NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 699/2012
ze dne 30. července 2012
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Turecka
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Dne 1. listopadu 2011 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Turecka (dále též „dotčené země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu podaného dne 20. září 2011 Výborem na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 40 % celkové výroby některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce a zástupce dotčených zemí, známé dovozce a uživatele. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
a) Výběr vzorku výrobců v Unii
(5)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění újmy.
(6)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze tří společností z celkového počtu 22 výrobců v Unii, o nichž bylo známo před zahájením šetření, že vyrábí obdobný výrobek.
(7)
Vzorek byl vybrán na základě objemu prodeje a výroby, jež mohou být přiměřeně prošetřeny v daném časovém rámci. Do vzorku byli zařazeni výrobci se sídlem ve čtyřech členských státech, přičemž na ně připadá 48 % celkového prodeje všech výrobců z Unie, které se uskutečnily v Unii, a představují 64 % výrobců, kteří se přihlásili. Žádná ze zúčastněných stran nevyjádřila nesouhlas s navrženým vzorkem.
b) Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(8)
Vzhledem k potenciálně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení předpokládal výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, tak vzorek vybrat, byli všichni dovozci požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu se zněním oznámení o zahájení řízení uvedli základní údaje týkající se jejich činností souvisejících s výrobkem, který je předmětem šetření, během období šetření (od 1. října 2010 do 30. září 2011).
(9)
Z celkem 38 dovozců, kteří nejsou ve spojení a na něž se Komise obrátila, odpovědělo ve stanovené lhůtě na dotazník pro výběr vzorku pouze pět společností. Jedna společnost se ukázala být spíše uživatelem, než dovozcem výrobku. Proto se mělo za to, že výběr vzorku není nutný, a dotazníky byly zaslány všem čtyřem dovozcům, kteří se přihlásili. Na dotazník nakonec odpověděli pouze dva dovozci, kteří při šetření plně spolupracovali.
c) Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(10)
Vzhledem k zřejmému vysokému počtu vyvážejících výrobců se v oznámení o zahájení řízení počítalo v souladu s článkem 17 základního nařízení s výběrem vzorku pro stanovení dumpingu. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný a pokud ano, tak vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu se zněním oznámení o zahájení řízení uvedli aby v souladu se zněním oznámení o zahájení uvedli základní údaje týkající se jejich činností souvisejících s výrobkem, který je předmětem šetření, během období šetření (od 1. října 2010 do 30. září 2011). Konzultovány byly rovněž orgány dotčených zemí.
(11)
Pokud jde o Rusko, při šetření nespolupracovali žádní vyvážející výrobci. Pokud jde o turecké vyvážející výrobce, přihlásily se tři společnosti, a Komise proto rozhodla, že výběr vzorku není v případě Turecka nutný. Dané tři spolupracující turecké společnosti představují většinu tureckého vývozu do Unie během období šetření.
d) Odpovědi na dotazník a ověření informací na místě
(12)
Aby mohla Komise provést svou analýzu, zaslala dotazníky všem třem spolupracujícím tureckým vyvážejícím výrobcům, jakož i výrobcům v Unii zařazeným do vzorku a spolupracujícím dovozcům a uživatelům, kteří nejsou ve spojení.
(13)
Odpovědi na dotazník přišly od všech tří spolupracujících tureckých vyvážejících výrobců, od všech výrobců v Unii zařazených do vzorku, dvou dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a čtyř uživatelů.
(14)
Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. V prostorách těchto společností se uskutečnily inspekce na místě:
Vyvážející výrobci v Turecku
-
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul, Turecko,
-
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul, Turecko,
-
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul, Turecko.
Výrobci v Unii
-
ERNE Fittings, Schlinz, Rakousko,
-
Virgilio CENA & Figli S.p.A., Brescia, Itálie.
3. Období šetření
(15)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od roku 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
4. Platná opatření vztahující se na další třetí země
(16)
V platnosti jsou antidumpingová opatření vztahující se na některé potrubní tvarovky ze železa nebo oceli pocházející z Malajsie, Čínské lidové republiky, Korejské republiky a Thajska a v důsledku praktik obcházení rovněž na některé potrubní tvarovky ze železa nebo oceli pocházející z Čínské lidové republiky a zasílané z Indonésie, Srí Lanky, Filipín a Tchaj-wanu (s určitými výjimkami) (3). Země uvedené v předchozí větě se dále označují jako „země v režimu antidumpingových opatření“.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(17)
Dotčeným výrobkem jsou potrubní tvarovky (jiné nežli lité tvarovky, příruby a tvarovky se závitem) ze železa nebo oceli (kromě korozivzdorné oceli) o největším vnějším průměru nepřesahujícím 609,6 mm, používané ke svařování natupo a jiným účelům, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 („dotčený výrobek“).
(18)
V rámci výrobního procesu se pro výrobu kolen, přechodek a profilů tvaru T používají bezešvé nebo svařované ocelové trubky, zatímco pro výrobu uzávěrů se obvykle jako surovina používají ocelové plechy. Kolena a přechodky se vyrábějí řezáním a tvarováním, ohýbáním nebo krácením. Profily tvaru T se vyrábějí za použití hydrostatického tlaku a uzávěry jsou vyráběny tvarováním plechů nebo desek. Před zabalením výrobku dále obvykle dochází k srážení hran a otryskávání pískem. V určitých případech se též provádí galvanizace výrobku. Všechny typy výrobků mají stejné základní fyzikální, chemické a technické charakteristiky a stejná základní užití.
(19)
Potrubní tvarovky se používají v petrochemickém průmyslu, stavebnictví, při výrobě energie, stavbě lodí a v průmyslových zařízeních. Ve všech výše uvedených aplikacích jsou používány za účelem spojování trubek nebo rour.
2. Obdobný výrobek
(20)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a některé potrubní tvarovky ze železa nebo oceli prodávané na domácím trhu v dotčených zemích a rovněž některé potrubní tvarovky ze železa nebo oceli prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a stejná základní užití. Předběžně se tedy považují za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Rusko
(21)
Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění výše, žádný ruský vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval. Proto byly v souladu s článkem 18 základního nařízení výpočty související s dumpingem v případě Ruska byly provedeny na základě dostupných údajů, jak je vysvětleno níže.
1.1 Běžná hodnota
(22)
V důsledku neexistující spolupráce ze strany ruských vyvážejících výrobců byla běžná hodnota pro Rusko vypočtena na základě dostupných údajů.
(23)
Je třeba připomenout, že podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu v souvislosti s ruským dovozem dotčeného výrobku. V důsledku chybějících podrobnějších informací byl výpočet, jenž vedl k uvedeným důkazům, založen na početně zjištěné běžné hodnotě pro Rusko. Nicméně za účelem přesnějšího stanovení běžné hodnoty Komise předběžně rozhodla, že běžná hodnota pro Rusko má být stanovena na základě informací získaných během šetření od těch tureckých vyvážejících výrobců, kteří používají ruské bezešvé trubky a roury jako vstupy pro výrobu dotčeného výrobku. Náklady na suroviny skutečně představují převážnou část celkových výrobních nákladů dotčeného výrobku, a proto byla tato metoda považována za nejvíce přiměřenou pro stanovení běžné hodnoty pro Rusko na základě dostupných skutečností.
(24)
Běžná hodnota pro Rusko byla tudíž vypočtena určením váženého průměru běžné hodnoty těch spolupracujících tureckých vyvážejících výrobců, kteří kupují část svých surovin z Ruska.
(25)
Je důležité poznamenat, že výsledná běžná hodnota byla místo všech typů dotčeného výrobku stanovena pro typ výrobku (kolena), který představuje nejvyšší objem dovozu, s cílem umožnit reprezentativní srovnání s vývozní cenou (viz následující body odůvodnění).
1.2 Vývozní cena
(26)
V důsledku chybějících podrobnějších informací o cenách byla vývozní cena pro dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska stanovena na základě údajů Eurostatu o dovozu. Vzhledem k velké škále sortimentní skladby spadající pod určité kódy KN byla vývozní cena určena omezením využití údajů Eurostatu na typ výrobku (kolena) představující nejvyšší objem dovozu, což je považováno za reprezentativní pro všechny typy dotčeného výrobku. Vývozní cena byla proto založena na kódu KN 7307 93 11.
(27)
Výše zmíněné údaje Eurostatu o dovozu musely být upraveny s ohledem na skutečnost, že některé dovozní transakce z Ruska do Bulharska, Estonska a Litvy obsahovaly chybná celní prohlášení, s největší pravděpodobností v důsledku chybného zařazení výrobků. Tyto transakce byly určeny s využitím statistiky dovozu dostupné v databázi podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení a byly vyňaty z výpočtu vývozní ceny s cílem vyhnout se při výpočtu dumpingu použití zkreslené vývozní ceny.
1.3 Srovnání
(28)
Dumpingové rozpětí bylo stanoveno srovnáním vývozní ceny ze závodu na základě údajů Eurostatu s běžnou hodnotou pro Rusko stanovenou, jak je uvedeno výše.
(29)
Pro účely stanovení vývozní ceny ze závodu byla vývozní cena CIF vycházející z údajů Eurostatu (s korekcí pro eliminaci zkreslení, jak je uvedeno výše) upravena o náklady na přepravu. Pro tento účel byly použity náklady na přepravu, jak jsou vypočítány v podnětu, což bylo považováno za přiměřený odhad.
1.4 Dumpingové rozpětí
(30)
Celostátní dumpingové rozpětí bylo vyjádřeno jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(31)
Na základě výše uvedeného celostátní prozatímní dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Všechny společnosti
23,8 %
2. Turecko
2.1 Běžná hodnota
(32)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise u každého ze tří spolupracujících vyvážejících výrobců nejdříve stanovila, zda je jejich celkový domácí prodej obdobného výrobku reprezentativní, tj. zda celkový objem těchto prodejů představuje alespoň 5 % jejich celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie. Šetření stanovilo, že domácí prodej obdobného výrobku byl u všech spolupracujících vyvážejících výrobců reprezentativní.
(33)
Komise následně určila ty typy výrobků prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly shodné s typy prodávanými na vývoz do Unie nebo jim byly velmi podobné.
(34)
Dále bylo pro každý typ obdobného výrobku, který prodali vyvážející výrobci na domácím trhu a který je srovnatelný s typem dotyčného výrobku, jenž je prodáván na vývoz do Unie, zjištěno, zda byl domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud objem prodeje tohoto typu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům v období šetření představoval přibližně 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku prodávaného na vývoz do Unie. Šetřením bylo zjištěno, že v případě všech tří společností byl domácí prodej pro většinu typů výrobku reprezentativní.
(35)
Komise následně zkoumala, zda je možné prodej každého typu dotčeného výrobku na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Tento přezkum proběhl tak, že byl pro každý typ výrobku stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(36)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku.
(37)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku.
(38)
Šetřením bylo stanoveno, že ziskový prodej některých srovnatelných typů výrobků činil více než 80 % celkového domácího prodeje, a proto byl u tohoto prodeje pro výpočet průměrné ceny pro běžnou hodnotu použit veškerý domácí prodej. Pro ostatní typy výrobků rovněž považované za prodávané v běžném obchodním styku byl použit pouze ziskový prodej.
(39)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, mělo se za to, že nebyly prodány v běžném obchodním styku. Pro prodeje typů výrobků neuskutečněné v běžném obchodním styku, jakož i pro typy výrobků, které nebyly prodány na domácím trhu v reprezentativním množství, bylo nezbytné běžnou hodnotu stanovit početně. Všechny tři šetřené společnosti prodávaly tyto typy výrobků na vývoz do Unie, i když pouze v omezeném množství.
(40)
Pro stanovení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly vzniklé prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk realizovaný příslušnými spolupracujícími vyvážejícími výrobci při domácím prodeji obdobného výrobku na domácím trhu v běžném obchodním styku během období šetření přičteny k jejich průměrným výrobním nákladům během období šetření. Pro typy výrobku prodávané na domácím trhu v nereprezentativním množství byl ke stanovení běžné hodnoty použit vážený průměr zisku a prodejní, správní a režijní náklady na tento nereprezentativní prodej v běžném obchodním styku.
2.2 Vývozní cena
(41)
Ve všech případech byl dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, a proto byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tj. na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo vývozních cen, které je třeba zaplatit.
(42)
Jedna ze tří spolupracujících tureckých společností během období šetření uskutečnila prodej na vývoz do Unie pouze ve velmi omezeném množství. Dotyčná společnost tvrdila, že chce zvýšit svůj vývoz do Unie, avšak nebyla schopna nabízet dovozcům dostatečně nízké ceny, a požádala, aby tato skutečnost byla při analýze vzata v úvahu.
(43)
Pokud však jde o výpočet dumpingu pro tuto společnost, bylo nutné vycházet z jejího omezeného prodeje. Ačkoli byl prodej této společnosti do Unie omezený, musí být brán v potaz a použit jako jediný možný základ pro výpočet individuálního dumpingového rozpětí pro tuto společnost. V žádném případě nelze neschopnost společnosti prodat více kvůli své údajně vysoké ceně posuzovat jako faktor, který by měl ovlivnit výpočet dumpingu ve vztahu k této společnosti.
2.3 Srovnání
(44)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly porovnány na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Příslušné úpravy byly provedeny ve všech případech, kdy to bylo považováno za přiměřené, přesné a podložené ověřenými důkazy. Zejména byla umožněna úprava zohledňující náklady na přepravu a pojištění včetně přepravy ve vyvážející zemi, slev, provizí, úvěrových nákladů a bankovních poplatků.
2.4 Dumpingová rozpětí
(45)
Prozatímní dumpingová rozpětí byla vyjádřena jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
a) Dumpingové rozpětí u prošetřovaných společností
(46)
Individuální dumpingové rozpětí u jednoho ze tří spolupracujících vyvážejících výrobců bylo stanoveno v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem ceny společností za dotčený výrobek při vývozu do Unie.
(47)
Pokud však jde o zbývající dva spolupracující turecké výrobce, výpočty týkající se dumpingu v jejich případě ukázaly, že společnosti prováděly cílený dumping, a sice pokud jde o konkrétní období, jakož i konkrétní zákazníky a regiony. Ukázalo se, že jejich vývozní ceny byly jasně strukturované a lišily se pro různé zákazníky, regiony i časová období. Kromě toho výpočet dumpingu na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen neodráží plný rozsah dumpingu, kterého se dopouštěli oba dotčení výrobci.
(48)
Za účelem zohlednění plného rozsahu dumpingu prováděného oběma dotčenými společnostmi byla proto v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení běžná hodnota stanovená na základě váženého průměru v jejich případě porovnána s cenami všech jednotlivých vývozních transakcí směřujících do Unie.
b) Dumpingové rozpětí u nespolupracujících společností
(49)
Pokud jde o všechny nespolupracující turecké vyvážející výrobce, bylo stanoveno zbytkové dumpingové rozpětí. Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za poměrně nízkou (objem vývozu tří spolupracujících tureckých společností představoval méně než 80 % celkového tureckého vývozu do Unie během období šetření), bylo zbytkové dumpingové rozpětí určeno na základě odpovídající metody vedoucí k rozpětí, které je vyšší než nejvyšší z individuálních rozpětí uvedených tří spolupracujících společností. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě prodeje reprezentativních typů výrobku, který uskutečnil turecký spolupracující výrobce s nejvyšším dumpingovým rozpětím z uvedených tří spolupracujících společností.
(50)
Na základě výše uvedeného prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Všechny ostatní společnosti
16,7 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(51)
V průběhu období šetření vyrábělo obdobný výrobek 22 výrobců v Unii. Všech 22 výrobců v Unii představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a bude tudíž dále souhrnně označováno jako „výrobní odvětví Unie“.
(52)
Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění výše, tři výrobci v Unii vybraní do vzorku představují přibližně 50 % celkového prodeje obdobného výrobku uskutečněného výrobci z Unie.
2. Spotřeba v Unii
(53)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie podle informací získaných z odpovědí společností vybraných do vzorku na dotazník, na základě odhadů uvedených v podnětu týkajících se zbývajících výrobců v Unii a na základě údajů Eurostatu o objemu dovozu.
(54)
Spotřeba v Unii mezi rokem 2008 a obdobím šetření výrazně poklesla, a sice o 40 %. V roce 2009 se snížila o 44 % a na dané úrovni se udržela i v roce 2010 a poté se v období šetření mírně zvýšila o 4 procentní body.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (v t)
98 197
55 172
54 878
58 706
Index (2008 = 100)
100
56
56
60
3. Dovoz z dotčených zemí
3.1 Souhrnné posouzení účinků dotčeného dovozu
(55)
Komise zjišťovala, zda by dovozy dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka neměly být posouzeny souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(56)
Šetření v případě obou dotčených zemí ukázalo, že dumpingová rozpětí byla nad úrovní minimální hranice určené v čl. 9 odst. 3 základního nařízení a že objem dumpingového dovozu z těchto dvou zemí nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení.
(57)
Pokud jde o podmínky hospodářské soutěže mezi dovozem z Ruska a Turecka v případě obdobného výrobku, z šetření vyplynulo, že výrobci z těchto zemí využívají stejné prodejní kanály a prodávají obdobným kategoriím odběratelů. Z šetření navíc vyplynulo, že dovoz z obou těchto zemí vykazoval v posuzovaném období stoupající trend, pokud jde o podíly na trhu.
(58)
Dva spolupracující turečtí vývozci tvrdili, že kumulace dovozu z Ruska a Turecka není v tomto případě vhodná, neboť dovoz z obou těchto zemí vykazuje různé trendy, pokud jde o objem a ceny.
(59)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že šetřením bylo stanoveno, že zatímco dovoz z Turecka je relativně stabilní, pokud jde o objemy, dovoz z Ruska narůstá. Vzhledem k poklesu poptávky v posuzovaném období však podíl dovozu z obou zemí na trhu roste. Zároveň se nezdá, že jejich ceny přinejmenším v období mezi rokem 2009 a obdobím šetření (vysoká průměrná cena u dovozu z Ruska v roce 2008 byla pravděpodobně důsledkem nesprávného vykazování), byly významně odlišné, přičemž průměrné ruské ceny jsou poněkud nižší, ale velmi blízké průměrným tureckým cenám.
(60)
S ohledem na výše uvedené se má předběžně za to, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení jsou splněna a že dovoz z Ruska a Turecka by měl být posuzován souhrnně.
3.2 Objem dumpingového dovozu
(61)
Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku z dotčených zemí na trh Unie v posuzovaném období vzrostl o 46 %. Konkrétně se dovoz v roce 2009 snížil o 31 %, a poté se v roce 2010 prudce zvýšil o 89 procentních bodů a v období šetření mírně klesl přibližně o 12 procentních bodů. Objem dumpingového dovozu v období šetření dosáhl 2 935 tun.
Tabulka 2
Dumpingový dovoz z dotčených zemí
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (v t)
2 009
1 392
3 174
2 935
Index (2008 = 100)
100
69
158
146
Podíl na trhu
2 %
3 %
6 %
5 %
Zdroj: Eurostat.
3.3 Podíl dumpingového dovozu na trhu
(62)
Podíl dumpingového dovozu z dotčených zemí na trhu se v průběhu posuzovaného období více než zdvojnásobil, když vzrostl z 2 % na 5 %.
3.4 Ceny
a) Vývoj cen
(63)
Níže uvedená tabulka udává průměrnou cenu dumpingového dovozu z dotčených zemí s dodáním na hranice Unie před proclením, a to na základě údajů Eurostatu. Během posuzovaného období průměrná cena dovozu z dotčených zemí zůstala obecně na stabilní úrovni 1 961 EUR za tunu, s výjimkou roku 2010, kdy se snížila o zhruba 150 EUR.
Tabulka 3
Průměrné ceny dumpingového dovozu
2008
2009
2010
OŠ
Průměrné prodejní ceny za tunu
1 961
1 936
1 788
1 961
Index (2008 = 100)
100
99
91
100
Zdroj: Eurostat.
b) Cenové podbízení
(64)
Bylo provedeno cenové srovnání jednotlivých typů výrobku z hlediska prodejních cen spolupracujících tureckých vyvážejících výrobců a prodejních cen výrobců z Unie zařazených do vzorku. Vzhledem k tomu, že ruští vývozci při šetření nespolupracovali, byl proveden výpočet podbízení za použití průměrných cen CIF uváděných Eurostatem a průměrných prodejních cen unijních výrobců v rámci Unie. V případě potřeby byly učiněny úpravy s ohledem na obě dotčené země, aby se zohlednila úroveň obchodu a náklady vynaložené po dovozu, včetně cla v případě Ruska.
(65)
Srovnání ukázalo, že u dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a prodávaného v Unii za dumpingové ceny docházelo během období šetření k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie až o cca 30 %.
4. Situace výrobního odvětví Unie
(66)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnuje zkoumání dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(67)
Jak je vysvětleno výše, Komise v případě výrobců v Unii využila výběr vzorku. Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické prvky (výroba, výrobní kapacita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, ceny a velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly posouzeny na úrovni celkové výroby v Unii na základě posouzení údajů od spolupracujících výrobců a v případě ostatních výrobců v Unii na základě odhadu vycházejícího z údajů z podnětu.
-
Analýza mikroekonomických prvků (zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost navýšit kapitál a investice) byla provedena u výrobců zařazených do vzorku na základě jimi dodaných údajů.
4.1 Makroekonomické prvky
a) Výroba
(68)
Výroba v Unii mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesla o 44 %. Konkrétně v roce 2009 šlo o pokles o 47 % a v roce 2010 o další 2 procentní body, načež v období šetření následoval mírný nárůst o 5 procentních bodů a výroba dosáhla hodnoty 53 653 tun.
Tabulka 4
Výroba
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (t)
95 079
49 917
48 017
53 653
Index (2008 = 100)
100
53
51
56
Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět.
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(69)
Výrobní kapacita výrobců v Unii vykazovala v posuzovaném období stálou úroveň a dosahovala hodnoty 179 912 tun.
Tabulka 5
Výrobní kapacita a využití kapacity
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (t)
179 912
179 912
179 912
179 912
Index (2008 = 100)
100
100
100
100
Míra využití
53 %
28 %
27 %
30 %
Index (2008 = 100)
100
53
51
56
Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět.
(70)
Využití kapacity v roce 2008 odpovídalo 53 %, v roce 2009 se snížilo na 28 %, v roce 2010 na 27 % a v období šetření mírně stouplo na 30 %. Vývoj míry využití jasně odráží trend výroby, neboť výrobní kapacita zůstávala stejná.
c) Objem prodeje
(71)
Objem prodeje uskutečněného výrobci v Unii odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, v průběhu posuzovaného období klesl o 38 %. V roce 2009 klesl prodej o 45 %, v roce 2010 zůstal na této úrovni a v období šetření mírně stoupl o 7 procentních bodů. Během období šetření prodej výrobního odvětví Unie činil 42 379 tun.
Tabulka 6
Prodej výrobního odvětví Unie
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (t)
68 870
37 649
37 890
42 379
Index (2008 = 100)
100
55
55
62
Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět.
d) Podíl na trhu
(72)
Podíl výrobců z Unie na trhu byl během posuzovaného období poměrně stálý a v období šetření dokonce narostl na 72 %. Větší podíl na trhu je odrazem skutečnosti, že se objem prodeje výrobců z Unie snížil o něco méně nežli spotřeba v daném období.
Tabulka 7
Podíl výrobců z Unie na trhu
2008
2009
2010
OŠ
Podíl na trhu
70 %
68 %
69 %
72 %
Index (2008 = 100)
100
97
98
103
Zdroj: odpovědi na dotazník, podnět a Eurostat
e) Růst
(73)
Vzhledem k tomu, že spotřeba mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesla o 40 %, konstatuje se, že výrobci v Unii nemohli profitovat z růstu trhu.
f) Zaměstnanost
(74)
Úroveň zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie mezi rokem 2008 a obdobím šetření vykazuje pokles o 18 %. Konkrétně počet zaměstnaných lidí významně poklesl mezi lety 2008 a 2009 z 982 na 824 neboli o 16 % a v roce 2010 zůstal blízko této hodnoty, než došlo k dalšímu poklesu na 801 v období šetření.
Tabulka 8
Zaměstnanost
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (počet osob)
982
824
833
801
Index (2008 = 100)
100
84
85
82
Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět.
g) Produktivita
(75)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená výstupem (v tunách) na zaměstnance a rok, poklesla v průběhu posuzovaného období o 31 %. Tento pokles odráží skutečnost, že se výroba snižovala rychleji než úroveň zaměstnanosti.
Tabulka 9
Produktivita
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (v tunách na zaměstnance)
194
121
115
134
Index (2008 = 100)
100
63
60
69
Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět.
h) Prodejní ceny
(76)
Roční průměrné prodejní ceny výrobců v Unii pro nezávislé odběratele na trhu Unie poklesly v průběhu posuzovaného období o více než 10 %. Konkrétně se v roce 2009 průměrné ceny nejprve zvýšily o přibližně 12 %, aby v roce 2010 prudce poklesly o 23 procentních bodů, a na této úrovni se udržely během období šetření. V období šetření průměrná cena výrobců v Unii činila 3 096 EUR za tunu.
Tabulka 10
Průměrné ceny výrobců v Unii
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (EUR/t)
3 489
3 911
3 116
3 096
Index (2008 = 100)
100
112
89
89
Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět.
(77)
Jak je uvedeno výše, u prodejních cen výrobního odvětví Unie docházelo k cenovému podbízení prostřednictvím dumpingového dovozu z Ruska a Turecka.
i) Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(78)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dovozu z Ruska a Turecka nelze považovat dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný. Je důležité připomenout, že proti osmi zemím jsou uplatňována antidumpingová opatření, jak je uvedeno v 16. bodě odůvodnění výše. Vzhledem k tomu, že v období posuzovaném v tomto šetření výrobní odvětví Unie zaznamenalo pokles prodeje a ztráty, není možné zaznamenat žádné skutečné překonání účinků dřívějšího dumpingu a má se za to, že výroba Unie je nadále zranitelná vůči poškozujícímu účinku případného dumpingového dovozu na trhu Unie.
4.2 Mikroekonomické prvky
a) Stav zásob
(79)
Konečný stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku poklesl mezi rokem 2008 a obdobím šetření o 18 %. Konkrétně se stav zásob v roce 2009 mírně zvýšil o 2 % a později v roce 2010 klesl o 13 procentních bodů a v období šetření o dalších 7 procentních bodů. V období šetření činil konečný stav zásob výrobců v Unii 5 338 tun.
Tabulka 11
Konečný stav zásob
Vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Jednotka (t)
6 526
6 661
5 822
5 338
Index (2008 = 100)
100
102
89
82
Zdroj: odpovědi na dotazník.
b) Mzdy
(80)
Roční mzdové náklady mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesly o 10 %. Konkrétně v roce 2009 mzdové náklady významně klesly, a sice o 20 % (což odpovídalo snížení zaměstnanosti), a později v roce 2010 se zvýšily o 4 procentní body a během období šetření o dalších 5 procentních bodů.
Tabulka 12
Roční mzdové náklady
Vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (EUR)
26 412 013
21 500 757
22 490 982
23 860 803
Index (2008 = 100)
100
81
85
90
Zdroj: odpovědi na dotazník.
c) Ziskovost a návratnost investic
(81)
Během posuzovaného období se ziskovost prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na trhu Unie, uskutečněného výrobním odvětvím Unie, vyjádřená jako procento čistých prodejů, snížila z úrovně zdravých zisků na úroveň významných ztrát. Konkrétně se zisk propadl z 9,6 % v roce 2008 na - 1,2 % v roce 2009 a v roce 2010 následoval další propad na - 7,8 %. V období šetření se situace mírně zlepšila, když ztráty dosahovaly - 7,0 %.
Tabulka 13
Ziskovost a návratnost investic
Vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Ziskovost prodeje v Unii
9,6 %
-1,2 %
-7,8 %
-7,0 %
Index (2008=100)
100
-12
-81
-73
Návratnost investic
23,9 %
-1,7 %
-9,4 %
-10,6 %
Index (2008=100)
100
-7
-39
-44
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(82)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě odpovídala vývoji ziskovosti.
d) Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(83)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti byl v roce 2008 kladný ve výši 9,3 milionu EUR. V roce 2009 došlo k jeho mírnému zvýšení na 9,8 milionu EUR, avšak v roce 2010 nastal pokles až na hodnotu pouze 1,5 milionu EUR, načež v období šetření dosáhl peněžní tok záporné hodnoty - 4,6 milionu EUR.
(84)
Známky toho, že by výrobní odvětví Unie mělo problémy s navyšováním kapitálu, se neobjevily, zejména z toho důvodu, že někteří výrobci jsou součástí větších skupin.
Tabulka 14
Peněžní tok
Vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (EUR)
9 279 264
9 851 842
1 470 524
-4 662 347
Index (2008 = 100)
100
106
16
-50
Zdroj: odpovědi na dotazník.
e) Investice
(85)
Roční investice do výroby obdobného výrobku u společností zařazených do vzorku v průběhu posuzovaného období neustále klesaly. Největší pokles o 32 % nastal v roce 2009, načež následoval pokles o 25 procentních bodů v roce 2010 a o dalších 8 procentních bodů v období šetření. Celkově roční investice poklesly z 8,3 milionu EUR v roce 2008 na 2,9 milionu EUR v období šetření.
Tabulka 15
Čisté investice
Vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (EUR)
8 309 731
5 658 145
3 579 323
2 946 383
Index (2008 = 100)
100
68
43
35
Zdroj: odpovědi na dotazník.
5. Závěr ohledně újmy
(86)
Z rozboru makroekonomických údajů vyplývá, že výrobci v Unii během posuzovaného období významně snížili výrobu a prodej. To se časově shodovalo s poklesem poptávky na trhu Unie, proto došlo k mírnému zvýšení podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Využití kapacity pokleslo z již nízké hodnoty 53 % v roce 2008 až na hodnotu 30 % v období šetření. Zaměstnanost též poklesla, a to o 18 %.
(87)
Příslušné mikroekonomické ukazatele současně ukazují na jednoznačné zhoršení ekonomické situace výrobců v Unii zařazených do vzorku. Vývoj cen, ziskovost a návratnost investic ukazují velmi negativní obrázek, kdy ze zdravých hodnot dosahovaných v roce 2008 došlo k poklesu s výraznými ztrátami v období šetření. Peněžní tok též významně poklesl.
(88)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(89)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu do té míry, že ji lze označit za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(90)
Mezi rokem 2008 a obdobím šetření vzrostl objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku o 46 %, a to na trhu, který se zmenšil o 40 %, což mělo za následek zvýšení jeho podílu na trhu Unie ze 2 % na 5 %.
(91)
Nárůst dumpingového dovozu dotčeného výrobku z dotčených zemí v posuzovaném období se časově shodoval s klesající tendencí všech ukazatelů újmy zaznamenaných u výrobního odvětví Unie s výjimkou podílu na trhu. Výrobní odvětví Unie přišlo o 38 % svého prodeje v Unii a prodejní ceny klesly o 11 % kvůli cenovému tlaku, který na trhu Unie působil levný dumpingový dovoz.
(92)
Významné cenové podbízení zabránilo výrobnímu odvětví Unie dále promítnout zvýšené výrobní náklady, což mělo za následek klesající a záporné hodnoty ziskovosti během období šetření.
(93)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz z Ruska a Turecka působí výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
3. Účinky jiných činitelů
3.1 Dovoz z dalších třetích zemí
(94)
Během posuzovaného období byl zaznamenán významný dovoz z dalších třetích zemí, včetně zemí v režimu antidumpingových opatření. Celkový podíl dovozu z jiných zemí než z Ruska a Turecka na trhu se mezi rokem 2008 a obdobím šetření snížil z 28 % na 23 %.
(95)
Následující tabulka, která vychází z údajů Eurostatu, ukazuje vývoj dovozních objemů, cen a podílů na trhu zemí v režimu antidumpingových opatření a dalších třetích zemí.
Tabulka 16
Dovoz z dalších třetích zemí
Země
2008
2009
2010
OŠ
Země v režimu antidumpingových opatření
Objemy (v t)
20 614
13 286
9 721
9 784
Podíl na trhu (v %)
21
24
18
17
Prům. cena (v EUR)
1 639
1 749
1 468
1 563
Ostatní třetí země
Objemy (v t)
6 705
2 844
4 093
3 608
Podíl na trhu (v %)
7
5
7
6
Prům. cena (v EUR)
2 279
2 962
2 319
2 925
Souhrn všech třetích zemí s výjimkou Ruska a Turecka
Objemy (v t)
27 319
16 131
13 814
13 392
Podíl na trhu (v %)
28
29
25
23
Prům. cena (v EUR)
1 796
1 963
1 720
1 930
(96)
Jak ukazuje tabulka výše, dovoz z daných osmi zemí v režimu antidumpingových opatření nadále pronikal na trh Unie, ačkoliv jeho podíl na trhu klesl z 21 % v roce 2008 na 17 % v období šetření. Průměrné ceny u uvedeného dovozu jsou obecně nižší než ceny u dumpingového dovozu z dotčených zemí. Výše uvedená tabulka vycházející z údajů Eurostatu samozřejmě ukazuje průměrné ceny CIF před uplatněním cla. Přesto však i v případě, kdy je antidumpingové clo zohledněno, ceny těchto dovozů nadále zůstávají na nízké úrovni srovnatelné s cenami ruského a tureckého dovozu a jsou mnohem nižší než průměrné ceny výrobců v Unii.
(97)
Uznává se však, že výrobek, který je předmětem šetření, existuje ve značném množství různých typů a porovnání celkových průměrných cen možná nemusí být relevantním ukazatelem. Současně se má se za to, že v současnosti platná antidumpingová opatření odstraňují poškozující účinek uvedeného dovozu.
(98)
Vzhledem k tomu, že tržní podíl dovozu ze zemí, které jsou předmětem opatření, se snižuje, na základě uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že jakýkoli nepříznivý účinek tohoto levného dovozu není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z dotčených zemí a újmou, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(99)
Podíl dovozu z ostatních třetích zemí na trhu během posuzovaného období mírně poklesl z 7 % v roce 2008 na 6 % v období šetření. Průměrné ceny daného dovozu jsou obecně vyšší než u dumpingového dovozu z dotčených zemí, avšak o něco nižší než průměrné ceny u výrobců v Unii.
(100)
Ačkoli porovnání celkových průměrných cen nemusí být považováno za relevantní ukazatel kvůli existenci široké škály typů výrobků, vzhledem k tomu, že uvedený dovoz vykazuje klesající trend, se předběžně konstatuje, že jakýkoli nepříznivý účinek dovozu z ostatních třetích zemí rovněž není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z dotčených zemí a újmou působenou výrobnímu odvětví Unie.
3.2 Dopad zmenšení trhu a hospodářské krize
(101)
Finanční a hospodářská krize z období 2008/09 je se vší pravděpodobností důvodem snížení spotřeby potrubních tvarovek. Spotřeba v letech 2008 a 2009 klesla o více než 40 % a na této nízké úrovni zůstala po celý zbytek posuzovaného období (ačkoliv v období šetření došlo k jejímu mírnému zvýšení). Vzhledem k tomu, že fixní náklady představují až 40 % výrobních nákladů výrobců v Unii, vede snížení poptávky, prodeje a výroby k výrazně vyšším jednotkovým výrobním nákladům. To má samozřejmě významný dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie.
(102)
Ačkoliv se uznává, že pokles produkce mohl mít dopad na situaci výrobního odvětví Unie, a to zejména v roce 2009 (kdy k tomuto poklesu došlo), je možné důvodně očekávat, že výrobní odvětví Unie by za normálních mohlo zvýšit své ceny alespoň ve střednědobém až dlouhodobém horizontu a zvýšení nákladů v následujících letech dále promítnout. Jak je však patrné z klesajících cen v Unii, v tomto případě tomu tak nebylo a má se za to, že důvodem bylo závažné podbízení prostřednictvím dumpingového dovozu.
(103)
Vzhledem k výše uvedeným okolnostem se vyvozuje prozatímní závěr, že jakýkoli nepříznivý účinek poklesu poptávky není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi újmou způsobovanou výrobnímu odvětví Unie a dumpingovým dovozem z Ruska a Turecka.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(104)
Závěrem je třeba uvést, že dumpingový dovoz z Ruska a Turecka způsobil podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(105)
Analyzovány byly rovněž jiné činitele, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu. V této souvislosti bylo zjištěno, že dovoz z ostatních třetích zemí, včetně zemí v režimu antidumpingových opatření, a dopad poklesu poptávky, které sice možná také přispěly k újmě, nenarušují příčinnou souvislost.
(106)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů, které mají vliv na situaci výrobního odvětví Unie, náležitě rozlišeny a odděleny od poškozujícího účinku dumpingového dovozu, se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
(107)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(108)
V případě uložení opatření se očekává, že dojde ke zmírnění poklesu cen a ztrát a že se prodejní ceny výrobního odvětví Unie začnou narovnávat, což povede k významnému zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(109)
Pokud by na druhou stranu antidumpingová opatření uložena nebyla, s největší pravděpodobností by se situace výrobního odvětví Unie nadále zhoršovala. Při takovém vývoji by výrobní odvětví Unie mohlo přijít o další podíl na trhu, jelikož není schopno držet krok s tržními cenami určovanými dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Pravděpodobným dopadem by bylo další nikoli nezbytné snižování nákladů a zavírání výrobních zařízení v Unii s následným značným úbytkem pracovních míst.
(110)
S přihlédnutím k výše uvedeným činitelům se vyvozuje předběžný závěr, že uložení antidumpingových opatření by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení
(111)
Jak je uvedeno výše, pouze dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, při tomto šetření plně spolupracovali a poskytli odpověď na dotazník. Pouze malá část obratu těchto dvou dovozců souvisela s dalším prodejem dotčeného výrobku. Proto je pravděpodobné, že dopad opatření bude minimální.
3. Zájem uživatelů
(112)
Čtyři uživatelé spolupracovali v tomto šetření tím, že předložili odpověď na dotazník. Žádný z nich nedováží předmětný výrobek z dotčených zemí a všichni uvedli, že dopad případných opatření nebude významný.
(113)
Vzhledem k tomu, že se nepřihlásil žádný uživatel dovážející z dotčených zemí a při neexistenci jakýchkoli informací, které by naznačovaly opak, lze vyvodit předběžný závěr, že dopad opatření na ziskovost uživatelských výrobních odvětví a hospodářskou situaci bude spíše omezený.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(114)
Lze vyvodit závěr, že uložení opatření na dumpingový dovoz dotčeného výrobku z Ruska a Turecka umožní výrobnímu odvětví Unie podle očekávání zlepšit jeho situaci skrze vyšší objem prodeje, prodejní ceny a zisky. Ačkoliv se mohou objevit určité nepříznivé dopady v podobě vyšších nákladů pro některé dovozce, budou pravděpodobně omezené.
(115)
Dva spolupracující turečtí vývozci uvedli, že uložení opatření proti malé vyvážející zemi, jako je Turecko, by celý trh Unie prakticky ponechalo několika málo výrobcům, s výsledným negativním dopadem na konkurenční prostředí.
(116)
V této souvislosti je třeba uvést, že platí, že antidumpingové clo nemá být omezujícím prostředkem a bránit obchodním tokům ze zemí, které jsou předmětem šetření. Opatření mají zajistit narovnání podmínek pro různé účastníky na trhu. Zároveň je třeba poznamenat, že na trhu Unie je přítomno více než 20 evropských výrobců a dovoz z dalších třetích zemí je značný. Proto se jakékoli výhrady týkající se konkurenčního prostředí na trhu Unie nezdají být odůvodněné.
(117)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(118)
S ohledem na závěry, k nimž se dospělo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinnou souvislostí a zájmem Unie, je třeba uložit prozatímní opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka, aby se zabránilo další újmě způsobované výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(119)
Prozatímní opatření na dovoz pocházející z dotčených zemí by měla být uložena ve výši dostatečné k odstranění dumpingu, aniž by přitom přesahovala výši újmy, která je výrobnímu odvětví Unie působena dumpingovým dovozem. Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se má za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout celkově zisku před zdaněním, kterého by bylo možné přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez přítomnosti dumpingového dovozu.
(120)
Vzhledem k tomu, že zjištěná rozpětí cenového podbízení jsou ve všech případech vyšší než příslušná dumpingová rozpětí a že výrobní odvětví Unie utrpělo v období šetření ztráty, byla by jakákoli vypočtená úroveň pro odstranění újmy sama o sobě vždy ještě vyšší. Proto se mělo za to, že podrobný výpočet výše újmy není nutný.
2. Prozatímní opatření
(121)
Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se usuzuje, že by mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka, a to ve výši odpovídající nižší ze zjištěných hodnot dumpingového rozpětí a úrovně pro odstranění újmy, podle pravidla nižšího cla, jímž je ve všech případech zjištěné dumpingové rozpětí.
(122)
S ohledem na to, že žádný z ruských vyvážejících výrobců nespolupracoval, bylo pro Rusko vypočteno celostátní dumpingové rozpětí, jak bylo vysvětleno výše v 21. až 31. bodě odůvodnění.
(123)
Na základě skutečnosti, že v případě Turecka byla úroveň spolupráce posouzena jako poměrně nízká, bylo zbytkové dumpingové rozpětí založeno na přiměřené metodě vedoucí ke stanovení rozpětí, které je vyšší než nejvyšší individuální dumpingové rozpětí tří spolupracujících společností, jak je vysvětleno ve 49. bodě odůvodnění výše.
(124)
Na základě výše uvedených skutečností navrhované celní sazby činí:
Země
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo
Rusko
Všechny společnosti
23,8 %
Turecko
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Všechny ostatní společnosti
16,7 %
(125)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z dotčených zemí a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou konkrétně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě vztahující se na „všechny ostatní společnosti“.
(126)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být zaslány Komisi (4) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činností společnosti, které se týkají výroby, domácích prodejů a prodejů na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(127)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se výše cla pro všechny ostatní společnosti vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří během období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(128)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení případného konečného cla mohou být znovu posouzena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz potrubních tvarovek (jiných než litých tvarovek, přírub a závitových tvarovek) ze železa nebo oceli (kromě korozivzdorné oceli) s největším vnějším průměrem nejvýše 609,6 mm, druhu používaného pro svařování natupo nebo jiné účely, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (kódy TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 a 7307998098), pocházejících z Ruska a Turecka.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi činí:
Země
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Rusko
Všechny společnosti
23,8 %
-
Turecko
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6 %
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9 %
B296
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul
12,1 %
B297
Všechny ostatní společnosti
16,7 %
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se zúčastněné strany mohou vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. července 2012.
32012R0699
L 203/37
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 699/2012
od 30. srpnja 2012.
o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz određenog željeznog ili čeličnog pribora za cijevi podrijetlom iz Rusije i Turske
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 7.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Pokretanje postupka
(1)
Europska komisija („Komisija”) je 1. studenoga 2011. najavila putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (2) („obavijest o pokretanju postupka”), pokretanje antidampinškog postupka u vezi uvoza određenog željeznog i čeličnog pribora za cijevi podrijetlom iz Rusije i Turske („dotične zemlje”).
(2)
Postupak je pokrenut zbog pritužbe koju je 20. rujna 2011. uložio Odbor za zaštitu industrije čeličnog pribora za tupo zavarivanje Europske unije („podnositelji pritužbe”) u ime proizvođača koji čine većinu, u ovom slučaju više od 40 % ukupne proizvodnje određenog željeznog ili čeličnog pribora Unije. Pritužba je sadržavala dokaze prima facie o dampingu navedenog proizvoda i materijalnoj šteti koja je posljedica toga, što se smatralo dostatnim kako bi se opravdalo pokretanje postupka.
2. Stranke na koje se odnosi postupak
(3)
Komisija je o pokretanju postupka službeno obavijestila podnositelje pritužbe, ostale poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače izvoznike i predstavnike dotičnih zemalja, poznate uvoznike i korisnike. Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.
(4)
Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
(a) Odabir uzoraka proizvođača iz Unije
(5)
S obzirom na očigledno veliki broj proizvođača iz Unije, u obavijesti o pokretanju postupka predviđen je odabir uzoraka radi utvrđivanja štete u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.
(6)
Komisija je u obavijesti o pokretanju postupka objavila da je privremeno odabrala uzorak proizvođača iz Unije. Navedeni se uzorak sastojao od tri trgovačka društva, između više od 22 proizvođača iz Unije za koja se znalo da proizvode istovjetni proizvod prije pokretanja ispitnog postupka.
(7)
Uzorak je odabran na temelju obujma prodaje i proizvodnje koji se objektivno mogao ispitati u raspoloživom roku. Proizvođači iz Unije u uzorku nalaze se u četiri države članice i čine 48 % ukupne prodaje u Uniji svih proizvođača iz Unije te 64 % proizvođača koji su se javili. Ni jedna zainteresirana stranka nije se protivila predloženom uzorku.
(b) Odabir uzoraka nepovezanih uvoznika
(8)
S obzirom na potencijalno velik broj nepovezanih uvoznika, odabir uzoraka bio je predviđen u obavijesti o pokretanju postupka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Kako bi se Komisiji omogućilo odlučivanje o tome je li odabir uzoraka potreban ili ne te, ako jest, sam odabir uzoraka, od svih se uvoznika zatražilo da se jave Komisiji i dostave, kako je navedeno u obavijesti o pokretanju postupka, osnovne podatke o svojim aktivnostima povezanima s proizvodom obuhvaćenim ispitnim postupkom tijekom razdoblja ispitnog postupka od 1. listopada 2010. do 30. rujna 2011.
(9)
Od 38 nepovezanih uvoznika koje je Komisija kontaktirala, samo je 5 trgovačkih društava odgovorilo na pitanja za odabir uzorka u roku. Ispostavilo se da je jedno trgovačko društvo korisnik, a ne uvoznik. Stoga se smatralo da odabir uzoraka nije potreban te su poslani upitnici četirima trgovačkim društvima koja su se javila. Na kraju su samo dva uvoznika odgovorila na upitnik i u potpunosti surađivala u ispitnom postupku.
(c) Odabir uzoraka proizvođača izvoznika
(10)
S obzirom na očigledno velik broj proizvođača izvoznika, odabir uzoraka bio je predviđen u obavijesti o pokretanju postupka za utvrđivanje dampinga u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Kako bi se Komisiji omogućilo da odluči o tome je li odabir uzoraka potreban ili ne te, ako jest, da odabere uzorak, od svih se proizvođača izvoznika zatražilo da se jave Komisiji i dostave, kako je navedeno u obavijesti o pokretanju postupka, osnovne podatke o svojim aktivnostima povezanima s proizvodom obuhvaćenim ispitnim postupkom tijekom razdoblja ispitnog postupka od 1. listopada 2010. do 30. rujna 2011. Tijela dotičnih zemalja također se konzultiralo.
(11)
Što se tiče Rusije, ni jedan proizvođač izvoznik nije sudjelovao u ispitnom postupku. Što se tiče turskih proizvođača izvoznika, javila su se tri trgovačka društva te je Komisija zato odlučila da odabir uzorka nije potreban u pogledu Turske. Tri turska trgovačka društva koja surađuju ostvaruju većinu turskog izvoza u Uniju tijekom razmatranog razdoblja.
(d) Odgovori na upitnik i provjere
(12)
Kako bi izvršila analizu, Komisija je poslala upitnike svim trima turskima proizvođačima izvoznicima koji surađuju, kao i proizvođačima iz Unije u uzorku te nepovezanim uvoznicima i korisnicima koji surađuju.
(13)
Odgovore na upitnik poslala su trojica turskih proizvođača izvoznika koja surađuju, svi proizvođači iz Unije u uzorku, dvojica nepovezanih uvoznika iz Unije te četiri korisnika.
(14)
Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje je smatrala neophodnima za potrebe privremenog određivanja dampinga, nastale štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava.
Proizvođači izvoznici u Turskoj
-
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul, Turska,
-
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul, Turska,
-
UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AȘ, Tuzla, Istanbul, Turska.
Proizvođači iz Unije
-
ERNE Fittings, Schlinz, Austrija,
-
Virgilio CENA & Figli SpA, Brescia, Italija.
3. Razdoblje ispitnog postupka
(15)
Ispitni postupak dampinga i štete obuhvatio je razdoblje od 1. listopada 2010. do 30. rujna 2011. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje važnih kretanja za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 2008. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).
4. Mjere na snazi koje vrijede za ostale treće zemlje
(16)
Na snazi su antidampinške mjere za određeni željezni ili čelični pribor za cijevi podrijetlom iz Kine, Malezije, Južne Koreje i Tajlanda, a nakon praksi izbjegavanja mjera također i za određeni željezni ili čelični pribor za cijevi podrijetlom iz Kine i poslanog iz Indonezije, Filipina, Šri Lanke i Tajvana (uz određene iznimke) (3). Zemlje navedene u prethodnoj rečenici dalje u tekstu će se navoditi kao „zemlje na koje se primjenjuju antidampinške mjere”.
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. Dotični proizvod
(17)
Dotični je proizvod pribor za cijevi (osim lijevanog pribora, prirubnica i pribora s navojem), od željeza ili čelika (ne uključujući nehrđajući čelik), s najvećim vanjskim promjerom od 609,6 mm, vrste koja se koristi za tupo zavarivanje ili druge svrhe, trenutačno razvrstan prema oznakama KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 i ex ex 7307 99 80 90 („dotični proizvod”).
(18)
U postupku proizvodnje koriste se bešavne ili varene čelične cijevi za proizvodnju koljena, reduktora ili nastavaka u obliku slova T, dok se za proizvodnju poklopaca kao sirovina obično koriste listovi čelika. Koljena i reduktori izrađuju se rezanjem i oblikovanjem, savijanjem ili reduciranjem. Nastavci u obliku slova T izrađuju se hidrauličnim stiskanjem, a poklopci se izrađuju oblikovanjem listova ili ploča. Potom obično slijede savijanje rubova i pjeskarenje prije pakiranja. U nekim slučajevima proizvod prolazi postupak galvanizacije. Sve vrste proizvoda dijele ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te iste osnovne namjene.
(19)
Pribor za cijevi uglavnom se koristi u petrokemijskoj industriji, građevinarstvu, energetskoj industriji, brodogradnji i industrijskim instalacijama. Isti se koristi za povezivanje cijevi u svim gore navedenim namjenama.
2. Istovjetni proizvod
(20)
Utvrđeno je da dotični proizvod i određeni željezni ili čelični pribor za cijevi koji se prodaje na domaćem tržištu u dotičnim zemljama, kao i određeni željezni ili čelični pribor za cijevi koji industrija Unije prodaje u Uniji imaju ista osnovna fizičke, kemijska i tehnička svojstva i iste osnovne namjene. Stoga se isti privremeno smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
C. DAMPING
1. Rusija
(21)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 11., ni jedan ruski proizvođač izvoznik nije surađivao u ovom ispitnom postupku. Zato je, u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe, izračun dampinga za Rusiju izvršen na temelju dostupnih podataka, kako se objašnjava u nastavku.
1.1. Uobičajena vrijednost
(22)
U izostanku suradnje ruskih proizvođača izvoznika, uobičajena vrijednost za Rusiju izračunana je na temelju dostupnih podataka.
(23)
Treba podsjetiti da pritužba sadrži dokaze prima facie o dampingu u vezi s ruskim uvozom dotičnog proizvoda. Izračun koji je doveo do navedenih dokaza temeljio se na izračunanoj uobičajenoj vrijednosti za Rusiju, u izostanku detaljnijih podataka. Bez obzira na to, za potrebe utvrđivanja preciznije uobičajene vrijednosti Komisija je privremeno odlučila da će se uobičajena vrijednost za Rusiju izračunati na temelju podataka koji su prikupljeni tijekom ispitnog postupka od onih turskih proizvođača izvoznika koji koriste ruske bešavne cijevi kao ulazni materijal za proizvodnju dotičnog proizvoda. Doista, trošak sirovine čini najveći dio ukupnih troškova proizvodnje dotičnog proizvoda i zato se ova metoda smatrala najobjektivnijom za utvrđivanje uobičajene vrijednosti za Rusiju na temelju dostupnih činjenica.
(24)
Uobičajena vrijednost za Rusiju stoga je izračunana utvrđivanjem ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti za one turske proizvođače izvoznike koji nabavljaju dio svojih sirovina iz Rusije.
(25)
Važno je napomenuti da je dobivena uobičajena vrijednost određena za vrstu proizvoda (koljena) koja čini najveći obujam uvoza, umjesto za sve vrste dotičnog proizvoda, kako bi se omogućila reprezentativna usporedba s izvoznom cijenom (vidjeti uvodne izjave koje slijede).
1.2. Izvozna cijena
(26)
U izostanku detaljnijih podataka o cijenama, izvozna cijena uvoza dotičnog proizvoda podrijetlom iz Rusije utvrđena je na temelju Eurostatove uvozne statistike. S obzirom na veliku raznovrsnost proizvoda koji se deklariraju pod određenim oznakama KN, izvozna cijena utvrđena je ograničavanjem korištenja Eurostatove statistike na vrstu proizvoda (koljena) koja čini najveći obujam uvoza, a koja se smatra reprezentativnom za sav dotični proizvod. Zato se izvozna cijena temeljila na oznaci KN 7307 93 11.
(27)
Gore navedena Eurostatova uvozna statistika morala se prilagoditi s obzirom na činjenicu da su određene uvozne transakcije iz Rusije u Bugarsku, Estoniju i Litvu sadržavale pogrešne deklaracije, najvjerojatnije zbog pogrešne klasifikacije proizvoda. Navedene transakcije utvrđene su korištenjem uvozne statistike koja je dostupna u bazi podataka prema članku 14. stavku 6. Osnovne uredbe te su iste izostavljene iz izračuna izvozne cijene kako bi se izbjeglo korištenje poremećene izvozne cijene prilikom izračuna dampinga.
1.3. Usporedba
(28)
Dampinška marža utvrđena je usporedbom izvozne cijene franko tvornica na temelju Eurostatovih podataka s uobičajenom vrijednošću za Rusiju kako je gore utvrđeno.
(29)
Kako bi se utvrdila izvozna cijena franko tvornica, izvozna cijena CIF na temelju Eurostatovih podataka (i ispravljena kako bi se uklonili poremećaji kako je gore navedeno) prilagođena je za trošak prijevoza. Za tu se svrhu koristio trošak prijevoza kako je izračunano u pritužbi jer se smatralo da je isti objektivna procjena.
1.4. Dampinška marža
(30)
Dampinška marža na području cijele zemlje izražena je kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno.
(31)
Na temelju gore navedenog, privremena dampinška marža na području cijele zemlje, izražena kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznosi kako slijedi:
Trgovačko društvo
Privremena dampinška marža
Sva trgovačka društva
23,8 %
2. Turska
2.1. Uobičajena vrijednost
(32)
U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe, Komisija je prvo za svakog od trojice proizvođača izvoznika koji surađuju utvrdila je li njegova ukupna domaća prodaja istovjetnog proizvoda reprezentativna, odnosno je li ukupan volumen takve prodaje činio barem 5 % ukupnog obujma njegove izvozne prodaje dotičnog proizvoda u Uniju. Ispitnim je postupkom utvrđeno da je domaća prodaja istovjetnog proizvoda bila reprezentativna za sve proizvođače izvoznike koji surađuju.
(33)
Komisija je naknadno utvrdila one vrste proizvoda koje na domaćem tržištu prodaju trgovačka društva s ukupnom reprezentativnom domaćom prodajom, koje su istovjetne ili vrlo slične vrstama koje se prodaju radi izvoza u Uniju.
(34)
Za svaku vrstu istovjetnog proizvoda koju su prodavali proizvođači izvoznici na svojim domaćim tržištima i za koju je utvrđeno da je izravno usporediva s vrstom dotičnog proizvoda koja se prodavala za izvoz u Uniju, utvrđivalo se je li domaća prodaja bila dostatno reprezentativna za potrebe članka 2. stavka 2. Osnovne uredbe. Domaća prodaja konkretne vrste proizvoda smatrala se dostatno reprezentativnom kada je obujam te vrste proizvoda prodan na domaćem tržištu nezavisnim kupcima tijekom RIP-a činio najmanje 5 % ukupnog obujma usporedive vrste proizvoda koja se prodaje za izvoz u Uniju. Ispitnim je postupkom utvrđeno da je, u slučaju svakog od tri trgovačka društva, domaća prodaja većina vrsta proizvoda bila reprezentativna.
(35)
Komisija je naknadno ispitivala može li se svaka vrsta dotičnog proizvoda koja se prodaje na domaćem tržištu u reprezentativnim količinama smatrati prodanom u uobičajenom tijeku trgovine prema članku 2. stavku 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu za svaku vrstu proizvoda tijekom ispitnog postupka.
(36)
Kada je obujam prodaje vrste proizvoda, prodan po neto prodajnoj cijeni jednakoj ili višoj od izračunanog troška proizvodnje, iznosio više od 80 % ukupnog obujma prodaje proizvoda navedene vrste te kada je ponderirana prosječna cijena bila jednaka jediničnom trošku ili viša od njega, uobičajena je vrijednost, prema vrsti proizvoda, izračunana kao ponderirani prosjek svih cijena domaće prodaje predmetne vrste proizvoda.
(37)
Kada je obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda činio 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje navedene vrste proizvoda ili kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila niža od jediničnog troška, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni koja je izračunana kao ponderirana prosječna cijena samo profitabilne domaće prodaje predmetne vrste proizvoda.
(38)
Ispitnim je postupkom utvrđeno da je profitabilna prodaja određenih usporedivih vrsta proizvoda iznosila više od 80 % ukupne domaće prodaje te se, zato, za navedenu prodaju koristila ukupna domaća prodaja prilikom izračuna prosječne cijene za uobičajenu vrijednost. Za ostale vrste proizvoda za koje se također smatralo da su prodani u uobičajenom tijeku trgovine koristila se samo profitabilna prodaja.
(39)
Kada su sve vrste proizvoda prodane s gubitkom, smatralo se da nisu prodane u uobičajenom tijeku trgovine. Za prodaju vrsta proizvoda koja nije ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine, kao i za vrste proizvoda koje nisu prodane u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu, trebalo je izračunati uobičajenu vrijednost. Sva tri trgovačka društva obuhvaćena ispitnim postupkom prodavala su vrste proizvoda za izvoz u Uniju, iako u ograničenim količinama.
(40)
Kako bi se izračunala uobičajena vrijednost prema članku 2. stavku 6. Osnovne uredbe, nastali prodajni, opći i administrativni troškovi (POA) i ponderirana prosječna dobit koju su dotični proizvođači izvoznici koji surađuju ostvarili od domaće prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka, dodani su njihovim prosječnim troškovima proizvodnje tijekom razdoblja ispitnog postupka. Za vrste proizvoda koje nisu prodane u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu za izračun uobičajene vrijednosti koristili su se ponderirana prosječna dobit i troškovi POA-e u uobičajenom tijeku trgovine navedene nereprezentativne prodaje.
2.2. Izvozna cijena
(41)
U svim slučajevima dotični se proizvod izvozio nezavisnim kupcima u Uniji te je, stoga, izvozna cijena utvrđena u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe, odnosno na temelju izvoznih cijena koje su plaćene ili koje treba platiti.
(42)
Jedno od tri turska trgovačka društva koja surađuju imalo je vrlo ograničenu izvoznu prodaju u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. Dotično trgovačko društvo tvrdilo je da bi željelo više izvoziti u Uniju, ali da uvoznicima ne može ponuditi dovoljno niske cijene te je zatražilo da se navedena činjenica uzme u obzir u našoj analizi.
(43)
Međutim, što se tiče izračuna dampinga za navedeno trgovačko društvo, isti se morao temeljiti na njegovoj ograničenoj prodaji. Doista, čak i da je prodaja trgovačkog društva u Uniju bila ograničena, ista se ne može zanemariti te može biti jedina osnova za izračun individualne dampinške marže za ovo trgovačko društvo. U svakom slučaju, nemogućnost trgovačkog društva da prodaje više zbog navodnih visokih cijena ne može se smatrati čimbenikom koji bi utjecao na izračun dampinga u vezi s navedenim trgovačkim društvom.
2.3. Usporedba
(44)
Uobičajena vrijednost i izvozna cijena uspoređene su na razini franko tvornica. Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, učinjene su odgovarajuće prilagodbe na temelju razlika koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Odgovarajuće prilagodbe cijena odobrene su u svim slučajevima gdje je utvrđeno da su objektivne i potkrijepljene provjerenim dokazima. Preciznije, odobrena je prilagodba za troškove vozarine i osiguranja, uključujući vozarinu u zemlju izvoznicu, popuste, provizije, troškove kredita i bankovne naknade.
2.4. Dampinške marže
(45)
Privremene dampinške marže izražene su kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno.
(a) Dampinška marža za trgovačka društva obuhvaćena ispitnim postupkom
(46)
Prema članku 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe, individualna dampinška marža za jednog od tri proizvođača izvoznika koja surađuju utvrđena je na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom dotičnog proizvoda u Uniju navedenog trgovačkog društva.
(47)
Međutim, što se tiče preostala dva turska proizvođača koja surađuju, izračun dampinga u tom pogledu pokazao je da su trgovačka društva primjenjivala ciljani damping u određenom vremenskom razdoblju, kao i u pogledu određenih kupaca i područja. Doista, postojao je jasan uzorak njihovih izvoznih cijena koje su se značajno razlikovale s obzirom na različite nabave, područja i vremenska razdoblja. Nadalje, izračun dampinga koji se temeljio na usporedbi ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranim prosječnim izvoznim cijenama nije odražavao potpuni opseg dampinga koji su primjenjivala dvojica dotičnih proizvođača.
(48)
Stoga, kako bi se predočio potpuni opseg dampinga koji su primjenjivala dva dotična trgovačka društva, u skladu s člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, uobičajena vrijednost utvrđena na osnovi ponderiranog prosjeka uspoređena je, u njihovom slučaju, s cijenama svih pojedinačnih izvoznih transakcija u Uniju.
(b) Dampinška marža za trgovačka društva koja ne surađuju
(49)
Što se tiče svih turskih proizvođača izvoznika koji ne surađuju, utvrđena je preostala dampinška marža. S obzirom na to da se razina suradnje smatrala razmjerno niskom (obujam izvoza tri turska trgovačka društva koja surađuju činio je manje od 80 % ukupnog turskog izvoza u Uniju tijekom RIP-a), preostala dampinška marža temeljila se na objektivnoj metodi, što je dovelo do marže koja je viša od najviše individualne marže triju trgovačkih društava koja surađuju. Navedena je marža utvrđena na temelju prodaje reprezentativnih vrsta proizvoda koju je ostvario turski proizvođač koji surađuje s najvišom dampinškom maržom od tri trgovačka društva koja surađuju.
(50)
Na temelju gore navedenog, privremene dampinške marže, izražena kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose kako slijedi:
Trgovačko društvo
Privremena dampinška marža
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Sva ostala trgovačka društva
16,7 %
D. ŠTETA
1. Proizvodnja Unije i industrija Unije
(51)
Tijekom RIP-a, istovjetni proizvod proizvodila su 22 proizvođača u Uniji. U smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe, sva 22 postojeća proizvođača iz Unije čine industriju Unije te se, stoga, dalje u tekstu navode kao „industrija Unije”.
(52)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 7., tri proizvođača iz Unije u uzorku čine oko 50 % ukupne prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji.
2. Potrošnja Unije
(53)
Potrošnja Unije utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije prema podacima prikupljenima iz odgovora na upitnik trgovačkih društava u uzorku, prema procjenama navedenima u pritužbi za preostale proizvođače iz Unije i Eurostatovim podacima o obujmu uvoza.
(54)
Potrošnja Unije značajno se smanjila za 40 % između 2008. i RIP-a. U 2009. se smanjila za 44 %, ostala na toj razini u 2010., prije neznatnog povećanja od 4 postotna boda u RIP-u.
Tablica 1.
Potrošnja Unije
2008.
2009.
2010.
RIP
Jedinice (u tonama)
98 197
55 172
54 878
58 706
Indeks (2008. = 100)
100
56
56
60
3. Uvoz iz dotičnih zemalja
3.1. Kumulativna ocjena učinaka dotičnog uvoza
(55)
Komisija je ispitivala treba li se uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz Rusije i Turske ocjenjivati kumulativno u skladu s člankom 3. stavkom 4. Osnovne uredbe.
(56)
Za obje je dotične zemlje ispitni postupak pokazao da su dampinške marže bile iznad praga de minimis kako je definirano u članku 9. stavku 3. Osnovne uredbe, a obujam dampinškog uvoza iz navedene dvije zemlje nije bio zanemariv u smislu članka 5. stavka 7. Osnovne uredbe.
(57)
U vezi s uvjetima tržišnog natjecanja između uvoza iz Rusije i Turske i istovjetnog proizvoda, ispitnim je postupkom otkriveno da proizvođači iz navedenih zemalja koriste iste prodajne kanale i prodaju sličnim kategorijama kupaca. Štoviše, ispitnim je postupkom također otkriveno da je uvoz iz obje navedene zemlje bio u porastu u smislu tržišnih udjela u razmatranom razdoblju.
(58)
Dvojica turskih izvoznika koja surađuju tvrdila su da kumulacija uvoza iz Rusije i Turske u ovom slučaju nije primjerena jer uvoz iz navedenih zemalja pokazuje različita kretanja u smislu obujma i cijena.
(59)
U vezi s tim naglašava se da je ispitnim postupkom utvrđeno da je uvoz iz Turske razmjerno stabilan u smislu obujma, dok uvoz iz Rusije raste. Međutim, s obzirom na smanjenje potražnje u razmatranom razdoblju, tržišni udjeli uvoza iz obje zemlje rastu. U isto vrijeme čini se da njihovo određivanje cijena nije bitno različito, barem ne u razdoblju između 2009. i RIP-a (visoka prosječna cijena ruskog uvoza u 2008. vjerojatno je posljedica netočnog izvještavanja), pri čemu su ruske prosječne cijene bile nešto niže, ali vrlo slične prosječnim turskim cijenama.
(60)
U svjetlu gore navedenog, privremeno se smatralo da su svi kriteriji određeni člankom 3. stavkom 4. Osnovne uredbe ispunjeni i da uvoz iz Rusije i Turske treba ispitivati kumulativno.
3.2. Obujam dampinškog uvoza
(61)
Obujam dampinškog uvoza dotičnog proizvoda iz dotičnih zemalja na tržište Unije povećao se u razmatranom razdoblju za 46 %. Preciznije, uvoz se smanjio za 31 % u 2009., neposredno prije velikog povećanja u 2010. za 89 postotnih bodova, nakon čega je uslijedio neznatan pad u RIP-u od oko 12 postotnih bodova. Obujam dampinškog uvoza u RIP-u iznosio je 2 935 tona.
Tablica 2.
Dampinški uvoz iz dotičnih zemalja
2008.
2009.
2010.
RIP
Jedinice (u tonama)
2 009
1 392
3 174
2 935
Indeks (2008. = 100)
100
69
158
146
Tržišni udio
2 %
3 %
6 %
5 %
Izvor: Eurostat.
3.3. Tržišni udio dampinškog uvoza
(62)
Odgovarajući tržišni udio dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja više se nego udvostručio tijekom razmatranog razdoblja, s 2 % na 5 %.
3.4. Cijene
(a) Razvoj cijena
(63)
Tablica u nastavku navodi prosječnu cijenu dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja na granici Unije, neocarinjeno, prema podacima Eurostata. Tijekom razmatranog razdoblja prosječna cijena uvoza iz dotičnih zemalja ostala je općenito stabilna na 1 961 EUR po toni, uz iznimku 2010. kada je pala za približno 150 EUR.
Tablica 3.
Prosječne cijene dampinškog uvoza
2008.
2009.
2010.
RIP
Prosječne prodajne cijene po toni
1 961
1 936
1 788
1 961
Indeks (2008. = 100)
100
99
91
100
Izvor: Eurostat.
(b) Sniženje cijena
(64)
Usporedba cijene pojedinačnih vrsta izvršena je između prodajnih cijena turskih proizvođača izvoznika koji surađuju i prodajnih cijena u Uniji proizvođača iz Unije koji surađuju. S obzirom na to da ruski izvoznici nisu surađivali u ispitnom postupku, izračun sniženja cijena izvršen je korištenjem prosječnih cijena CIF iz Eurostatovih podataka i prosječnih prodajnih cijena u Uniji proizvođača iz Unije. Prema potrebi su izvršene prilagodbe s obzirom na obje dotične zemlje kako bi se uzela u obzir razina trgovine i troškovi nakon uvoza, uključujući carinu u slučaju Rusije.
(65)
Usporedba je pokazala da je tijekom RIP-a dotični dampinški proizvod podrijetlom iz dotičnih zemalja koji se prodavao u Uniji snizio cijene industrije Unije za približno 30 %.
4. Stanje industrije Unije
(66)
Prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe, ispitivanje učinka dampinškog uvoza na industriju Unije uključilo je evaluaciju svih gospodarskih čimbenika i pokazatelja koji su imali utjecaja na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.
(67)
Kako se gore objašnjava, Komisija je morala primijeniti odabir uzoraka proizvođača iz Unije. Za potrebe analize štete, pokazatelji štete utvrđeni su na sljedeće dvije razine:
-
makroekonomski elementi (proizvodnja, kapacitet, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zapošljavanje, produktivnost, cijene i visina dampinških marži te oporavak od učinaka prošlog dampinga) ocjenjivali su se na razini cjelokupne proizvodnje Unije na temelju podataka prikupljenih od proizvođača koji surađuju te na procjeni na temelju podataka iz pritužbe za ostale proizvođače iz Unije,
-
analiza mikroekonomskih elemenata (zalihe, plaće, profitabilnost, povrat ulaganja, novčani tok, sposobnost prikupljanja kapitala i ulaganja) izvršena je za proizvođače iz Unije u uzorku na temelju njihovih podataka.
4.1. Makroekonomski elementi
(a) Proizvodnja
(68)
Proizvodnja Unije se smanjila za 44 % između 2008. i RIP-a. Preciznije, smanjila se za 47 % u 2009. te za daljnja 2 postotna boda u 2010., prije neznatnog povećanja za 5 postotnih bodova u RIP-u, kada je dosegla 53 653 tone.
Tablica 4.
Proizvodnja
2008.
2009.
2010.
RIP
Jedinice (u tonama)
95 079
49 917
48 017
53 653
Indeks (2008. = 100)
100
53
51
56
Izvor: odgovori na upitnik i pritužba.
(b) Proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(69)
Proizvodni kapacitet proizvođača iz Unije ostao je stabilan tijekom razmatranog razdoblja te je iznosio 179 912 tona.
Tablica 5.
Proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
2008.
2009.
2010.
RIP
Jedinice (u tonama)
179 912
179 912
179 912
179 912
Indeks (2008. = 100)
100
100
100
100
Stopa iskorištenosti
53 %
28 %
27 %
30 %
Indeks (2008. = 100)
100
53
51
56
Izvor: odgovori na upitnik i pritužba.
(70)
Iskorištenost kapaciteta u 2008. iznosila je 53 %, smanjila se na 28 % u 2009., odnosno na 27 % u 2010. te je u RIP-u neznatno porasla do 30 %. Razvoj stope iskorištenosti jasno odražava kretanje proizvodnje jer je kapacitet ostao stabilan.
(c) Obujam prodaje
(71)
Obujam prodaje proizvođača iz Unije nepovezanim kupcima na tržištu Unije smanjio se za 38 % u razmatranom razdoblju. Prodaja se smanjila za 45 % u 2009., ostala na istoj razini u 2010. te se blago povećala u RIP-u za 7 postotnih bodova. Tijekom RIP-a prodaja u Uniji iznosila je 42 379 tona.
Tablica 6.
Prodaja u Uniji
2008.
2009.
2010.
RIP
Jedinice (u tonama)
68 870
37 649
37 890
42 379
Indeks (2008. = 100)
100
55
55
62
Izvor: odgovori na upitnik i pritužba.
(d) Tržišni udio
(72)
Tržišni udio proizvođača iz Unije bio je razmjerno stabilan u razmatranom razdoblju te je u RIP-u čak porastao na 72 %. Veći tržišni udio posljedica je činjenice da se obujam prodaje proizvođača iz Unije smanjio neznatno manje od potrošnje u istom razdoblju.
Tablica 7.
Tržišni udio proizvođača iz Unije
2008.
2009.
2010.
RIP
Tržišni udio
70 %
68 %
69 %
72 %
Indeks (2008. = 100)
100
97
98
103
Izvor: odgovori na upitnik, pritužba i Eurostat.
(e) Rast
(73)
S obzirom na to da se potrošnja smanjila za 40 % između 2008. i RIP-a, zaključuje se da proizvođači iz Unije nisu mogli imati koristi od rasta tržišta.
(f) Zaposlenost
(74)
Razina zaposlenosti proizvođača iz Unije pokazuje pad od 18 % između 2008. i RIP-a. Točnije, broj zaposlenih značajno se smanjio s 982 u 2008. na 824 u 2009., odnosno za 16 %, te je ostao blizu navedene razine u 2010., nakon čega se smanjio na 801 i u RIP-u.
Tablica 8.
Zaposlenost
2008.
2009.
2010.
RIP
Jedinice (osobe)
982
824
833
801
Indeks (2008. = 100)
100
84
85
82
Izvor: odgovori na upitnik i pritužba.
(g) Produktivnost
(75)
Produktivnost zaposlenika proizvođača iz Unije, mjerena kao proizvodnja (u tonama) po zaposleniku po godini, smanjila se za 31 % u razmatranom razdoblju. Navedeno odražava činjenicu da je proizvodnja padala brže od razine zaposlenosti.
Tablica 9.
Produktivnost
2008.
2009.
2010.
RIP
Jedinice (u tonama po zaposleniku)
194
121
115
134
Indeks (2008. = 100)
100
63
60
69
Izvor: odgovori na upitnik i pritužba.
(h) Prodajne cijene
(76)
Godišnje prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije na tržištu Unije za nepovezane kupce pale su u razmatranom razdoblju za više od 10 %. Preciznije, prosječne cijene prvo su porasle u 2009. za približno 12 %, nakon čega je u 2010. uslijedio nagli pad za 23 postotna boda te su na istoj razini ostale i u RIP-u. U RIP-u prosječna cijena proizvođača iz Unije iznosila je 3 096 EUR po toni.
Tablica 10.
Prosječne cijene proizvođača iz Unije
2008.
2009.
2010.
RIP
Jedinice (EUR/tona)
3 489
3 911
3 116
3 096
Indeks (2008. = 100)
100
112
89
89
Izvor: odgovori na upitnik i pritužba.
(77)
Kako je gore navedeno, prodajne cijene industrije Unije snizio je dampinški uvoz iz Rusije i Turske.
(i) Visina dampinške marže i oporavak od prošlog dampinga
(78)
S obzirom na obujam, tržišni udio i cijene uvoza iz Rusije i Turske, učinak stvarnih marži dampinga na industriju Unije ne može se smatrati zanemarivim. Važno je podsjetiti da su antidampinške mjere na snazi za osam zemalja, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 16. S obzirom na to da se u razdoblju na koje se odnosi ispitni postupak smanjila prodaja industrije Unije te da je ista pretrpjela gubitke, ne može se utvrditi stvarni oporavak od prošlog dampinga te se smatra da je proizvodnja Unije i dalje osjetljiva na štetni učinak bilo kakvog dampinškog uvoza na tržište Unije.
4.2. Mikroekonomski elementi
(a) Zalihe
(79)
Razina završnih zaliha proizvođača iz Unije u uzorku smanjila se između 2008. i RIP-a za 18 %. Preciznije, zalihe su se neznatno povećale u 2009. za 2 %, nakon čega su se smanjile za 13 postotnih bodova u 2010. te za daljnjih 7 postotnih bodova u RIP-u. U RIP-u završne zalihe proizvođača iz Unije u uzorku iznosile su 5 338 tona.
Tablica 11.
Završne zalihe
Uzorak
2008.
2009.
2010.
RIP
Jedinica (u tonama)
6 526
6 661
5 822
5 338
Indeks (2008. = 100)
100
102
89
82
Izvor: odgovori na upitnik.
(b) Plaće
(80)
Godišnji trošak rada smanjio se za 10 % između 2008. i RIP-a. Preciznije, trošak rada značajno se smanjio u 2009. za približno 20 % (što odgovara smanjenoj zaposlenosti), a kasnije se povećao u 2010. za 4 postotna boda te za daljnjih 5 postotnih bodova u RIP-u.
Tablica 12.
Godišnji trošak rada
Uzorak
2008.
2009.
2010.
RIP
Jedinice (EUR)
26 412 013
21 500 757
22 490 982
23 860 803
Indeks (2008. = 100)
100
81
85
90
Izvor: odgovori na upitnik.
(c) Profitabilnost i povrat ulaganja
(81)
Tijekom razmatranog razdoblja, profitabilnost prodaje istovjetnog proizvoda proizvođača u uzorku na tržištu Unije nepovezanim kupcima, izražena kao postotak neto prodaje, pala je sa zdrave dobiti na značajne gubitke. Preciznije, dobit je pala s 9,6 % u 2008. na - 1,2 % u 2009. te se dalje pogoršala u 2010. padom na - 7,8 %. Stanje se blago popravilo u RIP-u kada su gubici iznosili - 7,0 %.
Tablica 13.
Profitabilnost i povrat ulaganja
Uzorak
2008.
2009.
2010.
RIP
Profitabilnost prodaje u Uniji
9,6 %
-1,2 %
-7,8 %
-7,0 %
Indeks (2008. = 100)
100
-12
-81
-73
Povrat ulaganja
23,9 %
-1,7 %
-9,4 %
-10,6 %
Indeks (2008. = 100)
100
-7
-39
-44
Izvor: odgovori na upitnik.
(82)
Povrat ulaganja („ROI”), izražen kao postotak dobiti od neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja, općenito je slijedio kretanje profitabilnosti.
(d) Novčani tok i sposobnost prikupljanja kapitala
(83)
Neto novčani tok iz poslovanja bio je pozitivan i iznosio je 9,3 milijuna EUR u 2008. Umjereno se povećao u 2009. na 9,8 milijuna EUR, ali se pogoršao u 2010. i pao na samo 1,5 milijun EUR prije nego je dosegao negativni iznos od -4,6 milijuna EUR u RIP-u.
(84)
Nije bilo nikakvih pokazatelja da se industrija Unije suočila s poteškoćama u prikupljanju kapitala, uglavnom zbog činjenice da su neki proizvođači dijelovi većih grupacija.
Tablica 14.
Novčani tok
Uzorak
2008.
2009.
2010.
RIP
Jedinice (EUR)
9 279 264
9 851 842
1 470 524
-4 662 347
Indeks (2008. = 100)
100
106
16
-50
Izvor: odgovori na upitnik.
(e) Ulaganja
(85)
Godišnja ulaganja trgovačkih društava u uzorku u proizvodnju istovjetnog proizvoda stalno su se smanjivala tijekom razmatranog razdoblja. Najveći je pad od 32 % bio u 2009., nakon čega je uslijedio pad od 25 postotnih bodova u 2010. te daljnjih 8 postotnih bodova u RIP-u. Ukupno su se godišnja ulaganja smanjila s 8,3 milijuna EUR u 2008. na 2,9 milijuna EUR u RIP-u.
Tablica 15.
Neto ulaganja
Uzorak
2008.
2009.
2010.
RIP
Jedinice (EUR)
8 309 731
5 658 145
3 579 323
2 946 383
Indeks (2008. = 100)
100
68
43
35
Izvor: odgovori na upitnik.
5. Zaključak o šteti
(86)
Analiza makroekonomskih podataka pokazuje da su proizvođači iz Unije značajno smanjili proizvodnju i prodaju tijekom razmatranog razdoblja. To se dogodilo usporedno s padom potražnje na tržištu Unije, zbog čega se blago povećao tržišni udio industrije Unije. Iskorištenost kapaciteta smanjila se s ionako niskih 53 % u 2008. na 30 % u RIP-u. Zaposlenost se također smanjila za 18 %.
(87)
U isto vrijeme relevantni mikroekonomski pokazatelji ukazuju na jasno pogoršanje gospodarskog stanja proizvođača iz Unije u uzorku. Kretanja cijena, profitabilnosti i povrata ulaganja pokazuju vrlo negativnu sliku pada sa zdravih razina u 2008. na značajne gubitke u RIP-u. Novčani tok se također značajno pogoršao.
(88)
S obzirom na gore navedeno, privremeno se zaključuje da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.
E. UZROČNOST
1. Uvod
(89)
U skladu s člankom 3. stavcima 6. i 7. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala je li dampinški uvoz prouzročio štetu industriji Unije u mjeri koja se može smatrati znatnom. Poznati čimbenici osim dampinškog uvoza, koji su u isto vrijeme mogli naštetiti industriji Zajednice, također su ispitivani kako bi se osiguralo da se moguća šteta koju su uzrokovali ti čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu.
2. Učinak dampinškog uvoza
(90)
Između 2008. i RIP-a obujam dampinškog uvoza dotičnog proizvoda povećao se za 46 % na tržištu koje se smanjilo za 40 %, što je dovelo do povećanja njegovog tržišnog udjela s 2 % na 5 %.
(91)
Porast dampinškog uvoza dotičnog proizvoda iz dotičnih zemalja tijekom razmatranog razdoblja dogodio se istodobno s padajućim kretanjem svih pokazatelja štete industrije Unije, uz iznimku tržišnog udjela. Industrija Unije izgubila je 38 % prodaje u Uniji, a prodajne su se cijene smanjile za 11 % zbog cjenovnog pritiska dampinškog uvoza po niskim cijenama na tržište Unije.
(92)
Značajno sniženje cijena spriječilo je industriju Unije da nadoknadi povećane troškove proizvodnje, što je dovelo do pada i negativnih razina profitabilnosti tijekom RIP-a.
(93)
Na temelju gore navedenog privremeno se zaključuje da dampinški uvoz po niskim cijenama iz Rusije i Turske uzrokuje materijalnu štetu industriji Unije.
3. Učinak ostalih čimbenika
3.1. Uvoz iz ostalih trećih zemalja
(94)
Tijekom razmatranog razdoblja uvoz iz ostalih trećih zemalja bio je značajan, uključujući zemlje za koje vrijede antidampinške mjere. Ukupni tržišni udio uvoza iz zemalja osim Rusije i Turske smanjio se između 2008. i RIP-a s 28 % na 23 %.
(95)
Tablica u nastavku navodi kretanje obujma uvoza, cijena i tržišnih udjela zemalja za koje vrijede antidampinške mjere i ostalih trećih zemalja, sve na temelju Eurostatovih podataka.
Tablica 16.
Uvoz iz ostalih zemalja
Zemlja
2008.
2009.
2010.
RIP
Zemlje za koje vrijede antidampinške mjere
Obujam (u tonama)
20 614
13 286
9 721
9 784
Tržišni udio (%)
21 %
24 %
18 %
17 %
Pros. cijena (EUR)
1 639
1 749
1 468
1 563
Ostale treće zemlje
Obujam (u tonama)
6 705
2 844
4 093
3 608
Tržišni udio (%)
7 %
5 %
7 %
6 %
Pros. cijena (EUR)
2 279
2 962
2 319
2 925
Sve treće zemlje, osim Rusije i Turske, ukupno
Obujam (u tonama)
27 319
16 131
13 814
13 392
Tržišni udio (%)
28 %
29 %
25 %
23 %
Pros. cijena (EUR)
1 796
1 963
1 720
1 930
(96)
Kako je navedeno u gornjoj tablici, uvoz iz osam zemalja za koje vrijede antidampinške mjere nastavio je prodirati na tržište Unije, iako se njihov tržišni udio smanjio s 21 % u 2008. na 17 % u RIP-u. Prosječne cijene navedenog uvoza općenito su niže od cijena dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja. Naravno, gornja tablica koja se temelji na Eurostatovim podacima navodi prosječne cijene CIF prije primjene pristojbi. Međutim, čak i kad se antidampinška pristojba uzme u obzir, cijene navedenog uvoza i dalje su niske i usporedive s cijenama ruskog i turskog uvoza te su znatno niže od prosječnih cijena proizvođača iz Unije.
(97)
Međutim, potvrđuje se da postoji mnogo vrsta proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom te da usporedba ukupnih prosječnih cijena možda nije smisleni pokazatelj. U isto vrijeme smatra se da antidampinške mjere koje su trenutačno na snazi uklanjaju štetni učinak navedenog uvoza.
(98)
Kao posljedica toga i s obzirom na to da pada tržišni udio uvoza iz zemalja za koje vrijede mjere, privremeno se zaključuje da bilo kakav negativni učinak navedenog uvoza po niskim cijenama nije takav da bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(99)
Tržišni udio uvoza iz ostalih trećih zemalja neznatno se smanjio tijekom razmatranog razdoblja sa 7 % u 2008. na 6 % u RIP-u. Prosječne cijene navedenog uvoza općenito su više od dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja, ali su nešto niže od prosječnih cijena proizvođača iz Unije.
(100)
Čak i ako se usporedba ukupnih prosječnih cijena ne može smatrati smislenim pokazateljem zbog različitih vrsta proizvoda, s obzirom na padajuće kretanje navedenog uvoza, privremeno se zaključuje da bilo kakav negativni učinak uvoza iz ostalih trećih zemalja nije takav da bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
3.2. Učinak smanjenja tržišta i ekonomske krize
(101)
Financijska i ekonomska kriza u godinama 2008. i 2009. najvjerojatnije je uzročnik smanjene potrošnje pribora za cijevi. Potrošnja je pala za više od 40 % između 2008. i 2009. te je ostala na navedenoj niskoj razini do kraja razmatranog razdoblja (iako je blago porasla u RIP-u). S obzirom na to da fiksni troškovi čine do 40 % troškova proizvodnje proizvođača iz Unije, smanjene potražnja, prodaja i proizvodnja dovele su do značajno viših jediničnih troškova proizvodnje. Navedeno očito ima važan učinak na profitabilnost industrije Unije.
(102)
I dok se priznaje da je pad proizvodnje mogao imati utjecaja na stanje industrije Unije, posebno u 2009. (kada se pad stvarno dogodio), može se objektivno očekivati da bi industrija Unije uobičajeno mogla povećati svoje cijene barem u srednjoročnom do dugoročnom razdoblju i nadoknaditi povećanje troška u sljedećim godinama. Međutim, kako je vidljivo iz pada cijena Unije, to nije bilo tako te se smatra da to nije moguće zbog znatnog sniženja cijene zbog dampinškog uvoza.
(103)
S obzirom na gore navedene okolnosti, privremeno se zaključuje da bilo kakav negativni učinak smanjene potražnje nije takav da bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između štete koju je pretrpjela industrija Unije i dampinškog uvoza iz Rusije i Turske.
4. Zaključak o uzročnosti
(104)
Kao zaključak, dampinški uvoz iz Rusije i Turske uzrokovao je materijalnu štetu koju je pretrpjela industrija Unije.
(105)
Ostali čimbenici koji su mogli uzrokovati štetu industriji Unije također su analizirani. U vezi s tim utvrđeno je da uvoz iz ostalih trećih zemalja, uključujući iz zemalja za koje vrijede antidampinške mjere, i učinak smanjene potražnje, iako mogu doprinijeti šteti, ne prekidaju uzročno-posljedičnu vezu.
(106)
Na temelju gore navedene analize, koja je ispravno prepoznala razliku i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnog utjecaja dampinškog uvoza, privremeno se zaključuje da je uvoz iz dotičnih zemalja prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. Osnovne uredbe.
F. INTERES UNIJE
(107)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala postoje li, unatoč privremenom zaključku o štetnom dampingu, utemeljeni razlozi za zaključak da u ovom slučaju usvajanje mjera nije u interesu Unije. Analiza interesa Unije temeljila se na uzimanju u obzir svih raznih uključenih interesa, uključujući interese industrije Unije, uvoznikâ i korisnikâ dotičnog proizvoda.
1. Interes industrije Unije
(108)
Očekuje se da će u slučaju uvođenja mjera pad cijena i gubici biti ublaženi te da će početi oporavak prodajnih cijena industrije Unije dovodeći do značajnog poboljšanja financijskog stanja industrije Unije.
(109)
S druge strane, ako antidampinške mjere ne budu uvedene, najvjerojatnije će se nastaviti pogoršanje stanja industrije Unije. U takvom bi scenariju industrija Unije vjerojatno izgubila tržišni udio jer ne može slijediti tržišne cijene koje je odredio dampinški uvoz iz dotičnih zemalja. Vjerojatni učinci uključivali bi nepotrebno snižavanje troškova i zatvaranje proizvodnih pogona u Uniji, što bi dovelo do značajnih gubitaka radnih mjesta.
(110)
Uzimajući u obzir gore navedene čimbenike, privremeno se zaključuje da bi uvođenje antidampinških mjera bilo u interesu industrije Unije.
2. Interes nepovezanih uvoznika u Uniji
(111)
Kako je gore navedeno, dva nepovezana uvoznika u potpunosti su surađivala u ovom ispitnom postupku dostavljanjem odgovora na upitnik. Samo je mali dio prometa navedena dva uvoznika bio povezan s ponovnom prodajom dotičnog proizvoda. Zato je vjerojatno da bi učinak mjera bio minimalan.
3. Interes korisnikâ
(112)
Četiri korisnika sudjelovala su u ovom postupku dostavljanjem odgovora na upitnik. Ni jedan od njih ne uvozi dotični proizvod iz dotičnih zemalja te su svi naveli da učinak mjera, ako ikakav, ne bi bio značajan.
(113)
S obzirom na to da se nije javio ni jedan korisnik iz dotičnih zemalja te u izostanku bilo kakvih podataka koji bi ukazivali na suprotno, može se privremeno zaključiti da će učinak mjera na profitabilnost i gospodarsko stanje industrije korisnika biti prilično ograničen.
4. Zaključak o interesu Unije
(114)
Može se zaključiti da se očekuje da će uvođenje mjera na dampinški uvoz dotičnog proizvoda iz Rusije i Turske pružiti industriji Unije priliku da poboljša svoje stanje putem povećanja obujma prodaje, prodajnih cijena i dobiti. Iako su mogući određeni negativni učinci u obliku povećanja troškova za neke uvoznike, vjerojatno je da će isti biti ograničeni.
(115)
Dva turska izvoznika koja surađuju tvrdila su da bi uvođenje mjera protiv male zemlje izvoznice poput Turske praktički predalo cijelo tržište Unije u ruke nekoliko proizvođača, što bi dovelo do negativnog učinka na konkurentsko okruženje.
(116)
U vezi s tim napominje se da u pravilu antidampinška pristojba nije namijenjena zabrani i prekidu trgovačkih tokova iz zemalja obuhvaćenih ispitnim postupkom. Mjere su namijenjene uspostavi ravnopravnih uvjeta za sve sudionike na tržištu. U isto vrijeme napominje se da na tržištu Unije postoji više od 20 europskih proizvođača te da je uvoz iz ostalih trećih zemalja značajan. Zato se čini da sve rezerve u vezi s konkurentskim okruženjem na tržištu Unije nisu utemeljene.
(117)
U svjetlu gore navedenog, privremeno se zaključuje da ne postoje utemeljeni razlozi protiv uvođenja privremenih mjera na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz Rusije i Turske.
G. PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE
(118)
S obzirom na donesene zaključke u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije, potrebno je uvesti privremene mjere na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz Rusije i Turske kako bi se spriječila daljnja šteta koju industriji Unije uzrokuje dampinški uvoz.
1. Razina uklanjanja štete
(119)
Privremene mjere na uvoz podrijetlom iz dotičnih zemalja trebalo bi uvesti na razini dostatnoj za uklanjanje dampinga, bez premašivanja razine štete koju industriji Unije uzrokuje dampinški uvoz. Prilikom izračuna iznosa pristojbe potrebnog za uklanjanje učinaka štetnog dampinga, smatra se da bi sve mjere trebale omogućiti industriji Unije da pokrije troškove proizvodnje i da ostvari dobit prije oporezivanja koju industrija ove vrste u sektoru može objektivno ostvariti u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, odnosno u izostanku dampinškog uvoza.
(120)
S obzirom na to da su utvrđene marže sniženja cijena u svim slučajevima više od odgovarajućih dampinških marži te da je industrija Unije pretrpjela gubitke u RIP-u, svaka izračunana razina uklanjanja štete sama po sebi bi uvijek bila čak i viša. Zato se smatra da nije potreban detaljan izračun razina štete.
2. Privremene mjere
(121)
U svjetlu gore navedenog i prema članku 7. stavku 2. Osnovne uredbe, smatra se da privremenu antidampinšku pristojbu treba uvesti na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz Rusije i Turske na razini dampinga ili razini uklanjanja štete, ovisno o tome koja je niža, u skladu s pravilom niže pristojbe, koja je u svakom slučaju dampinška marža.
(122)
Za Rusiju, u izostanku suradnje ruskih proizvođača izvoznika, dampinška marža na području cijele zemlje izračunana je kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 21. do 31.
(123)
Za Tursku, s obzirom na to da se razina suradnje smatrala razmjerno niskom, preostala dampinška marža temeljila se na objektivnoj metodi, što je dovelo do marže koja je viša od najviše individualne marže triju trgovačkih društava koja surađuju, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 49.
(124)
Na temelju gore navedenog, predložene su stope pristojbi kako slijedi:
Zemlja
Trgovačko društvo
Privremena pristojba
Rusija
Sva trgovačka društva
23,8 %
Turska
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Sva ostala trgovačka društva
16,7 %
(125)
Stope antidampinških pristojbi za pojedina trgovačka društva navedena u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga iste odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih trgovačkih društava. Navedene carinske stope (za razliku od carine koja se primjenjuje na području cijele zemlje na „sva ostala trgovačka društva”) primjenjuju se stoga isključivo na uvoz proizvoda podrijetlom iz dotičnih zemalja i koje proizvode ta trgovačka društva, odnosno navedeni konkretni pravni subjekti. Uvezeni proizvodi koje proizvode druga trgovačka društva koja se posebno ne spominju u izvršnom dijelu ove Uredbe sa svojim nazivom i adresom, uključujući subjekte povezane s onima koja se posebno spominju, ne mogu ostvarivati pogodnosti od te stope i podliježu stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.
(126)
Svi zahtjevi kojima se traži primjena navedenih stopa antidampinških pristojbi za pojedinačna trgovačka društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se bez odlaganja Komisiji (4) sa svim odgovarajućim podacima, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava koja imaju koristi od individualnih stopa pristojbe.
(127)
Kako bi se osigurala ispravna provedba antidampinške pristojbe, razina pristojbe za sva ostala trgovačka društva ne bi se trebala primjenjivati samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju, nego i na one proizvođače koji tijekom RIP-a uopće nisu izvozili u Uniju.
H. ZAVRŠNA ODREDBA
(128)
Radi dobrog upravljanja potrebno je odrediti razdoblje unutar kojeg zainteresirane stranke, koje su se javile u roku navedenom u obavijesti o pokretanju postupka, mogu u pisanom obliku izraziti svoje stavove i zatražiti raspravu. Nadalje, treba naglasiti da su nalazi u vezi s uvođenjem pristojba za potrebe ove Uredbe privremeni i mogu se ponovo razmatrati za potrebe konačnih mjera,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz pribora za cijevi (osim lijevanog pribora, prirubnica i pribora s navojem), od željeza ili čelika (ne uključujući nehrđajući čelik), s najvećim vanjskim promjerom od 609,6 mm ili manjim, vrste koja se koristi za tupo zavarivanje ili druge svrhe, trenutačno obuhvaćenog oznakama KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 i ex 7307 99 80 (oznake TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 i 7307998098) i podrijetlom iz Rusije i Turske.
2. Stopa privremene antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. koje proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest kako slijedi:
Zemlja
Trgovačko društvo
Privremena antidampinška pristojba
Dodatna oznaka TARIC
Rusija
Sva trgovačka društva
23,8 %
-
Turska
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6 %
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9 %
B296
UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AȘ, Tuzla, Istanbul
12,1 %
B297
Sva ostala trgovačka društva
16,7 %
B999
3. Puštanje u slobodan promet u Uniji proizvoda iz stavka 1. podliježe dostavi osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.
4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Ne dovodeći u pitanje članak 20. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009, zainteresirane stranke mogu zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je donesena Uredba, iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti od Komisije usmenu raspravu u roku od jednog mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.
U skladu s člankom 21. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, dotične stranke mogu komentirati primjenu ove Uredbe u roku od jednog mjeseca od datuma njezina stupanja na snagu.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 1. ove Uredbe primjenjuje se u razdoblju od šest mjeseci.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 30. srpnja 2012.