snižavale cijene industrije Unije.
(82)
Između 2006. i RRIP-a, i neovisno o postojanju antidampinških i kompenzacijskih mjera, niz važnih pokazatelja imao je negativni razvoj: obujam proizvodnje i prodaje smanjen je za 29 % odnosno 39 %, iskorištenost kapaciteta pala je za 28 % čemu je slijedilo smanjenje razine zaposlenosti i produktivnosti. Iako se dio tih negativnih razvoja događaja može objasniti snažnim padom potrošnje, koja je pala za gotovo 25 % tijekom razmatranog razdoblja, snažan pad tržišnog udjela industrije Unije (pad od 15,9 postotnih bodova između 2006. i RRIP-a) također se mora tumačiti s obzirom na stalno povećanje tržišnog udjela uvoza iz Indije.
(83)
Što se tiče relativno visoke razine dobiti tijekom RRIP-a, ona je uglavnom posljedica stalnog rasta razine cijena, zbog razloga objašnjenih u uvodnoj izjavi 62. Zaključuje se da je stanje industrije Unije ukupno pogoršano tijekom razmatranog razdoblja i da je industrija Unije bila u osjetljivom stanju krajem RRIP-a, usprkos visokoj razini dobiti u toj fazi, kada je njezine napore da zadrži obujam prodaje i dostatnu razinu cijena, u situaciji kada je oslabila potražnja, ometala povećana prisutnost indijskog dampinškog uvoza.
F. VJEROJATNOST NASTAVKA I PONAVLJANJA ŠTETE
1. Uvodne napomene
(84)
Kao što je već navedeno, uvođenje antidampinških mjera omogućilo je industriji Uniji da se oporavi od pretrpljene štete samo u određenoj mjeri. Međutim, kada su visoke razine potrošnje Unije koje su bile prisutne tijekom većine razmatranog razdoblja nestale tijekom RRIP-a, industrija Unije našla se u osjetljivom i ranjivom položaju i još je uvijek izložena štetnom učinku dampinškog uvoza iz Indije. Na kraju RRIP-a posebno je slaba bila sposobnost industrije Unije da pokrije povećane troškove.
2. Odnos između obujma izvoza i cijena za treće zemlje te obujma izvoza i cijena za Uniju
(85)
Utvrđeno je da je prosječna izvozna cijena indijske prodaje zemljama koje nisu članice EU-a bila znatno ispod prosječne izvozne cijene za Uniju i ispod cijena na domaćem tržištu. Prodaja indijskih izvoznika zemljama koje nisu članice EU-a obavljena je u značajnoj količini te čini većinu ukupne izvozne prodaje. Stoga se smatralo da će, ako mjere isteknu, indijski izvoznici na taj način dobiti poticaj da preusmjere značajne količine izvoza iz ostalih trećih zemalja na privlačnije tržište Unije, po cijenama koje su, ako su više od cijena za treće zemlje, mogle još uvijek biti ispod trenutačnih cijena izvoza u Uniju.
3. Neiskorišten kapacitet i zalihe na indijskom tržištu
(86)
Indijski proizvođač koji surađuje imao je značajne neiskorištene kapacitete te ih je planirao povećati 2010./2011. Stoga kapacitete za znatno povećanje količina izvoza u Uniju postoji, posebno zato jer nema pokazatelja da bi tržišta trećih zemalja ili domaće tržište mogli prihvatiti bilo kakvu dodatnu proizvodnju.
(87)
U svojim primjedbama na objavu, indijski proizvođač koji surađuje tvrdio je da je njegov neiskorišteni kapacitet uglavnom posljedica gospodarske krize i povezanog smanjenja potražnje. Međutim, značajan dio neiskorištenog kapaciteta tog trgovačkog društva može se objasniti činjenicom da je trgovačko društvo između 2006. i RRIP-a bitno povećalo svoj kapacitet. Osim toga, trebalo bi napomenuti da je trgovačko društvo planiralo dodatno povećanje kapaciteta. Štoviše, trebalo bi također istaknuti da postoji još jedan indijski proizvođač koji nije surađivao, a ima sličan kapacitete i iskorištenost, koji je nedavno najavio još veće povećanje kapaciteta.
4. Zaključak
(88)
Proizvođači u dotičnoj zemlji imaju mogućnost skupiti i/ili preusmjeriti svoj obujam izvoza na tržište Unije. Štoviše, cijene indijskog izvoza u treće zemlje niže su od cijena izvoza u Uniju. Ispitni postupak pokazao je da je, na temelju usporedivih vrsta proizvoda, proizvođač izvoznik koji surađuje prodavao dotični proizvod po cijenama koje su niže od onih industrije Unije. Te bi se niske cijene vrlo vjerojatno smanjivala u skladu s nižim cijenama koje se naplaćuju ostatku svijeta. Takvo ponašanje prema cijenama, zajedno sa sposobnošću izvoznika u dotičnoj zemlji da isporuče značajne količine dotičnog proizvoda na tržište Unije, prema svim bi vjerojatnostima imalo negativni utjecaj na gospodarsko stanje industrije Unije.
(89)
Kao što se vidjeti iz gore navedenoga, stanje industrije Unije ostaje osjetljivo i nestabilno. Vjerojatno je da bi, da je industrija Unije bila izložena povećanom obujmu uvoza iz dotične zemlje po dampinškim cijenama, to rezultiralo opadanjem njezine prodaje, tržišnog udjela, prodajnih cijena, kao i pogoršavanjem financijske situacije koja iz toga proizlazi, na razine koje su utvrđene u početnom ispitnom postupku. Na temelju toga se stoga zaključuje da bi ukidanje mjera, prema svim vjerojatnostima, rezultiralo pogoršanjem već ionako osjetljivog stanja i obnavljanjem materijalne štete za industriju Unije.
G. INTERES UNIJE
1. Uvod
(90)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, ispitano je bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera bilo protivno interesu Unije u cijelosti. Određivanje interesa Unije temeljilo se na uzimanju u obzir raznih uključenih interesa, tj. interesa industrije Unije, uvoznika i korisnika.
(91)
Trebalo bi podsjetiti da je u početnom ispitnom postupku smatrano da donošenje mjera nije protivno interesu Unije. Nadalje, činjenica da je ovaj ispitni postupak revizija, dakle analizira stanje u kojem su antidampinške mjere već bile na snazi, dopušta procjenu svakog nepotrebnog negativnog utjecaja trenutačnih antidampinških mjera na dotične strane.
(92)
Na ovoj je osnovi ispitano postoje li, bez obzira na zaključke o vjerojatnosti nastavljanja ili ponavljanja štetnog dampinga, uvjerljivi razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje mjera u ovom konkretnom slučaju nije u interesu Unije.
2. Interes industrije Unije
(93)
Dokazano je da je industrija Unije strukturno održiva industrija. To je potvrđeno pozitivnim razvojem njezinoga gospodarskog stanja nakon uvođenja antidampinških mjera u 2004. Posebno se ističe činjenica da je industrija Unije povećala profitabilnost u nekoliko godina prije RRIP-a, što je u snažnoj suprotnosti sa stanjem prije uvođenja mjera. Međutim, industrija Unije je u razmatranom razdoblju stalno gubila tržišni udio, a tržišni uvoz uvoza iz dotične države značajno snažno se povećavao. Bez postojanja mjera, industrija Unije vjerojatno bi bila u još gorem stanju.
3. Interes uvoznikâ/korisnikâ
(94)
Ni jedan od devet nepovezanih uvoznika koji su kontaktirani nije se javio za suradnju.
(95)
Javilo se sedamnaest korisnika koji su dostavili odgovore na upitnik. Većina korisnika nekoliko godina ne nabavlja grafitne elektrode iz Indije te su stoga ostali neutralni u pogledu mogućeg nastavka mjera, no šest korisnika, barem u određenoj mjeri, koristi indijske elektrode. Četiri korisnika tvrdila su da bi nastavak mjera imao negativan utjecaj na tržišno natjecanje. Jedno udruženje (Eurofer) snažno se usprotivilo nastavku mjera i tvrdilo je da su mjere rezultirale povlačenjem većine indijskih izvoznika s tržišta Unije. Udruženje tvrdi da bi nastavak mjera omeo proizvođače čelika u razvoju alternativnih izvora opskrbe te bi industriji Unije omogućio da i dalje ima dominantan, gotovo duopolni položaj. Međutim, iz razvoja indijskog uvoza nakon uvođenja mjera jasno je da se takvo veliko povlačenje nije dogodilo; umjesto toga, tijekom razmatranog razdoblja došlo je do značajnog povećanja uvoza iz Indije. Osim toga, ispitni postupak pokazao je da grafitne elektrode sve više na tržište Unije ulaze iz niza ostalih trećih zemalja. Što se tiče snage položaja industrije Unije na tržištu, podsjeća se da je njezin tržišni udio tijekom razmatranog razdoblja smanjen za gotovo 16 postotnih bodova (vidjeti gornju uvodnu izjavu 55.). Na kraju, to je udruženje također priznalo da grafitne elektrode predstavljaju samo relativno malu komponentu ukupnih troškova proizvođača čelika.
(96)
Također se podsjeća da je u početnom ispitnom postupku utvrđeno da utjecaj uvođenja mjera neće biti značajan za korisnike (10). Usprkos petogodišnjem postojanju mjera, uvoznici/korisnici u Uniji nastavili su se opskrbljivati, između ostalog, iz Indije. Nisu također predstavljeni nikakvi pokazatelji da imaju poteškoće u pronalaženju ostalih izvora. Štoviše, podsjeća se da je, u vezi s učinkom uvođenja mjera na korisnike, u početnom ispitnom postupku zaključeno da, s obzirom na zanemarive troškove grafitnih elektroda na industrije korisnikâ, bilo kakvo povećanja troškova vjerojatno ne bi imalo značajan učinak na industriju korisnikâ. Nakon uvođenja mjera nisu pronađeni nikakvi pokazatelji koji bi upućivali na suprotno. Stoga se zaključuje da nije vjerojatno da će zadržavanje antidampinških mjera imati ozbiljan učinak na uvoznike/korisnike u Uniji.
4. Zaključak
(97)
S obzirom na gore navedeno, zaključuje se da ne postoje uvjerljivi razlozi protiv zadržavanja trenutačnih antidampinških mjera.
H. ANTIDAMPINŠKE MJERE
(98)
Sve su strane bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera. Nakon te objave također im je dano razdoblje za dostavljanje komentara. Podnesci i komentari bili su na odgovarajući način uzeti u razmatranje, ako je to bilo opravdano.
(99)
Iz gore navedenoga slijedi da bi se, kao što se predviđa člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz određenih grafitnih elektroda podrijetlom iz Indije trebale zadržati. Napominje se da se te mjere sastoje od pristojba ad valorem.
(100)
Stope antidampinške pristojbe za pojedinačno trgovačko društvo navedene u ovoj Uredbi primjenjuju se jedino na uvoz dotičnog proizvoda koji proizvode ta trgovačka društva i posebno navedene pravne osobe. Uvozi dotičnog proizvoda, koji proizvodi neko drugo trgovačko društvo koje se posebno ne spominje u izvršnom dijelu ove Uredbe s njegovim nazivom i adresom, uključujući subjekte koji se odnose na ove koji se posebno spominju, ne mogu koristiti te stope i podložni su stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.
(101)
Svi zahtjevi kojima se traži primjena navedenih individualnih stopa antidampinških pristojba (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se Komisiji (11) sa svim odgovarajućim podacima, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava za koje vrijede individualne stope pristojba,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz grafitnih elektroda vrste koja se koristi za električne peći, prividne gustoće 1,65 g/cm3 ili veće i električnog otpora 6,0 μΩ.m ili manje, trenutačno obuhvaćenih oznakom KN ex 8545 11 00 (oznaka TARIC 8545110010) i nastavaka koji se koriste za takve elektrode, trenutačno obuhvaćenih oznakom KN ex 8545 90 90 (oznaka TARIC 8545909010), bez obzira na to uvoze li se zajedno ili posebno i koji su podrijetlom iz Indije.
2. Stopa pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. koje proizvode dolje navedena trgovačka društva, je sljedeća:
Trgovačko društvo
Konačna pristojba (%)
Dodatna oznaka TARIC
Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta - 700016, West Bengal
9,4
A530
HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida - 201301, Uttar Pradesh
0
A531
Sva ostala trgovačka društva
8,5
A999
3. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 13. prosinca 2010.