NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 883/2011
ze dne 25. srpna 2011,
kterým se mění nařízení (ES) č. 25/2009 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (ECB/2008/32)
(ECB/2011/12)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na článek 5 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (1), a zejména na čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 4,
s ohledem na stanovisko Evropské komise (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/110/ES ze dne 16. září 2009 o přístupu k činnosti institucí elektronických peněz, o jejím výkonu a o obezřetnostním dohledu nad touto činností, o změně směrnic 2005/60/ES a 2006/48/ES a o zrušení směrnice 2000/46/ES (3) umožnila právnickým osobám vydávat elektronické peníze, aniž by musely získat postavení úvěrových institucí.
(2)
V důsledku této skutečnosti a za účelem pokračování ve shromažďování statistických údajů o institucích elektronických peněz, které se převážně zabývají finančním zprostředkováním v podobě vydávání elektronických peněz, v rámci sektoru měnových finančních institucí je zapotřebí upravit definici měnových finančních institucí, a tudíž rovněž aktualizovat definice „instituce elektronických peněz“ a „elektronických peněz“ v tomto nařízení. V rámci sektoru měnových finančních institucí by měly být instituce elektronických peněz zařazeny do kategorie „ostatních měnových finančních institucí“.
(3)
V důsledku změn definice institucí elektronických peněz a požadavků na tyto instituce kladených podle směrnice 2009/110/ES byla ustanovení nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) (4) o udělování výjimek ze zpravodajské povinnosti institucím elektronických peněz překonána, a příslušná ustanovení nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) by proto měla být zrušena.
(4)
Zásady týkající se společné definice evropských fondů peněžního trhu, které dne 19. května 2010 vydal Evropský výboru regulátorů trhů s cennými papíry (CESR), předchůdce Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy, mají za cíl zlepšit ochranu investorů tím, že stanoví kritéria, kterými se má řídit každý fond, jenž má v úmyslu vystupovat jako fond peněžního trhu, a slouží jako doporučení pro evropské vnitrostátní zákonodárné orgány pro účely dohledu. V této souvislosti je pro účely statistiky Evropského systému centrálních bank vhodné zavést do nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) odpovídající nová identifikační kritéria pro fondy peněžního trhu tak, aby byl soubor fondů peněžního trhu v souladu s identifikačními kritérii, jež by se měla uplatňovat podle výše uvedených obecných zásad CESR pro účely dohledu. Tato změna má současně za cíl zvýšit transparentnost trhu a usnadnit vykazování ohledně fondů ze strany jejich vedení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) se mění takto:
1.
Článek 1 se mění takto:
a)
první odrážka se nahrazuje tímto:
„-
„měnovou finanční institucí“ rezidentský podnik, který náleží do některého z těchto sektorů:
i)
centrální banky,
ii)
úvěrové instituce ve smyslu čl. 4 odst. 1 směrnice 2006/48/ES,
iii)
ostatní měnové finanční instituce, tj. 1) ostatní finanční instituce, jejichž předmětem činnosti je i) přijímat vklady nebo prostředky velmi podobné vkladům od jiných subjektů než měnových finančních institucí a ii) na vlastní účet (přinejmenším v ekonomickém smyslu) poskytovat úvěry nebo investovat do cenných papírů, nebo 2) takové instituce elektronických peněz, které se převážně zabývají finančním zprostředkováním v podobě vydávání elektronických peněz,
iv)
fondy peněžního trhu ve smyslu článku 1a.
Pokud jde o kritérium podle bodu iii) 1) i), stupeň nahraditelnosti mezi nástroji vydávanými ostatními měnovými finančními institucemi a vklady u úvěrových institucí určuje jejich klasifikaci jako měnové finanční instituce za předpokladu, že splňují kritérium podle bodu iii) 1) ii),“;
b)
osmá odrážka se nahrazuje tímto:
„-
„institucí elektronických peněz“ a „elektronickými penězi“ instituce elektronických peněz a elektronické peníze ve smyslu čl. 2 odst. 1 a čl. 2 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/110/ES (5).
2.
Vkládá se nový článek 1a, který zní:
„Článek 1a
Identifikace fondů peněžního trhu
Pro účely tohoto právního aktu se za fondy peněžního trhu považují ty subjekty kolektivního investování, které splňují všechna následující kritéria:
a)
jejich investičním cílem je uchování vlastního kapitálu v paritě a dosažení výnosu v souladu s úrokovými sazbami nástrojů peněžního trhu;
b)
investují do nástrojů peněžního trhu, jež splňují kritéria pro nástroje peněžního trhu vymezená ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) (6), nebo do vkladů u úvěrových institucí, popřípadě zajišťují, že likvidita a ocenění jejich investičního portfolia se hodnotí na rovnocenném základě;
c)
zajišťují, že nástroje peněžního trhu, do kterých investují, jsou vysoce kvalitní, tak jak stanoví správcovská společnost. Při posuzování kvality nástroje peněžního trhu se vezmou v úvahu zejména tyto faktory:
-
úvěrová kvalita nástroje peněžního trhu,
-
povaha třídy aktiv, do níž nástroj peněžního trhu patří,
-
v případě strukturovaných finančních nástrojů operační riziko a riziko protistrany, které je se strukturovanou finanční transakcí spjato,
-
profil likvidity;
d)
zajišťují, že jejich portfolio má váženou průměrnou splatnost nepřekračující 6 měsíců a váženou průměrnou životnost nepřekračující 12 měsíců;
e)
provádějí denní výpočet čisté hodnoty aktiv a výpočet hodnoty svých akcií/podílových jednotek a denně vydávají a odkupují akcie/podílové jednotky;
f)
investují pouze do cenných papírů, jejichž zbytková splatnost do právně závazného data odkupu nepřesahuje dva roky, za předpokladu, že doba do dalšího data nastavení úrokových sazeb nepřesahuje 397 dní, přičemž u cenných papírů s pohyblivou úrokovou sazbou by se sazba měla upravovat na sazbu peněžního trhu, nebo na index;
g)
investují do jiných subjektů kolektivního investování, pouze pokud splňují podmínky definice fondů peněžního trhu;
h)
přímo ani nepřímo se nevystavují riziku akcií či komodit, včetně prostřednictvím derivátů, a používají deriváty pouze v souladu s investiční strategií fondu na peněžním trhu. Deriváty, z nichž vyplývá měnové riziko, lze používat jen za účelem zajištění. Investování do cenných papírů denominovaných v jiné než základní měně je dovoleno pouze za podmínky plného zajištění proti měnovému riziku;
i)
jejich čistá hodnota aktiv je buď stálá, nebo pohyblivá.
3.
V článku 8 se zrušuje odstavec 4.
4.
Aniž by byl dotčen článek 2 tohoto nařízení, v části 1 přílohy I se oddíl 2 nahrazuje tímto:
„Oddíl 2:
Specifikace kritérií pro identifikaci fondů peněžního trhu
Pro účely článku 1a tohoto nařízení:
a)
nástroj peněžního trhu se považuje za vysoce úvěrově kvalitní, pokud mu byl udělen jeden ze dvou nejvyšších možných krátkodobých úvěrových ratingů každou uznanou ratingovou agenturou, která tento nástroj hodnotila, nebo, pokud nástroji nebyl udělen rating, má rovnocennou kvalitu, což ověří správcovská společnost interním ratingovým procesem. V případě, že uznaná ratingová agentura dělí svůj nejvyšší krátkodobý rating do dvou kategorií, považují se tyto dva ratingy za jedinou kategorii, a tudíž za nejvyšší možný rating;
b)
fond peněžního trhu může nehledě na požadavek uvedený v písmenu a) investovat do nástrojů veřejné emise, které mají rating patřící alespoň do investičního stupně („investment grade“); „veřejnou emisí“ se rozumí nástroje peněžního trhu vydané nebo zaručené ústředním, regionálním nebo místním orgánem nebo centrální bankou členského státu, ECB, Evropskou unií nebo Evropskou investiční bankou;
c)
při výpočtu vážené průměrné životnosti cenných papírů včetně strukturovaných finančních nástrojů se výpočet splatnosti zakládá na zbytkové splatnosti do právně závazného data odkupu nástrojů. Obsahuje-li však finanční nástroj prodejní opci, může být datum realizace prodejní opce použito namísto řádné zbytkové splatnosti, pokud jsou vždy splněny tyto podmínky:
-
prodejní opci může správcovská společnost k datu realizace uplatnit,
-
realizační cena prodejní opce se významně neliší od předpokládané hodnoty nástroje k příštímu datu realizace,
-
z investiční strategie fondu peněžního trhu vyplývá, že s vysokou pravděpodobností bude opce realizována k příštímu datu realizace;
d)
při výpočtu vážené průměrné životnosti i vážené průměrné splatnosti se zohledňuje vliv finančních derivátových nástrojů, vkladů a technik efektivní správy portfolia;
e)
„váženou průměrnou splatností“ se rozumí vážený průměr doby splatnosti všech podkladových cenných papírů ve fondu, který odráží relativní podíl v každém nástroji, za předpokladu, že dobou splatnosti nástroje s pohyblivou úrokovou sazbou se rozumí čas zbývající do dalšího nastavení úrokové sazby na sazbu peněžního trhu, nikoli doba, která zbývá do dne, kdy musí být splacena jmenovitá hodnota cenného papíru. V praxi se vážená průměrná splatnost používá pro měření citlivosti fondu peněžního trhu na změnu úrokových sazeb na peněžním trhu;
f)
„váženou průměrnou životností“ se rozumí vážený průměr zbytkové splatnosti jednotlivých cenných papírů v majetku fondu, tedy doba, než je jistina splacena v plné výši (bez ohledu na úrok a diskont). Na rozdíl od výpočtu vážené průměrné splatnosti neumožňuje výpočet vážené průměrné životnosti cenných papírů s pohyblivou úrokovou sazbou a strukturovaných finančních nástrojů použití časového období zbývajícího do dalšího nastavení úrokové sazby a namísto toho používá pouze stanovenou konečnou splatnost cenného papíru. Vážená průměrná životnost se používá pro měření úvěrového rizika, neboť čím delší je období do splacení jistiny, tím větší je úvěrové riziko. Vážená průměrná životnost se používá též k omezení rizika likvidity;
g)
„nástroji peněžního trhu“ se rozumí nástroje, s nimiž se běžně obchoduje na peněžním trhu, jsou likvidní a mají hodnotu, kterou lze kdykoliv přesně stanovit;
h)
„správcovskou společností“ se rozumí společnost, jejíž obvyklou činností je správa portfolia fondu peněžního trhu.“
Článek 2
Přechodné ustanovení
Národní centrální banky mohou shromažďovat statistické informace podle nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) od fondů peněžního trhu, které jsou rezidenty v jejich členských státech, v souladu s původním zněním oddílu 2 části 1 přílohy I nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) nejdéle do 31. ledna 2012. O svém rozhodnutí uplatňovat toto přechodné ustanovení uvědomí národní centrální banky všechny dotčené fondy peněžního trhu. Národní centrální banky začnou shromažďovat statistické informace od fondů peněžního trhu identifikovaných podle článku 1a nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) nejpozději od 1. února 2012.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 25. srpna 2011.
32011R0883
L 228/13
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
25.08.2011.
UREDBA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE (EU) br. 883/2011
od 25. kolovoza 2011.
o izmjeni Uredbe (EZ) br. 25/2009 o bilanci sektora monetarnih financijskih institucija (ESB/2008/32)
(ESB/2011/12)
UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
uzimajući u obzir članak 5. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2533/98 od 23. studenoga 1998. o prikupljanju statističkih podataka od strane Europske središnje banke (1), a posebno njezin članak 5. stavak 1. i članak 6. stavak 4.
uzimajući u obzir mišljenje Europske komisije (2),
budući da:
(1)
Direktiva 2009/110/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o osnivanju, obavljanju djelatnosti i bonitetnom nadzoru poslovanja institucija za elektronički novac o izmjeni direktiva 2005/60/EZ i 2006/48/EZ i stavljanju izvan snage Direktive 2000/46/EZ. (3) omogućila je pravnim osobama da izdaju elektronički novac, a da pritom ne moraju imati status kreditne institucije.
(2)
Zbog toga i kako bi se nastavilo prikupljanje statističkih podataka u sektoru monetarnih financijskih institucija (MFI) o institucijama za elektronički novac, koje se uglavnom bave financijskim posredovanjem u obliku izdavanja elektroničkog novca, potrebno je prilagoditi definiciju monetarnih financijskih institucija te stoga i ažurirati definicije „institucije za elektronički novac” i „elektroničkog novca” u ovoj Uredbi. Institucije za elektronički novac unutar sektora monetarnih financijskih institucija trebale bi se razvrstati u kategoriju „ostale monetarne financijske institucije”.
(3)
Zbog izmjena definicije i zahtjeva za institucije za elektronički novac, u skladu s Direktivom 2009/110/EZ, odredbe Uredbe (EZ) br. 25/2009 Europske središnje banke (ESB/2008/32) (4) o odobravanju odstupanja od izvještajnih zahtjeva za institucije za elektronički novac postale su zastarjele te bi stoga relevantne odredbe Uredbe (EZ) br. 25/2009 (ESB/2008/32) trebalo brisati.
(4)
Smjernice o općoj definiciji europskih novčanih fondova (NF), koje je 19. svibnja 2010. izdao Odbor europskih regulatora za tržišta vrijednosnih papira (CESR), prethodnik Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala, namijenjene su poboljšanju zaštite ulagača određivanjem kriterija koji se primjenjuju na sve fondove koji se žele plasirati na tržištu kao novčani fondovi te služe kao preporuka za europske nacionalne zakonodavce u nadzorne svrhe. S obzirom na to primjereno je uvesti u Uredbu (EZ) br. 25/2009 (ESB/2008/32) odgovarajuće nove kriterije za utvrđivanje novčanih fondova za statističke potrebe Europskog sustava središnjih banaka, tako da populacija novčanih fondova bude usklađena s kriterijima za utvrđivanje za koje se očekuje da će se primjenjivati u nadzorne svrhe, u skladu s prethodno navedenim smjernicama CESR-a. U isto vrijeme, ova je promjena namijenjena povećanju tržišne transparentnosti i olakšavanju upravljačkog izvješćivanja o fondovima,
DONIJELO JE OVU UREDBU
Članak 1.
Uredba (EZ) br. 25/2009 (ESB/2008/32) mijenja se kako slijedi:
(1)
Članak 1. mijenja se kako slijedi:
(a)
Prva alineja zamjenjuje se sljedećim:
„-
‚monetarna financijska institucija (MFI)’ znači rezidentno društvo koje pripada bilo kojem od sljedećih sektora:
i.
središnje banke;
ii.
kreditne institucije kako su utvrđene člankom 4. stavkom 1. Direktive 2006/48/EZ;
iii.
ostale monetarne financijske institucije, odnosno (1) ostale financijske institucije koje se bave i. primanjem depozita i/ili bliskih supstituta depozita od subjekata koji nisu monetarne financijske institucije i; ii. za vlastiti račun (barem u gospodarskom smislu), odobravanjem kredita i/ili ulaganjem u vrijednosne papire ili (2) one institucije za elektronički novac koje se uglavnom bave financijskim posredovanjem u obliku izdavanja elektroničkog novca;
iv.
novčani fondovi (NF) kako su utvrđeni člankom 1.a.
Što se tiče kriterija iz gore navedene točke iii.(1)i., stupanj zamjenjivosti između instrumenata koje izdaju druge monetarne financijske institucije i depozita u kreditnim institucijama određuje njihovu klasifikaciju kao monetarne financijske institucije, pod uvjetom da ispunjavaju kriterij iz točke iii.(1)ii.’
(b)
Osma alineja zamjenjuje se sljedećim:
„-
‚institucija za elektronički novac’ i ‚elektronički novac’ znači institucija za elektronički novac i elektronički novac kako su utvrđeni člankom 2. stavkom 1. i člankom 2. stavkom 2. Direktive 2009/110/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, (5).
2
Umeće se sljedeći članak 1.a:
„Članak 1.a
Utvrđivanje novčanih fondova
Za potrebe ovog pravnog akta subjekti za zajednička ulaganja koji ispunjavaju sve sljedeće kriterije tretiraju se kao novčani fondovi ako:
(a)
kao cilj ulaganja imaju očuvanje glavnice fonda i osiguravanje prinosa u skladu s kamatnim stopama instrumenata tržišta novca;
(b)
ulažu u instrumente tržišta novca koji ispunjavaju kriterije za instrumente tržišta novca navedene u Direktivi 2009/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o usklađivanju zakona i drugih propisa u odnosu na subjekte za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) (6), ili u depozite u kreditnim institucijama ili osiguravaju da se likvidnost i vrednovanje portfelja u koji ulažu, ocjenjuju na jednakoj osnovi;
(c)
osiguravaju da su instrumenti tržišta novca u koje ulažu visoke kvalitete, kako to određuje društvo za upravljanje. Kvaliteta instrumenata tržišta novca prosuđuje se, među ostalim, na temelju sljedećih čimbenika:
-
kreditne kvalitete instrumenata tržišta novca,
-
karaktera razreda imovine, na koji upućuje instrument tržišta novca,
-
za strukturirane financijske instrumente, na temelju operativnog rizika i rizika druge ugovorne strane, koji su povezani sa strukturiranom financijskom transakcijom,
-
profila likvidnosti;
(d)
osiguravaju da njihov portfelj ima ponderirano prosječno dospijeće (WAM) od najviše šest mjeseci i ponderirano prosječno trajanje (WAL) od najviše 12 mjeseci;
(e)
osiguravaju dnevnu neto vrijednost imovine (NAV) i izračun cijena svojih dionica/udjela, te dnevni upis i otkup dionica/udjela;
(f)
ograničavaju ulaganje u vrijednosne papire na one s preostalim dospijećem do datuma redovne otplate dvije godine ili manje, pod uvjetom da je preostalo vrijeme do datuma sljedeće promjene kamatne stope 397 dana ili kraće, pri čemu se vrijednosni papiri s promjenjivom kamatnom stopom moraju uskladiti s kamatnom stopom ili indeksom tržišta novca;
(g)
ograničavaju ulaganje u druge subjekte za zajednička ulaganja na one koji su u skladu s definicijom novčanih fondova;
(h)
ne preuzimaju izravne ili neizravne izloženosti prema vlasničkim vrijednosnim papirima ili prema robi, uključujući preko izvedenih financijskih instrumenata, te izvedene financijske instrumente upotrebljavaju samo u skladu s ulagačkom strategijom fonda na tržištu novca. Izvedeni financijski instrumenti koji imaju za posljedicu izloženost u stranoj valuti mogu se upotrebljavati samo za potrebe osiguranja od rizika. Ulaganje u vrijednosne papire koji nisu u osnovnoj valuti dopušteno je pod uvjetom da je valutna izloženosti u potpunosti zaštićena od rizika;
(i)
imaju konstantnu ili promjenjivu neto vrijednost imovine.
(3)
U članku 8. briše se stavak 4.
(4)
Ne dovodeći u pitanje članak 2. ove Uredbe, u dijelu 1. Priloga I., odjeljak 2. zamjenjuje se sljedećim:
„Odjeljak 2.:
Specifikacija kriterija za utvrđivanje novčanih fondova
Za potrebe članka 1.a ove Uredbe:
(a)
smatra se da instrument tržišta novca ima visoku kreditnu kvalitetu ako mu je dodijeljen jedan od dva najviša moguća kratkoročna kreditna rejtinga od strane svake priznate agencije za utvrđivanje kreditnog rejtinga koja je ocijenila instrument ili, u slučaju da instrument nema kreditni rejting, ima jednaku kvalitetu koja je utvrđena prema internom postupku ocjenjivanja društva za upravljanje. Ako priznata agencija za utvrđivanje kreditnog rejtinga dijeli svoj najviši kratkoročni rejting u dvije kategorije, ta se dva rejtinga smatraju jednom kategorijom i stoga najvišim mogućim rejtingom;
(b)
novčani fond može, kao iznimka od zahtjeva iz stavka (a), držati državne instrumente čija kvaliteta odgovara najmanje investicijskom razredu, pri čemu ‚državni instrumenti’ znači instrumenti tržišta novca koje su izdali ili za koje jamče središnja, regionalna ili lokalna tijela ili središnja banka države članice, ESB, Europska unija ili Europska investicijska banka;
(c)
pri izračunu ponderiranog prosječnog trajanja za vrijednosne papire, uključujući strukturirane financijske instrumente, izračun dospijeća temelji se na preostalom dospijeću do redovne otplate instrumenata. Međutim, kada financijski instrument ima ugrađenu opciju prodaje, umjesto tog preostalog dospijeća moguće je upotrijebiti datum izvršenja opcije prodaje, samo ako su u svakom trenutku ispunjeni sljedeći uvjeti:
-
društvo za upravljanje može slobodno izvršiti opciju prodaje na datum izvršenja,
-
izvršna cijena opcije prodaje blizu je očekivane vrijednosti instrumenta na sljedeći datum izvršenja,
-
iz ulagačke strategije novčanog fonda proizlazi da će opcija vrlo vjerojatno biti izvršena na sljedeći datum izvršenja;
(d)
pri izračunu ponderiranog prosječnog trajanja i ponderiranog prosječnog dospijeća, uzima se u obzir učinak izvedenih financijskih instrumenta, depozita i tehnika učinkovitog upravljanja portfeljem;
(e)
‚ponderirano prosječno dospijeće’ znači mjera prosječnog vremena do dospijeća svih odnosnih vrijednosnih papira u fondu, koja je ponderirana tako da odražava relativne udjele svakog instrumenta, pri čemu se pretpostavlja da je dospijeće instrumenata s promjenjivom kamatnom stopom vrijeme preostalo do sljedećeg usklađivanja kamatne stope s kamatnom stopom na tržištu novca, a ne preostalo vrijeme do povrata vrijednosti glavnice vrijednosnog papira. U praksi se ponderirano prosječno dospijeće rabi za mjerenje osjetljivosti novčanog fonda na promjene kamatnih stopa na tržištu novca;
(f)
‚ponderirano prosječno trajanje’ znači ponderirano prosječno preostalo dospijeće svakog vrijednosnog papira koji se drži u fondu, što znači vrijeme do potpunog povrata glavnice, bez uzimanja u obzir kamata i bez diskontiranja. Za razliku od izračuna ponderiranog prosječnog dospijeća, za izračun ponderiranog prosječnog trajanja za vrijednosne papire s promjenjivom kamatnom stopom i strukturirane financijske instrumente nije dopušteno korištenje datuma promjene kamatne stope, već samo konačnog dospijeća utvrđenog za vrijednosni papir. Ponderirano prosječno trajanje rabi se za mjerenje kreditnog rizika, jer što se dulje odgađa povrat glavnice, veći je kreditni rizik. Ponderirano prosječno trajanje također se upotrebljava za ograničavanje likvidnosnog rizika;
(g)
‚instrumenti tržišta novca’ znači instrumenti kojima se obično trguje na tržištu novca, koji su likvidni i imaju vrijednost koju je moguće točno odrediti u svakom trenutku;
(h)
‚društvo za upravljanje’ znači društvo čije je redovno poslovanje upravljanje portfeljem novčanog fonda.”.
Članak 2.
Prijelazna odredba
Nacionalne središnje banke (NSB) mogu nastaviti prikupljati statističke podatke u skladu s Uredbom (EZ) br. 25/2009 (ESB/2008/32) od novčanih fondova koji su rezidenti u njihovim državama članicama i koji su utvrđeni u skladu s prethodno važećim odjeljkom 2. dijela 1. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 25/2009 (ESB/2008/32) najkasnije do 31. siječnja 2012. O svojoj odluci o primjeni ove prijelazne odredbe moraju obavijestiti sve odgovarajuće novčane fondove. Nacionalne središnje banke počinju prikupljati statističke podatke od novčanih fondova utvrđenih u skladu s člankom 1.a Uredbe (EZ) br. 25/2009 (ESB/2008/32) najkasnije od 1. veljače 2012.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 25. kolovoza 2011.