NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 223/2012
ze dne 14. března 2012,
kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 o hnojivech za účelem přizpůsobení příloh I a IV technickému pokroku
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 ze dne 13. října 2003 o hnojivech (1), a zejména na čl. 31 odst. 1 a 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Článek 3 nařízení (ES) č. 2003/2003 stanoví, že hnojivo, které patří k některému z typů hnojiv uvedených v příloze I daného nařízení a splňuje podmínky stanovené v uvedeném nařízení, může být označeno jako „hnojivo ES“.
(2)
Některé typy hnojiv uvedené v příloze I nařízení (ES) č. 2003/2003 mohou být prodávány pouze ve formě jemného prášku, jiné mohou být prodávány také ve formě suspenze. Hnojiva ve formě suspenze znamenají pro zdraví zemědělců nižší riziko, jestliže jsou používána za podmínek, za kterých by používání jemného prášku mohlo vést k inhalaci prachu. Aby byla snížena expozice zemědělců prachu, měla by být možnost používat suspenze rozšířena na typy manganových hnojiv se stopovými živinami a dále by mělo být zvýšeno množství povolených složek ve stávajících hnojivech ve formě suspenze na bázi boru a mědi.
(3)
Nařízení (ES) č. 2003/2003 předpokládá používání komplexotvorných činidel jako složek hnojiv se stopovými živinami. Žádná taková hnojiva však nebyla označena jako hnojiva ES, protože v příloze I uvedeného nařízení nebyl zatím vytvořen seznam povolených komplexotvorných činidel a protože pro hnojiva obsahující komplexotvorná činidla neexistují označení typu. Vzhledem k tomu, že v současnosti jsou k dispozici vhodná komplexotvorná činidla (soli kyseliny lignosulfonové - dále jen „LS“), měla by tato činidla být doplněna na seznam povolených komplexotvorných činidel a měla by být vytvořena odpovídající označení typu. Stávající označení typu roztokových hnojiv by měla být rovněž upravena, aby umožnila používání komplexotvorných činidel, každý takový roztok by však měl obsahovat nejvýše jedno komplexotvorné činidlo za účelem usnadnění úředních kontrol.
(4)
Nová pravidla pro roztoky a suspenze se stopovými živinami vyžadují změny v označování takových typů hnojiv. Hnojiva označená podle starých pravidel však zůstanou ještě po nějakou dobu na skladech. Výrobcům by proto měla být poskytnuta dostatečná lhůta na přípravu nových označení a prodej stávajících zásob.
(5)
Nařízení (ES) č. 2003/2003 stanoví soubor pravidel pro označování směsí hnojiv se stopovými živinami, ale v příloze I neuvádí odpovídající označení typu. Nařízení (EU) č. 137/2011 zavedlo do přílohy I oddílu E.2 nařízení (ES) č. 2003/2003 tabulku E.2.4, která obsahuje odpovídající označení typu a jasnější pravidla pro směsi hnojiv se stopovými živinami. Tabulka E.2.4 ale vyžaduje, aby při označování byly uváděny určité údaje, což by v některých případech nebylo ve shodě s ustanoveními čl. 6 odst. 6 a čl. 23 odst. 2 nařízení (ES) č. 2003/2003. Tabulka E.2.4 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. Hospodářským subjektům by mělo být poskytnuto přechodné období, aby měly možnost se přizpůsobit novým pravidlům a vyprodat svoje zásoby směsí hnojiv se stopovými živinami.
(6)
N,N'-di(2-hydroxybenzyl)ethylendiamin-N,N'-dioctová kyselina (dále jen „HBED“) je organické chelátotvorné činidlo pro stopové živiny. Železo chelátované pomocí HBED se používá k nápravě nedostatku železa a odstranění chlorózy u řady ovocných stromů. Odstranění chlorózy a jejích symptomů napomáhá rozvoji olistění, dobrému růstu a vývoji ovoce. Forma železa chelátovaná pomocí HBED byla povolena v Polsku, aniž by došlo k jakýmkoliv negativním vlivům na životní prostředí. HBED by proto měla být doplněna na seznam povolených organických chelátotvorných činidel pro stopové živiny v příloze I nařízení (ES) č. 2003/2003. Je nicméně vhodné stanovit přechodné období, aby HBED byla povolena po zveřejnění odpovídající normy EN.
(7)
Dikyandiamid/1,2,4-triazol (dále jen „DCD/TZ“) a 1,2,4-triazol/3-methylpyrazol (dále jen „TZ/MP“) jsou inhibitory nitrifikace, které jsou používány v kombinaci s hnojivy, která obsahují nutriční dusík v močovinové formě a/nebo ve formě amonných solí. Tyto inhibitory prodlužují dobu dostupnosti dusíku plodinám, omezují vyluhování dusičnanů a snižují emise oxidu dusného do atmosféry.
(8)
Triamid kyseliny N-(2-nitrofenyl)fosforečné (dále jen „2-NPT“) je inhibitor ureázy určený pro dusíkatá hnojiva s obsahem močoviny, který zvyšuje dostupnost dusíku pro rostliny a snižuje emise amoniaku do atmosféry.
(9)
DCD/TZ, TZ/MP a 2-NPT jsou používány v Německu a DCD/TZ a TZ/MP v České republice po mnoho let a zde se prokázalo, že jsou účinné a nepředstavují žádné riziko pro životní prostředí. DCD/TZ, TZ/MP a 2-NPT by proto měly být doplněny na seznam povolených inhibitorů nitrifikace a ureázy v příloze I nařízení (ES) č. 2003/2003, aby se tak zlepšila jejich dostupnost pro zemědělce v Unii.
(10)
Nařízení (ES) č. 2003/2003 požaduje kontrolu hnojiv ES metodami odběru vzorků a analýzy popsanými v příloze IV uvedeného nařízení. Některé z těchto metod ale nejsou mezinárodně uznávány a měly by být nahrazeny normami EN, které byly nedávno vypracovány Evropským výborem pro normalizaci.
(11)
Normy EN jsou obvykle validovány pomocí mezilaboratorních srovnání, aby bylo možno kvantifikovat reprodukovatelnost a opakovatelnost analytických metod. Mělo by se proto rozlišovat mezi validovanými normami EN a nevalidovanými metodami, aby se určily normy EN, které prokázaly svoji statistickou spolehlivost.
(12)
V zájmu zjednodušení právních předpisů a usnadnění budoucích revizí je vhodné nahradit úplné znění analytických metod v příloze IV nařízení (ES) č. 2003/2003 odkazy na normy EN zveřejněné Evropským výborem pro normalizaci.
(13)
Nařízení (ES) č. 2003/2003 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(14)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 32 nařízení (ES) č. 2003/2003,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny
1. Příloha I nařízení (ES) č. 2003/2003 se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení.
2. Příloha IV nařízení (ES) č. 2003/2003 se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení.
Článek 2
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Bod 1 písm. a), písm. b) podbod i), písm. c) podbody i) a ii), písm. d) podbod i), písm. e) podbod i), písm. f) podbod i) a bod 2 přílohy I se použijí ode dne 4. dubna 2013.
Příloha I bod 3 položka 11 se použije se ode dne 4. července 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. března 2012.
32012R0223
L 075/12
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 223/2012
od 14. ožujka 2012.
o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2003/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o gnojivima s ciljem prilagodbe njezinih priloga I. i IV. tehničkom napretku
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 2003/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 2003. o gnojivima (1), a posebno njezin članak 31. stavke 1. i 3.,
budući da:
(1)
Člankom 3. Uredbe (EZ) br. 2003/2003 predviđa se da se gnojivo koje pripada tipu gnojiva navedenom u Prilogu I. toj Uredbi i u skladu je s uvjetima utvrđenima u toj Uredbi može označiti kao EZ gnojivo.
(2)
Tipovi gnojiva navedeni u Prilogu I. Uredbi (EZ) No 2003/2003 uključuju neke tipove koji se mogu prodavati samo u obliku finog praha, i druge tipove koji se također mogu prodavati u obliku suspenzije. Gnojiva u obliku suspenzije predstavljaju manji rizik za zdravlje poljoprivrednika kada se koriste u uvjetima pod kojima bi upotreba finih prahova dovela do udisanja prašine. Kako bi se smanjila izloženost poljoprivrednika prašini, mogućnost korištenja suspenzija trebala bi se proširiti tako da uključi tipove gnojiva s mikro-hranjivim tvarima mangana, a raspon sastojaka dozvoljenih u postojećim suspenzijama gnojiva bora i bakra također bi se trebao proširiti.
(3)
Uredbom (EZ) br. 2003/2003 predviđena je uporaba kompleksirajućih agensa kao sastojaka u gnojivima s mikro-hranjivim tvarima. Međutim, ni jedno takvo gnojivo nije označeno kao EZ gnojivo jer popis odobrenih kompleksirajućih agensa još nije utvrđen u Prilogu I. toj Uredbi i jer nema oznaka tipa za gnojiva koja sadrže kompleksirajuće agense. Budući da su prikladni kompleksirajući agensi (soli lignosulfonske kiseline - dalje u tekstu: „LS”) sada dostupni, oni bi se trebali dodati popisu odobrenih kompleksirajućih agensa i trebale bi se izraditi odgovarajuće oznake tipa. Postojeće oznake tipa za otopine gnojiva također bi se trebale prilagoditi tako da omoguće upotrebu kompleksirajućih agensa, ali svaka takva otopina smije sadržavati samo jedan kompleksirajući agens kako bi se olakšale službene kontrole.
(4)
Nova pravila za otopine i suspenzije mikro-hranjivih tvari zahtijevaju ponovno označivanje tih tipova gnojiva. Međutim, gnojiva označena u skladu sa starim pravilima ostat će na zalihi neko vrijeme. Proizvođačima bi se stoga trebalo omogućiti dovoljno vremena da pripreme nove oznake i da prodaju sve postojeće zalihe.
(5)
Uredbom (EZ) br. 2003/2003 predviđen je skup pravila za označivanje miješanih gnojiva s mikro-hranjivim tvarima, ali se ne predviđaju odgovarajuće oznake tipa u Prilogu I. toj Uredbi. Uredbom (EU) br. 137/2011 uvedena je tablica E.2.4. u odjeljak E.2. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 2003/2003 koja sadrži odgovarajuće oznake tipa i jasnija pravila za mješavine gnojiva s mikro-hranjivim tvarima. Međutim, tablica E.2.4. traži neke informacije o označivanju, koje u određenim slučajevima ne bi bile u skladu s onima koje se traže člankom 6. stavkom 6. i člankom 23. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 2003/2003. Tablicu E.2.4. treba stoga na odgovarajući način izmijeniti. Trebalo bi odobriti prijelazno razdoblje da se gospodarskim subjektima omogući da se prilagode novim pravilima i prodaju svoje zalihe miješanih gnojiva s mikro-hranjivim tvarima.
(6)
N,N’-di(2-hidroksibenzil)etilendiamin-N,N’-dioctena kiselina (dalje u tekstu: „HBED”) organski je kelatni agens za mikro-hranjive tvari. Posebno, željezo kelirano HBED-om se koristi za ispravljanje manjka željeza i uklanjanje ferokloroza kod velikog broja raznih voćaka. Uklanjanje ferokloroze i njezinih simptoma osigurava zeleno lišće, dobar rast i razvoj ploda. Željezom kelirani oblik HBED-a odobren je u Poljskoj bez ikakve štete za okoliš. HBED bi stoga trebalo dodati popisu ovlaštenih organskih kelatnih agensa za mikro-hranjive tvari u Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 2003/2003. Međutim, primjereno je osigurati prijelazno razdoblje tako da se HBED odobri nakon objavljivanja odgovarajuće EN norme.
(7)
Dicijandiamid/1,2,4 triazol (dalje u tekstu: „DCD/TZ”) i 1,2,4 triazol/3-metilpirazol (dalje u tekstu: „TZ/MP”) inhibitori su nitrifikacije koji se koriste u kombinaciji s gnojivima koja sadrže hranjivi dušik u obliku ureje i/ili amonijeve soli. Ti inhibitori produljuju dostupnost dušika usjevima, smanjuju ispiranje nitrata i smanjuju emisije dušikovog oksida u atmosferu.
(8)
N-(2-nitrofenil)fosforni triamid (dalje u tekstu: „2-NPT”) inhibitor je ureaze namijenjen dušičnim gnojivima koja sadrže ureju da povećaju dostupnost dušika biljkama dok istodobno smanjuju emisije amonijaka u atmosferu.
(9)
DCD/TZ, TZ/MP i 2-NPT godinama se koriste u Njemačkoj, a DCD/TZ i TZ/MP u Češkoj Republici, gdje se pokazalo da su učinkoviti i ne predstavljaju nikakav rizik za okoliš. DCD/TZ, TZ/MP i 2-NPT bi se stoga trebali dodati na popis ovlaštenih inhibitora nitrifikacije i ureaze u Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 2003/2003 kako bi bili šire dostupni poljoprivrednicima u čitavoj Uniji.
(10)
Uredbom (EZ) br. 2003/2003 zahtijeva se kontrola EZ gnojiva u skladu s metodama uzorkovanja i analize koje su opisane u Prilogu IV. toj Uredbi. Međutim, neke od tih metoda nisu međunarodno priznate i trebale bi se zamijeniti EN normama koje je nedavno razvio Europski odbor za normizaciju.
(11)
EN norme obično se potvrđuju međulaboratorijskom usporedbom kako bi se brojčano odredila umnoživost i ponovljivost analitičkih metoda. Trebala bi se stoga napraviti razlika između potvrđenih EN normi i nepotvrđenih metoda kako bi se utvrdile one EN norme koje su dokazale statističku pouzdanost.
(12)
Kako bi se pojednostavnilo zakonodavstvo i olakšala buduća revizija, primjereno je zamijeniti cijeli tekst analitičkih metoda u Prilogu IV. Uredbi (EZ) br. 2003/2003 s upućivanjem na EN norme koje je objavio Europski odbor za normizaciju.
(13)
Uredbu (EZ) br. 2003/2003 bi stoga trebalo na odgovarajući način izmijeniti.
(14)
Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora uspostavljenog člankom 32. Uredbe (EZ) br. 2003/2003,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Izmjene
1. Prilog I. Uredbi (EZ) br. 2003/2003 mijenja se u skladu s Prilogom I. ovoj Uredbi.
2. Prilog IV. Uredbi (EZ) br. 2003/2003 mijenja se u skladu s Prilogom II. ovoj Uredbi.
Članak 2.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Točka 1.(a), točka (b) podtočka i., točka (c) podtočke i. i ii., točka (d) podtočka i., točka (e) podtočka i., točka (f) podtočka i. i točka 2. Priloga I. primjenjuju se do 4. travnja 2013.
Prilog I. točka 3. unos 11. primjenjuje se od 4. srpnja 2012.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 14. ožujka 2012.