NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 677/2011
ze dne 7. července 2011,
kterým se stanoví prováděcí pravidla pro funkce sítě uspořádání letového provozu (ATM) a kterým se mění nařízení (EU) č. 691/2010
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (1), a zejména na článek 11 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 ze dne 10. března 2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi (nařízení o vzdušném prostoru) (2), a zejména na článek 6 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Cílem nařízení (ES) č. 551/2004 je podporovat v rámci společné dopravní politiky koncepci postupně více integrovaného provozního vzdušného prostoru a stanovit společné postupy navrhování, plánování a uspořádání, které zajistí účinný a bezpečný výkon uspořádání letového provozu. Funkce sítě by měly být zaměřeny na podporu iniciativ na vnitrostátní úrovni a na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru.
(2)
Funkce sítě by měly být „službami obecného zájmu“ poskytovanými pro evropskou leteckou síť, které přispívají k udržitelnému rozvoji systému letecké dopravy zajištěním požadované úrovně výkonnosti, kompatibility a koordinace činností, včetně činností k zajištění optimálního využívání omezených zdrojů.
(3)
Navrhováním evropské sítě tratí ATS a koordinací omezených zdrojů podle nařízení (ES) č. 551/2004 by neměla být dotčena svrchovanost členských států nad jejich vzdušným prostorem a požadavky členských států, které se vztahují k veřejnému pořádku, veřejné bezpečnosti a záležitostem obrany podle nařízení (ES) č. 549/2004.
(4)
Politický a právní rámec pro tuto oblast vytváří rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 676/2002/ES ze dne 7. března 2002 o předpisovém rámci pro politiku rádiového spektra v Evropském společenství (rozhodnutí o rádiovém spektru) (3).
(5)
Měl by být zřízen nezávislý a kvalifikovaný orgán (manažer struktury vzdušného prostoru) s cílem plnit úkoly nezbytné pro vykonávání funkcí sítě stanovených v nařízení (ES) č. 551/2004.
(6)
Evropská síť tratí ATS by měla být navržena tak, aby optimalizovala jejich směrování od zahájení pojíždění na vzlet až do ukončení pojíždění po přistání („gate-to-gate“) a aby bylo ve všech fázích letu přihlédnuto zejména k efektivnosti letů a aspektům životního prostředí.
(7)
Činnost Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO) a organizace Eurocontrol v oblasti navrhování tratí, kmitočtu a správy kódů odpovídačů sekundárního přehledového radaru (SSR) je uznávána a měla by být použita jako základ při optimalizaci rozvoje a provozu sítě na úrovni Unie.
(8)
Povinnosti členských států ve vztahu k ICAO týkající se navrhování tratí, kmitočtu a správy kódů odpovídačů SSR by se měly pro potřeby sítě účinněji dodržovat a plnit za koordinace a podpory manažera struktury vzdušného prostoru.
(9)
Přidělování rádiového spektra se uskutečňuje v rámci Mezinárodní telekomunikační unie (ITU). Členské státy mají odpovědnost za prosazování požadavků civilního letectví a následné optimální využívání zdrojů přidělených pro všeobecný letový provoz.
(10)
ICAO zpracovala pokyny týkající se funkce kódů odpovídačů SSR a rádiových kmitočtů a provozuje systém registrace přidělení kmitočtů pro účely všeobecného letového provozu v evropské oblasti ICAO, jehož fungování v současné době napomáhá organizace Eurocontrol.
(11)
Nařízení (ES) č. 551/2004 vyžaduje přijetí prováděcích pravidel pro koordinaci a harmonizaci procesů a postupů s cílem zlepšit výkonnost správy leteckých kmitočtů a základní funkci pro koordinaci včasné identifikace a řešení potřeb kmitočtů s cílem podpořit navrhování a provoz sítě.
(12)
Protože uspořádání toku letového provozu (ATFM) je nedílnou součástí funkcí sítě, je nutný příslušný odkaz na nařízení Komise (EU) č. 255/2010 ze dne 25. března 2010, kterým se stanoví společná pravidla uspořádání toku letového provozu (4).
(13)
Jelikož efektivnost správy sítě závisí na neprodleném zahájení funkcí sítě, členské státy už pověřily organizaci Eurocontrol prováděním ATFM.
(14)
Je výhodné pověřit jeden subjekt koordinací různých funkcí sítě, aby byla na úrovni sítě zpracována jednotná krátkodobá a dlouhodobá optimalizační řešení v souladu s cíli výkonnosti. Funkce sítě by však měly být zajišťovány manažerem struktury vzdušného prostoru a na úrovni členských států a funkčních bloků vzdušného prostoru podle povinností stanovených tímto nařízením.
(15)
Manažer struktury vzdušného prostoru by měl být spojen s aspekty plánů, opatření a výkonnosti v oblasti uspořádání letového provozu (ATM) na úrovni členských států nebo funkčních bloků vzdušného prostoru, zejména pokud lze očekávat, že to má, nebo pravděpodobně bude mít věcný dopad na výkonnost sítě.
(16)
Události spojené s erupcí sopky Eyjafjallajökull v dubnu 2010 ukázaly potřebu vytvořit centrální subjekt, který by mohl převzít vedení v koordinaci řízení zmírňujících opatření na místní a regionální úrovni a na úrovni sítě, aby byla zajištěna včasná reakce na budoucí krizové situace, které ovlivňují letectví.
(17)
Měla by existovat koordinace mezi funkcemi sítě a operacemi organizovanými na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru.
(18)
Na vnitrostátní úrovni, na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru a na úrovni sítě by měly proběhnout efektivní konzultace zúčastněných stran.
(19)
Letiště, která jsou vstupními a výstupnými body sítě, zásadním způsobem přispívají k celkové výkonnosti sítě; proto by funkce sítě měly být prostřednictvím střediska Unie pro sledování kapacity letišť spojeny s provozovateli letišť, kteří jednají jako pozemní koordinátoři s cílem optimalizovat kapacitu na zemi, a tím zvýšit celkovou kapacitu sítě.
(20)
Prováděním funkcí sítě by nemělo být dotčeno nařízení Rady (EHS) č. 95/93 ze dne ze dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství (5).
(21)
Vzhledem k řádnému zajištění efektivnosti vojenských operací má pro dosažení požadovaných cílů mimořádný význam civilně-vojenská spolupráce a koordinace. Ačkoli rozhodnutí týkající se obsahu, rozsahu nebo provádění vojenských operací a výcviku uskutečňovaného v rámci režimu operačního letového provozu nespadá do oblasti působnosti Unie, je v zájmu bezpečnosti a vzájemné efektivnosti třeba zohlednit rozhraní mezi uvedenými operacemi a operacemi, na které se vztahuje toto nařízení.
(22)
Funkcemi sítě by neměl být dotčen článek 13 nařízení (ES) č. 549/2004, zaměřeného na zajištění základních bezpečnostních nebo obranných zájmů, ani uplatňování pružného užívání vzdušného prostoru podle článku 7 nařízení (ES) č. 551/2004.
(23)
Funkce sítě by se měly zajišťovat nákladově efektivním způsobem, zejména by se mělo zamezit zdvojenému úsilí, a umožnit tak, aby tyto funkce byly v souvislosti s tímto nařízením zajišťovány na základě snížených, nebo přinejmenším nezvýšených finančních požadavků a požadavků na lidské zdroje v členských státech ve srovnání se situací před jmenováním manažera struktury vzdušného prostoru.
(24)
Komise by měla zajistit odpovídající dohled na manažera struktury vzdušného prostoru.
(25)
Bezpečnostní požadavky na funkce sítě musí být na srovnatelné úrovni s požadavky Evropské agentury pro bezpečnost letectví (Agentura) na poskytování letových navigačních služeb. Uvedené požadavky, jakož i požadavky na bezpečnostní dohled by měly být stanoveny.
(26)
Zohlednění a zapojení třetích zemí do zřízení a provádění funkcí sítě by měla přispět k celoevropskému rozměru jednotného evropského nebe.
(27)
Funkce sítě mohou být rozšířeny v souladu s článkem 6 nařízení (ES) č. 551/2004.
(28)
Provádění funkcí sítě by mělo podléhat konkrétním výkonnostním cílům, které vyžadují změny nařízení Komise (EU) č. 691/2010 ze dne 29. července 2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě a mění nařízení (ES) č. 2096/2005, kterým se stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb (6). Tyto konkrétní výkonnostní cíle mohou být dále rozvinuty na základě praktické zkušenosti s prováděním systému sledování výkonnosti.
(29)
Nařízení (EU) č. 691/2010 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(30)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví prováděcí pravidla pro funkce sítě uspořádání letového provozu (ATM) v souladu s článkem 6 nařízení (ES) č. 551/2004 s cílem umožnit optimální využívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi a zajistit, aby uživatelé vzdušného prostoru mohli užívat upřednostňované tratě při současném zajištění co největšího přístupu ke vzdušnému prostoru a letovým navigačním službám.
2. Pro účely správy sítě se toto nařízení vztahuje zejména na členské státy, Evropskou agenturu pro bezpečnost letectví (EASA), uživatele vzdušného prostoru, poskytovatele letových navigačních služeb, provozovatele letišť, koordinátory letištních časových intervalů a provozní organizace, a to na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru.
3. V souladu s čl. 1 odst. 3 nařízení (ES) č. 551/2004, a aniž je dotčen provoz státních letadel podle článku 3 Chicagské úmluvy o mezinárodním civilním letectví, členské státy uplatňují toto nařízení ve vzdušném prostoru, který spadá do jejich pravomoci v oblastech ICAO EUR a ICAO AFI.
4. V souladu s článkem 13 nařízení (ES) č. 549/2004 toto nařízení nebrání členskému státu, aby uplatňoval opatření do té míry, do které jsou potřebná pro zajištění základních bezpečnostních nebo obranných zájmů.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v článku 2 nařízení (ES) č. 549/2004.
Použijí se rovněž tyto definice:
1)
„provozovatelem letiště“ se rozumí „řídící orgán letiště“ definovaný v čl. 2 písm. j) nařízení (EHS) č. 95/93;
2)
„koordinátorem letištních časových intervalů“ se rozumí funkce zřízená na koordinovaných letištích podle nařízení (EHS) č. 95/93;
3)
„navrhováním vzdušného prostoru“ se rozumí proces, který má přispět k dosažení výkonnostních cílů týkajících se sítě a zabezpečit potřeby uživatelů vzdušného prostoru a rovněž zajistit nebo zvýšit stanovenou úroveň bezpečnosti a zvýšit kapacitu vzdušného prostoru a environmentální výkonnost rozvojem a uplatňováním moderních navigačních schopností a technologií, zdokonalením sítí leteckých tratí a souvisejícího rozdělení na sektory, optimalizovaných struktur vzdušného prostoru a postupů ATM, které zvyšují kapacitu;
4)
„vyhrazením vzdušného prostoru“ se rozumí definovaná část vzdušného prostoru dočasně vyhrazená pro výhradní nebo specifické užívání kategoriemi uživatelů;
5)
„omezením vzdušného prostoru“ se rozumí definovaná část vzdušného prostoru, v jehož rámci se mohou různě a ve stanovených dobách vykonávat činnosti nebezpečné pro let letadla („nebezpečný prostor“); nebo vzdušný prostor, který se nachází nad pozemními prostory nebo mezinárodními vodami státu, ve kterém je let letadla omezen v souladu s určitými stanovenými podmínkami („omezený prostor“); nebo vzdušný prostor, který se nachází nad pozemními prostory nebo mezinárodními vodami státu, ve kterém je let letadla zakázán („zakázaný prostor“);
6)
„strukturou vzdušného prostoru“ se rozumí specifická část vzdušného prostoru, navržená k zajištění bezpečného a optimálního provozu letadel;
7)
„využíváním vzdušného prostoru“ se rozumí způsob, jakým je vzdušný prostor provozně používán;
8)
„zástupcem uživatelů vzdušného prostoru“ se rozumí jakákoli právnická osoba či subjekt zastupující zájmy jedné nebo více kategorií uživatelů letových navigačních služeb;
9)
„leteckým kmitočtovým pásmem“ se rozumí zápis do tabulky radiokomunikačního řádu ITU týkající se přidělení kmitočtů v daném kmitočtovém pásmu, v němž se přidělují kmitočty pro účely všeobecného letového provozu;
10)
„sektorem řízení letového provozu (ATC)“ se rozumí stanovená část vzdušného prostoru, v němž mají přiřazení řídící letového provozu v danou dobu odpovědnost za poskytování ATC;
11)
„tratí letových provozních služeb (tratí ATS)“ se rozumí definovaná část struktury vzdušného prostoru navržená k usměrňování toku provozu podle potřeb poskytování letových provozních služeb;
12)
„civilně-vojenskou koordinací“ se rozumí koordinace mezi civilními a vojenskými orgány a složkami uspořádání letového provozu, která je nutná k zajištění bezpečného, účinného a harmonického využívání vzdušného prostoru;
13)
„kondicionální tratí (CDR)“ se rozumí trať ATS, která je k dispozici pouze pro plánování letů a používání za stanovených podmínek;
14)
„rozhodováním založeném na spolupráci“ se rozumí proces, v němž se přijímají rozhodnutí na základě trvalé součinnosti a konzultace s členskými státy, provozními uživateli a případně jinými subjekty;
15)
„krizí sítě“ se rozumí stav neschopnosti poskytovat letové navigační služby na požadované úrovni, který vede k zásadní ztrátě kapacity sítě nebo výrazné nerovnováze mezi kapacitou sítě a poptávkou nebo k důležitému selhání toku informací v jedné nebo několika částech sítě po neobvyklé a nepředvídané situaci;
16)
„plánem optimalizace evropské sítě tratí ATS“ se rozumí plán zpracovaný manažerem struktury vzdušného prostoru v koordinaci s provozními uživateli, který zahrnuje výsledek jejich provozních činností s ohledem na navrhování sítě tratí ATS v krátkodobém a střednědobém horizontu v souladu s obecnými zásadami strategického plánu sítě;
17)
„vzdušným prostorem volných tratí“ se rozumí specifický vzdušný prostor, v němž uživatelé mohou volně plánovat své tratě mezi vstupním a výstupním bodem bez odkazu na síť tratí ATS;
18)
„přidělením kmitočtu“ se rozumí oprávnění vydané členským státem k využívání rádiového kmitočtu nebo kmitočtového kanálu za stanovených podmínek;
19)
„vlivem na síť“ se v souvislosti s funkcí rádiových kmitočtů stanovených v příloze II rozumí situace, kdy přidělení rádiových kmitočtů sníží, zamezí nebo přeruší činnost jednoho nebo více přidělení rádiových kmitočtů sítě, nebo zabrání optimálnímu využívání leteckých kmitočtových pásem v oblasti působnosti tohoto nařízení;
20)
„vícenásobnými volbami tratí“ se rozumí stav, kdy uživatel vzdušného prostoru má možnost více než jedné volby směrování tratí v síti tratí ATS;
21)
„třetími zeměmi“ se rozumí nečlenské státy, které jsou členy organizace Eurocontrol nebo které uzavřely dohodu s Unií o zavedení jednotného evropského nebe nebo které se účastní funkčního bloku vzdušného prostoru;
22)
„manažerem struktury vzdušného prostoru“ se rozumí orgán zřízený podle článku 6 nařízení (ES) č. 551/2004 za účelem plnění povinností stanovených v uvedeném článku a v tomto nařízení;
23)
„operačním plánem sítě“ se rozumí plán zpracovaný manažerem struktury vzdušného prostoru v koordinaci s provozními uživateli s cílem organizovat své provozní činnosti v krátkodobém a střednědobém horizontu v souladu s obecnými zásadami strategického plánu sítě. Pro navrhování evropské sítě tratí ATS (ERND), který tvoří zvláštní část operačního plánu sítě, zahrnuje plán optimalizace evropské sítě tratí ATS;
24)
„strategickým plánem sítě“ se rozumí plán zpracovaný manažerem struktury vzdušného prostoru v souladu s evropským hlavním plánem ATM v koordinaci s členskými státy a provozními uživateli, který stanoví obecné zásady pro provoz sítě a jeho dlouhodobý výhled;
25)
„provozní organizací“ se rozumí organizace odpovědná za poskytování inženýrských a technických služeb podporujících letové provozní, komunikační, navigační nebo přehledové služby;
26)
„provozními požadavky“ se rozumí požadavky sítě z hlediska bezpečnosti, kapacity a efektivnosti;
27)
„provozními uživateli“ se rozumí civilní a vojenští uživatelé vzdušného prostoru, civilní a vojenští poskytovatelé letových navigačních služeb, provozovatelé letišť, koordinátoři letištních časových intervalů, provozní organizace a všechny další skupiny zúčastněných stran, které se pro jednotlivé funkce považují za důležité;
28)
„konfigurací sektorů“ se rozumí systém, který spojuje sektory, jež jsou sestaveny a mají nejlepší předpoklady pro plnění provozních požadavků a zajištění dostupnosti vzdušného prostoru;
29)
„tratí požadovanou uživatelem“ se rozumí požadované směrování tratí ohlášené provozovatelem letadel ve fázi navrhování vzdušného prostoru za účelem plnění jeho potřeb.
KAPITOLA II
ORGANIZACE A USPOŘÁDÁNÍ FUNKCÍ SÍTĚ
Článek 3
Zřízení manažera struktury vzdušného prostoru
1. S cílem plnit úkoly nezbytné pro vykonávání funkcí stanovených v článku 6 nařízení (ES) č. 551/224 a v přílohách tohoto nařízení se zřizuje nezávislý a odborně způsobilý orgán (manažer struktury vzdušného prostoru).
2. Doba výkonu funkce manažera struktury vzdušného prostoru se shoduje s referenčními obdobími systému sledování výkonnosti stanovenými v čl. 7 odst. 1 nařízení (EU) č. 691/2010. Je dostatečně dlouhá, aby se provádění těchto funkcí mohlo náležitě rozvinout. Není kratší než dvě referenční období a lze ji prodloužit.
3. Manažer struktury vzdušného prostoru je jmenován formou rozhodnutí Komise po konzultaci s Výborem pro jednotné nebe v souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 a nejpozději tři měsíce po přijetí tohoto nařízení. Rozhodnutí obsahuje podmínky jmenování, včetně financování a podmínek jeho odvolání. Komise posoudí soulad s těmito podmínkami na konci každého referenčního období uvedeného v odstavci 2.
4. Manažer struktury vzdušného prostoru plní tyto funkce:
a)
navrhování evropské sítě tratí ATS podle ustanovení přílohy I;
b)
koordinace omezených zdrojů, zejména:
i)
rádiové kmitočty v rámci leteckých kmitočtových pásem používaných všeobecným letovým provozem podle ustanovení přílohy II,
ii)
kódy odpovídačů SSR podle ustanovení přílohy III.
Podle čl. 6 odst. 3 nebo odst. 4 písm. c) nařízení (ES) č. 551/2004 může Komise přidávat manažerovi struktury vzdušného prostoru další funkce.
5. Manažer struktury vzdušného prostoru plní rovněž funkci ATFM uvedenou v čl. 6 odst. 6 nařízení (ES) č. 551/2004 a v nařízení (EU) č. 255/2010.
Článek 4
Úkoly manažera struktury vzdušného prostoru
1. Za účelem vykonávání funkcí uvedených v článku 3 plní manažer struktury vzdušného prostoru tyto úkoly s ohledem na trvalé zlepšování provozu sítě v jednotném evropském nebi, které přispívají k plnění výkonnostních cílů celé Evropské unie stanovených v nařízení (EU) č. 691/2010, a zejména:
a)
zpracování, udržování a provádění strategického plánu sítě uvedeného v článku 5 v souladu se systémem sledování výkonnosti stanoveným v nařízení (EU) č. 691/2010 a evropským hlavním plánem ATM a s přihlédnutím k relevantním plánům letové navigace ICAO;
b)
podrobný popis strategického plánu sítě za pomoci operačního plánu sítě dále upřesněného v článku 6, který se zabývá zejména výkonnostními cíli celé Evropské unie pokrývající tříletá až pětiletá, roční, sezónní, týdenní a denní období;
c)
zpracování integrovaného návrhu evropské sítě tratí ATS podle ustanovení přílohy I;
d)
zajištění základní funkce pro koordinaci rádiových kmitočtů požadované v čl. 6 odst. 4 písm. b) nařízení (ES) č. 551/2004 a stanovené v příloze II tohoto nařízení;
e)
koordinace zlepšení procesu přidělování kódů odpovídačů SSR stanoveného v příloze III;
f)
organizace uspořádání a provozu funkcí, a zejména plnění povinností centrálního stanoviště ATFM;
g)
zajištění jednotného a koordinovaného přístupu ke všem plánovacím a provozním činnostem sítě, včetně sledování a zlepšování její celkové výkonnosti;
h)
poskytování podpory pro řešení krizí sítě;
i)
podpora různých provozních uživatelů při výkonu povinností, které jsou jim uloženy, při zavádění systémů a postupů uspořádání letového provozu a/nebo letových navigačních služeb (ATM/ANS) v souladu s evropským hlavním plánem ATM;
j)
poskytování podpory subjektům, které jsou pověřeny šetřením nehod a incidentů v civilním letectví nebo analýzou jejich výskytu podle požadavků těchto subjektů, v rámci oblasti působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 996/2010 (7);
k)
zajištění koordinace s jinými oblastmi a třetími zeměmi, které se nepodílejí na činnosti manažera struktury vzdušného prostoru.
2. Manažer struktury vzdušného prostoru přispívá k provádění systému sledování výkonnosti v souladu s nařízením (EU) č. 691/2010.
3. Manažer struktury vzdušného prostoru za účelem plnění svých úkolů zajistí toto:
a)
dostupnost, provoz a sdílení nástrojů, procesů a jednotných údajů na podporu procesu rozhodování založeného na spolupráci na úrovni sítě, mimo jiné včetně zpracování letových plánů a systémů správy údajů;
b)
usnadnění a koordinaci mezi provozními uživateli a podporu těchto uživatelů při zavádění a provádění plánů a souvisejících opatření sítě po rozhodnutí založeném na spolupráci;
c)
vhodnou provozní koordinaci, a rovněž optimalizaci, interoperabilitu a vzájemnou propojenost v rámci své oblasti působnosti;
d)
koordinaci návrhů na změny příslušných dokumentů ICAO týkajících se funkcí sítě;
e)
podávání zpráv podle článku 20 o všech aspektech operační výkonnosti, včetně omezených zdrojů;
f)
vhodné propojení s jinými druhy dopravy.
4. Na žádost Komise nebo Agentury manažer struktury vzdušného prostoru vyhoví požadavkům ad hoc na informace, konzultaci, analýzu nebo jiné podobné vedlejší úkoly spojené s různými funkcemi.
Článek 5
Strategický plán sítě
1. Manažer struktury vzdušného prostoru za účelem řízení svého dlouhodobého výhledu zpracovává, spravuje a provádí strategický plán sítě, který je v souladu s referenčním obdobím stanoveným v čl. 7 odst. 1 nařízení (EU) č. 691/2010. Ten obsahuje plán výkonnosti a výkonnostní cíle na příští referenční období a uvádí výhled na další referenční období.
2. Strategický plán sítě poskytuje informace uvedené v příloze IV.
3. Strategický plán sítě se zaměřuje na dosažení výkonnostních cílů pro funkce sítě stanovených v nařízení (EU) č. 691/2010.
4. Strategický plán sítě je podle potřeby aktualizován.
Článek 6
Operační plán sítě
1. Za účelem provádění strategického plánu sítě na provozní úrovni zpracuje manažer struktury vzdušného prostoru podrobný operační plán sítě.
2. Operační plán sítě poskytuje informace uvedené v příloze V.
3. Operační plán sítě stanoví zejména opatření k dosažení výkonnostních cílů celé Evropské unie stanovených v nařízení (EU) č. 691/2010, pokrývající tříleté až pětileté, roční, sezónní, týdenní a denní období.
4. Operační plán sítě zahrnuje vojenské požadavky, pokud je členské státy stanoví.
5. Operační plán sítě obsahuje plán optimalizace evropské sítě tratí ATS a rovnocenný plán pro rádiové kmitočty a kódy odpovídačů SSR.
6. Operační plán sítě identifikuje provozní omezení, úzká místa, opatření pro zlepšení a řešení pro nápravu nebo zmírnění.
7. Poskytovatelé letových navigačních služeb, funkční bloky vzdušného prostoru a provozovatelé letišť zajistí, aby jejich operační plány byly v souladu s operačním plánem sítě. Soudržnost operačního plánu sítě zajistí manažer struktury vzdušného prostoru.
8. Operační plán sítě je aktualizován v pravidelných intervalech s přihlédnutím k veškerému důležitému vývoji v potřebách a požadavcích funkcí sítě.
Článek 7
Pravomoci manažera struktury vzdušného prostoru
1. Aniž jsou dotčeny povinnosti členských států, manažer struktury vzdušného prostoru při plnění svých úkolů přijímá jednotlivá opatření vyplývající z procesu rozhodování založeného na spolupráci. Strany, jichž se tato opatření týkají, je provedou.
2. Pokud povinnosti členského státu zamezují přijetí uvedených jednotlivých opatření, manažer struktury vzdušného prostoru se s takovým případem obrátí na Komisi, která jej dále zváží.
3. Manažer struktury vzdušného prostoru doporučuje také opatření k dalším otázkám, které si vyžaduje výkonnost sítě.
4. Manažer struktury vzdušného prostoru přijímá ve své oblasti působnosti opatření, jejichž cílem je zajistit, aby v celé Evropské unii byly splněny příslušné výkonnostní cíle uvedené v článku 9 nařízení (EU) č. 691/2010.
5. Manažer struktury vzdušného prostoru sbírá, sjednocuje a analyzuje všechny důležité údaje uvedené v přílohách I až VI. Na požádání poskytne tyto údaje Komisi, Agentuře nebo orgánu pro kontrolu výkonnosti podle ustanovení nařízení (EU) č. 691/2010.
Článek 8
Vztahy s provozními uživateli
1. Manažer struktury vzdušného prostoru sítě za účelem plnění svých úkolů sledování a zlepšování celkové výkonnosti sítě zpracuje ve spolupráci s provozními uživateli příslušná pracovní ujednání stanovená v článku 15.
2. Provozní uživatelé zajistí, aby opatření prováděná na místní úrovni nebo na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru byla slučitelná s opatřeními přijatými v rámci procesu rozhodování založeného na spolupráci na úrovni sítě.
3. Provozní uživatelé poskytnou manažerovi struktury vzdušného prostoru příslušné údaje uvedené v přílohách I až VI, přičemž dodrží všechny termíny a požadavky na úplnost nebo přesnost dohodnuté s manažerem struktury vzdušného prostoru pro jejich dodání.
4. Provozní uživatelé, jichž se týkají jednotlivá opatření přijatá manažerem struktury vzdušného prostoru podle čl. 7 odst. 1, mohou požádat o jejich revizi do pěti pracovních dní od jejich přijetí. Žádostí o revizi není platnost jednotlivých opatření pozastavena.
5. Manažer struktury vzdušného prostoru potvrdí nebo upraví dotyčná opatření do pěti pracovních dní nebo v případě krize sítě do 48 hodin.
Článek 9
Vztahy s členskými státy
1. Manažer struktury vzdušného prostoru při plnění svých úkolů náležitě přihlédne k povinnostem členských států.
2. Členské státy informují manažera struktury vzdušného prostoru, pokud jejich svrchovanost a povinnosti zamezují přijetí jednotlivých opatření podle čl. 7 odst. 1.
3. Jsou-li členské státy zapojeny do provozních otázek týkajících se funkcí sítě, podílejí se na procesu rozhodování založeném na spolupráci a výsledky dohodnuté v tomto procesu uplatní na vnitrostátní úrovni.
Článek 10
Vztahy s funkčními bloky vzdušného prostoru
1. Členské státy zajistí úzkou spolupráci a koordinaci mezi funkčními bloky vzdušného prostoru a manažerem struktury vzdušného prostoru, jako například na úrovni strategického plánování a taktického uspořádání každodenního toku a kapacity.
2. S cílem usnadnit vzájemnou provozní propojenost mezi funkčními bloky vzdušného prostoru manažer struktury vzdušného prostoru v těsné spolupráci se všemi funkčními bloky vzdušného prostoru vytvoří harmonizované procesy, postupy a rozhraní, včetně změn aspektů, které se týkají jeho činností.
3. Členské státy, které spolupracují v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru, zajistí zformování jednotných názorů na funkce sítě.
4. Poskytovatelé letových navigačních služeb, kteří spolupracují v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru, zajistí zformování jednotných názorů na provozní otázky funkcí sítě.
5. Před vytvořením funkčního bloku vzdušného prostoru spolupracují členské státy a poskytovatelé letových navigačních služeb takovým způsobem, aby byly zformovány jednotné názory na aspekty týkající se činností manažera struktury vzdušného prostoru.
Článek 11
Civilně-vojenská spolupráce
1. Manažer struktury vzdušného prostoru zajistí zavedení vhodných opatření s cílem umožnit a podpořit odpovídající koordinaci s vnitrostátními vojenskými orgány.
2. Členské státy zajistí příslušné zapojení vojenského sektoru do všech činností týkajících se funkcí sítě.
3. Členské státy zajistí odpovídající zastoupení poskytovatelů vojenských letových navigačních služeb a vojenských uživatelů vzdušného prostoru ve všech provozních pracovních a konzultačních ujednáních stanovených manažerem struktury vzdušného prostoru.
4. Funkce navrhování evropské sítě tratí ATS se vykonává, aniž jsou dotčena vyhrazení nebo omezení části vzdušného prostoru pro výhradní nebo specifické používání členskými státy. Manažer struktury vzdušného prostoru podporuje a koordinuje dostupnost kondicionálních tratí vedoucích přes tyto oblasti v souladu s nařízením Komise (ES) č. 2150/2005 (8).
Článek 12
Obecné požadavky na funkce sítě
Manažer struktury vzdušného prostoru zajistí, aby byly splněny obecné požadavky na funkce sítě stanovené v příloze VI. Tyto požadavky se použijí od data přijetí rozhodnutí o jmenování a manažer struktury vzdušného prostoru je splní během dvanácti měsíců od tohoto data.
KAPITOLA III
USPOŘÁDÁNÍ FUNKCÍ SÍTĚ
Článek 13
Rozhodování založené na spolupráci
1. Funkce sítě jsou uspořádány pomocí rozhodování založeného na spolupráci.
2. Proces rozhodování založeného na spolupráci zahrnuje:
a)
proces konzultací stanovený v článku 14;
b)
podrobná pracovní ujednání a provozní procesy stanovené v článku 15.
3. Manažer struktury vzdušného prostoru s cílem přijmout opatření týkající se uspořádání funkcí sítě a sledovat jejich výkonnost zřídí Radu pro uspořádání struktury vzdušného prostoru, stanovenou v článku 16.
4. Zjistí-li manažer struktury vzdušného prostoru, že mu v činnosti brání jedna nebo více stran, bude záležitost postoupena Radě pro uspořádání struktury vzdušného prostoru.
Článek 14
Proces konzultací
1. Bude vytvořen proces za účelem uspořádání vhodných a pravidelných konzultací členských států a provozních uživatelů.
2. Konzultace se zaměří na podrobná pracovní ujednání stanovená v článku 15, na strategický plán sítě, operační plán sítě, pokrok v provádění plánů, zprávy pro Komisi a případně na provozní otázky.
3. Proces konzultací se může odlišovat v závislosti na povaze jednotlivých funkcí sítě. Podle potřeby budou zapojeny členské státy, aby se zajistila možnost řešení regulačních otázek.
4. Nejsou-li zúčastněné strany spokojeny s konzultací, otázka se předá nejdřív ke konzultaci na úrovni jednotlivých funkcí. Nelze-li na úrovni jednotlivých funkcí dosáhnout řešení otázky, záležitost se postoupí k rozhodnutí Radě pro uspořádání struktury vzdušného prostoru.
Článek 15
Podrobná pracovní ujednání a provozní procesy
1. Manažer struktury vzdušného prostoru zpracuje podrobná pracovní ujednání a provozní procesy s cílem řešit aspekty plánování a provozu, zejména s přihlédnutím ke specifičnosti a požadavkům jednotlivých funkcí sítě uvedeným v přílohách I až VI tohoto nařízení.
2. Manažer struktury vzdušného prostoru zajistí, aby podrobná pracovní ujednání a provozní procesy obsahovaly pravidla o oznamování dotyčným zainteresovaným stranám.
3. Tato podrobná pracovní ujednání a provozní procesy musí dodržovat zásadu oddělení poskytovaných služeb a regulačních otázek a zajistit, aby v případě potřeby byly zapojeny členské státy.
Článek 16
Rada pro uspořádání struktury vzdušného prostoru
1. Rada pro uspořádání struktury vzdušného prostoru odpovídá za:
a)
schválení strategického plánu sítě před jeho přijetím v souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004;
b)
schválení tříletých až pětiletých a ročních operačních plánů sítě;
c)
schválení procesů rozhodování založeného na spolupráci, procesů konzultací a také podrobných pracovních ujednání a provozních procesů pro funkce sítě po získání kladného stanoviska Výboru pro jednotné nebe;
d)
schválení jednacího řádu koordinační krizové jednotky pro evropské letectví, stanovené v čl. 18 odst. 4, po získání kladného stanoviska Výboru pro jednotné nebe;
e)
sledování pokroku v provádění plánů a řešení všech možných odchylek od původních plánů;
f)
sledování procesu konzultací s provozními uživateli;
g)
sledování činností týkajících se uspořádání funkcí sítě;
h)
sledování činností manažera struktury vzdušného prostoru týkajících se krizí sítě;
i)
schvalování výroční zprávy uvedené v článku 20. Uvedená zpráva kromě jiného obsahuje provádění strategického plánu sítě a operačního plánu sítě;
j)
řešení otázek, které nebyly vyřešeny na úrovni jednotlivých funkcí sítě;
k)
posuzování, zda manažer struktury vzdušného prostoru má potřebnou odbornou způsobilost a zdroje a zda je dostatečně nestranný k nezávislému plnění úkolů, které mu byly uloženy, včetně ochrany, odpovědnosti a opatření pro řešení pohotovostí;
l)
schvalování ročního rozpočtu manažera struktury vzdušného prostoru po získání kladného stanoviska Výboru pro jednotné nebe;
m)
schvalování svého jednacího řádu, po získání kladného stanoviska Výboru pro jednotné nebe;
n)
řešení všech dalších otázek, které bude považovat za důležité.
2. V Radě pro uspořádání struktury vzdušného prostoru mají hlasovací právo tito členové:
a)
jeden zástupce poskytovatelů letových navigačních služeb na každý funkční blok vzdušného prostoru, zřízený nebo zřizovaný, s celkovým počtem čtyř hlasů pro všechny poskytovatele letových navigačních služeb;
b)
čtyři zástupci komerčních a nekomerčních civilních uživatelů vzdušného prostoru;
c)
dva zástupci provozovatelů letišť;
d)
dva zástupci vojenského sektoru jako poskytovatelé letových navigačních služeb a uživatelé vzdušného prostoru.
3. Členy Rady pro uspořádání struktury vzdušného prostoru jsou rovněž:
a)
předseda jmenovaný na základě odborné způsobilosti a zkušeností na návrh Komise, který vychází zejména z návrhů členů Rady pro uspořádání struktury vzdušného prostoru s hlasovacím právem, a po získání kladného stanoviska Výboru pro jednotné nebe;
b)
jeden zástupce Komise;
c)
jeden zástupce organizace Eurocontrol;
d)
jeden zástupce manažera struktury vzdušného prostoru.
4. Členové mají náhradníka.
5. Členové Rady pro uspořádání struktury vzdušného prostoru s hlasovacím právem jsou jmenováni na návrh své organizace po získání kladného stanoviska Výboru pro jednotné nebe.
6. Komise může jmenovat nezávislé a uznávané odborníky jako poradce, kteří vystupují jako soukromé osoby a zastupují širokou škálu oborů zahrnujících hlavní aspekty funkcí sítě. Státy, které se podílejí na činnosti manažera struktury vzdušného prostoru, navrhnou za tímto účelem kandidáty.
7. Členové uvedení v odst. 3 písm. a), b) a c) mají právo odmítnout návrhy, které mají dopad na:
a)
svrchovanost a povinnosti členských států, zejména ty, jež se vztahují k veřejnému pořádku, veřejné bezpečnosti a záležitostem obrany podle ustanovení článku 13 nařízení (ES) č. 549/2004;
b)
slučitelnost činností Rady pro uspořádání struktury vzdušného prostoru se záměry a cíli tohoto nařízení;
c)
nestrannost a jmění Rady pro uspořádání struktury vzdušného prostoru.
8. Dokumenty uvedené v odstavci 1 přijímá Rada pro uspořádání struktury vzdušného prostoru prostou většinou členů s hlasovacím právem.
9. Nelze-li dosáhnout dohody o řešení otázek důležitých pro síť, Rada pro uspořádání struktury vzdušného prostoru postoupí záležitost Komisi k dalšímu řízení. Komise o tom uvědomí Výbor pro jednotné nebe.
Článek 17
Úloha Výboru pro jednotné nebe
1. Manažer struktury vzdušného prostoru postoupí regulační otázky Komisi, která o nich uvědomí Výbor pro jednotné nebe.
2. Výbor pro jednotné nebe sdělí stanovisko:
a)
ke jmenování manažera struktury vzdušného prostoru;
b)
ke jmenování předsedy Rady pro uspořádání struktury vzdušného prostoru;
c)
ke jmenování členů Rady pro uspořádání struktury vzdušného prostoru s hlasovacím právem;
d)
k jednacímu řádu Rady pro uspořádání struktury vzdušného prostoru;
e)
ke strategickému plánu sítě, a zejména k cílům tohoto plánu v raném stadiu;
f)
k ročnímu rozpočtu manažera struktury vzdušného prostoru;
g)
k jednacímu řádu koordinační krizové jednotky pro evropské letectví;
h)
k procesům rozhodování založeného na spolupráci, procesům konzultací a také podrobným pracovním ujednáním a provozním procesům pro funkce sítě.
3. Výbor pro jednotné nebe může Komisi poskytnout poradenství, když Rada pro uspořádání struktury vzdušného prostoru není schopna dosáhnout dohody o řešení otázek důležitých pro síť.
KAPITOLA IV
ŘEŠENÍ KRIZÍ SÍTĚ
Článek 18
Zřízení koordinační krizové jednotky pro evropské letectví
1. Řešení krizí sítě je podpořeno zřízením koordinační krizové jednotky pro evropské letectví (EACCC - European Aviation Crisis Coordination Cell).
2. Stálí členové jednotky EACCC jsou složeni z jednoho zástupce členského státu, který vykonává předsednictví Rady, jednoho zástupce Komise, jednoho zástupce Agentury, jednoho zástupce organizace Eurocontrol, jednoho zástupce vojenského sektoru, jednoho zástupce poskytovatelů letových navigačních služeb, jednoho zástupce letišť a jednoho zástupce uživatelů vzdušného prostoru.
3. Složení jednotky EACCC může být případ od případu rozšířeno o odborníky v závislosti na povaze konkrétní krize.
4. Jednotka EACCC připraví svůj jednací řád, který přijme Rada pro uspořádání struktury vzdušného prostoru.
5. Manažer struktury vzdušného prostoru zpřístupní zdroje potřebné ke zřízení a činnosti jednotky EACCC.
Článek 19
Povinnosti manažera struktury vzdušného prostoru a jednotky EACCC
1. Manažer struktury vzdušného prostoru v součinnosti s členy jednotky EACCC odpovídá za zahájení a ukončení činnosti jednotky EACCC.
2. Manažer struktury vzdušného prostoru za podpory jednotky EACCC odpovídá za:
a)
koordinaci řízení reakce na krizi sítě v souladu s jednacím řádem jednotky EACCC, která zahrnuje úzkou spolupráci s odpovídajícími strukturami v členských státech;
b)
podpora aktivace a koordinace pohotovostních plánů na úrovni členských států;
c)
zpracování zmírňujících opatření na úrovni sítě s cílem zabezpečit poskytnutí včasné reakce na tyto krizové situace sítě, aby byl chráněn a zajištěn nepřetržitý a bezpečný provoz sítě. Manažer struktury vzdušného prostoru za tímto účelem:
i)
24 hodin sleduje situaci v síti s ohledem na krize sítě,
ii)
zajišťuje účinnou správu informací a komunikaci rozesíláním přesných, včasných a úplných údajů za účelem podpory uplatňování zásad a postupů řízení rizik v procesech rozhodování,
iii)
usnadňuje organizovaný sběr a centralizované ukládání těchto údajů;
d)
v případě potřeby upozorňovat Komisi, Agenturu nebo členské státy na možnosti další podpory zmírnění krize, včetně kontaktů s provozovateli jiných druhů dopravy, kteří mohou určit a uskutečnit intermodální řešení;
e)
sledovat a podávat zprávy o obnově a udržitelnosti sítě.
KAPITOLA V
SLEDOVÁNÍ, PODÁVÁNÍ ZPRÁV A DOHLED
Článek 20
Sledování a podávání zpráv
1. Manažer struktury vzdušného prostoru stanoví postup průběžného sledování:
a)
operační výkonnosti sítě;
b)
přijatých opatření a výsledku výkonnosti dosaženého provozními uživateli a státy;
c)
účinnosti a efektivnosti každé funkce, na kterou se vztahuje toto nařízení.
2. Průběžným sledováním se zjišťuje jakékoliv možná odchylka od strategického plánu sítě a operačních plánů sítě. Manažeru struktury vzdušného prostoru při tomto úkolu pomáhají provozní uživatelé, mimo jiné zejména poskytováním údajů.
3. Manažer struktury vzdušného prostoru předkládá každý rok Komisi a Agentuře zprávu o opatřeních přijatých ke splnění svých úkolů. Zpráva se zabývá jednotlivými funkcemi sítě a také celkovou situací v síti a je úzce propojena s obsahem strategického plánu sítě a operačním plánem sítě. Komise o tom uvědomí Výbor pro jednotné nebe.
Článek 21
Dohled nad manažerem struktury vzdušného prostoru
Komise, jíž je nápomocna Agentura v záležitostech týkajících se bezpečnosti, zajistí dohled nad manažerem struktury vzdušného prostoru, zejména pokud jde o požadavky obsažené v tomto nařízení a v jiných právních předpisech Unie. Komise podává Výboru pro jednotné nebe každý rok nebo na zvláštní požádání zprávu.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 22
Vztahy s třetími zeměmi
Na činnosti manažera struktury vzdušného prostoru se mohou podílet třetí země spolu se svými provozními uživateli.
Článek 23
Financování manažera struktury vzdušného prostoru
Členské státy přijmou nezbytná opatření k financování funkcí sítě, kterými byl pověřen manažer struktury vzdušného prostoru, na základě poplatků za letové navigační služby. Manažer struktury vzdušného prostoru stanoví své náklady transparentním způsobem.
Článek 24
Odpovědnost
Manažer struktury vzdušného prostoru uzavře ujednání pro krytí odpovědnosti vyplývající z plnění jeho úkolů. Využitý způsob poskytování krytí musí odpovídat příslušné potenciální ztrátě a škodě, a to s ohledem na právní postavení manažera struktury vzdušného prostoru a na úroveň krytí komerčního pojištění, které je k dispozici.
Článek 25
Přezkum
Komise přezkoumá účinnost vykonávání funkcí sítě nejpozději do 31. prosince 2013 a poté v pravidelných intervalech s náležitým přihlédnutím k referenčním obdobím pro systém sledování výkonnosti stanoveným v nařízení (EU) č. 691/2010.
Článek 26
Změny nařízení (EU) č. 691/2010
Nařízení (EU) č. 691/2010 se mění takto:
1)
V čl. 3 odst. 3 se vkládá nové písmeno m), které zní:
„m)
posuzování plánu výkonnosti manažera struktury vzdušného prostoru, včetně jeho souladu s výkonnostními cíli celé Evropské unie.“
2)
Vkládá se nový článek 5a, který zní:
„Článek 5a
Manažer struktury vzdušného prostoru
1. Manažer struktury vzdušného prostoru zřízený článkem 3 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 (9) plní v souvislosti se systémem sledování výkonnosti tyto úkoly:
a)
podporovat Komisi zajištěním příslušných vstupních údajů pro přípravu výkonnostních cílů celé Evropské unie před referenčními obdobími a pro sledování během referenčního období. Manažer struktury vzdušného prostoru zejména upozorní Komisi na každé podstatné a přetrvávající snížení operační výkonnosti;
b)
v souladu s čl. 20 odst. 5 poskytovat Komisi přístup ke všem údajům uvedeným v příloze IV;
c)
podporovat členské státy a poskytovatele letových navigačních služeb v dosahování jejich výkonnostního cíle během referenčních období;
d)
zpracovat plán výkonnosti, který se přijímá v rámci strategického plánu sítě před začátkem každého referenčního období. Tento plán výkonnosti je veřejný a:
i)
obsahuje výkonnostní cíl v oblasti životního prostředí, který je v souladu s výkonnostním cílem celé Evropské unie pro celé referenční období, s ročními hodnotami používanými pro účely sledování,
ii)
obsahuje výkonnostní cíle pro další příslušné klíčové oblasti výkonnosti, které jsou v souladu s výkonnostními cíli celé Evropské unie pro celé referenční období, s ročními hodnotami používanými pro účely sledování,
iii)
obsahuje popis opatření plánovaných za účelem splnění cílů,
iv)
v případě potřeby nebo v případě rozhodnutí Komise obsahuje další klíčové ukazatele výkonnosti a cíle.
3)
V článku 17 se vkládá odstavec 2a, který zní:
„2a. Komise sleduje provádění plánu výkonnosti manažera struktury vzdušného prostoru. Nejsou-li cíle během referenčního období plněny, Komise uplatní příslušná opatření stanovená v plánu výkonnosti s cílem situaci napravit. Za tímto účelem se použijí roční hodnoty uvedené v plánu výkonnosti.“
4)
V příloze III se body 3 a 4 nahrazují tímto:
„3. Životní prostředí
Navrhování tratě: Nepoužije se během prvního referenčního období. Během druhého referenčního období posouzení postupu navrhování tratě použitého v plánu výkonnosti a jeho soulad s postupem zpracování plánu optimalizace evropské sítě tratí ATS sestaveného manažerem struktury vzdušného prostoru.
4. Kapacita
Úroveň zpoždění: Porovnání očekávaného zdržení na trati z důvodů ATFM použitého v plánech výkonnosti s referenční hodnotou poskytnutou postupem plánování kapacity organizací Eurocontrol a v operačním plánu sítě manažera struktury vzdušného prostoru.“
Článek 27
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 7. července 2011.
32011R0677
L 185/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 677/2011
od 7. srpnja 2011.
o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu mrežnih funkcija za upravljanje zračnim prometom (ATM) i izmjeni Uredbe (EU) br. 691/2010
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 549/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o utvrđivanju okvira za stvaranje jedinstvenog europskoga neba (Okvirna uredba) (1), a posebno njezin članak 11.,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 551/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o organizaciji i korištenju zračnog prostora na jedinstvenom europskom nebu (Uredba o zračnom prostoru) (2), a posebno njezin članak 6.,
budući da:
(1)
Uredba (EZ) br. 551/2004 ima za cilj podupiranje koncepcije postupno sve više integriranog operativnog zračnog prostora u okviru zajedničke prometne politike te uspostavljanje zajedničkih postupaka za oblikovanje, planiranje i upravljanje kojima se osigurava djelotvorna i sigurna učinkovitost upravljanja zračnim prometom. Cilj mrežnih funkcija trebao bi biti podupiranje inicijativa na nacionalnoj razini i na razini funkcionalnih blokova zračnog prostora.
(2)
Mrežne funkcije bi trebale biti „usluga od općeg interesa” za europsku zrakoplovnu mrežu te bi trebale doprinositi održivom razvoju sustava zračnog prometa osiguravanjem potrebne razine učinkovitosti, kompatibilnosti i koordinacije aktivnosti, uključujući aktivnosti kojima se osiguravan optimalna upotreba ograničenih resursa.
(3)
Oblikovanjem europske mreže ruta i koordinacijom ograničenih resursa u skladu s Uredbom (EZ) br. 551/2004 ne smije se dovoditi u pitanje suverenitet država članica nad njihovim zračnim prostorom niti zahtjevi država članica u vezi s javnim redom, javnom sigurnošću i pitanjima obrane, u skladu s Uredbom (EZ) br. 549/2004.
(4)
Odlukom br. 676/2002/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o regulatornom okviru za politiku radiofrekvencijskog spektra u Europskoj zajednici (Odluka o radiofrekvencijskog spektru) (3) uspostavlja se politika i pravni okvir za to područje.
(5)
Treba uspostaviti nepristrano i stručno tijelo (upravitelj mreže) za obavljanje poslova potrebnih za izvođenje mrežnih funkcija predviđenih Uredbom (EZ) br. 551/2004.
(6)
Treba oblikovati europsku mrežu ruta, kako bi se optimizirale zračne rute s gledišta „od izlaza do izlaza” (gate-to-gate) u svim fazama leta, uzimajući posebno u obzir učinkovitost leta i pitanja okoliša.
(7)
Priznaje se rad Međunarodne organizacije za civilno zrakoplovstvo (ICAO) i Eurocontrol-a na oblikovanju ruta, frekvencijama i upravljanju kodovima transpondera sekundarnog nadzornog radara (SSR), te ga treba upotrijebiti kao osnovu pri optimiziranju razvoja i operacije mreže na razini Unije.
(8)
Obveze država članica prema ICAO-u, što se tiče oblikovanja ruta, frekvencija i upravljanja kodovima SSR transpondera, moraju se poštovati te ih u koordinaciji s upraviteljem mreže i uz njegovu pomoć treba učinkovitije primijeniti na mrežu.
(9)
Dodjela radijskog spektra izvodi se u okviru Međunarodne unije za telekomunikacije (ITU). Države članice imaju odgovornost da istaknu zahtjeve civilnog zrakoplovstva i da potom resurse dodijeljene općem zračnom prometu koriste na optimalan način.
(10)
ICAO je izradio smjernice za funkcije dodjele kodova SSR transpondera i radijskih frekvencija te vodi sustav registriranja dodjela frekvencija za namjene općeg zračnog prometa u europskoj regiji ICAO-a, koji trenutačno omogućava Eurocontrol.
(11)
Uredbom (EZ) br. 551/2004 zahtijeva se donošenje detaljnih provedbenih pravila za koordiniranje i usklađivanje procesa i postupaka za poboljšanje učinkovitosti upravljanja zrakoplovnim frekvencijama te središnje funkcije za koordiniranje rane identifikacije i rješavanja potreba za frekvencijama, za podršku oblikovanja i rada mreže.
(12)
Kako je upravljanje protokom zračnog prometa (ATFM) sastavni dio mrežnih funkcija, potrebno je odgovarajuće povezivanje s Uredbom Komisije (EU) br. 255/2010 od 25. ožujka 2010. o utvrđivanju zajedničkih pravila o upravljanju protokom zračnog prometa (4).
(13)
Kako učinkovitost upravljanja mrežom ovisi o početku izvođenja mrežnih funkcija bez odlaganja, države članice su već povjerile izvođenje ATFM-a Eurocontrolu.
(14)
Korisno je koordiniranje različitih mrežnih funkcija povjeriti jednom tijelu, kako bi se na razini mreže razvila dosljedna kratkoročna i dugoročna optimizacijska rješenja, sukladna ciljevima učinkovitosti. Međutim, mrežne funkcije bi trebao izvoditi upravitelj mreže i to na razini države članice i funkcionalnog bloka zračnog prostora, u skladu s odgovornostima utvrđenim ovom Uredbom.
(15)
Upravitelj mreže bi morao sudjelovati u planovima, akcijama i provedbi upravljanja zračnim prostorom (ATM) država članica ili funkcionalnih blokova zračnog prostora, posebno kad se može očekivati da to ima, ili će vjerojatno imati, bitan učinak na učinkovitost mreže.
(16)
Događaji povezani s erupcijom vulkana Eyjafjallajökull u travnju 2010. godine, pokazali su potrebu za stvaranjem jednog središnjeg subjekta koji bi mogao preuzeti vodeću ulogu u koordiniranju upravljanja mjerama ublažavanja na lokalnoj razini, regionalnoj razini i razini mreže, kako bi se osigurala odredba o pravovremenom odgovoru na buduće krizne situacije koje utječu na zrakoplovstvo.
(17)
Potrebna je koordinacija između mrežnih funkcija i operacija organiziranih na razini funkcionalnih blokova zračnog prostora.
(18)
Potrebna su učinkovita savjetovanja sudionika na nacionalnoj razini, razini funkcionalnog bloka zračnog prostora i na razini mreže.
(19)
Zračne luke, koje su ulazne i izlazne točke mreže, imaju ključan doprinos cjelokupnoj učinkovitosti mreže pa se stoga mrežne funkcije moraju putem promatračkog tijela Unije za kapacitet zračnih luka povezati s operatorima zračnih luka koji djeluju kao koordinatori na zemlji, s ciljem optimiziranja kapaciteta na zemlji, poboljšavajući tako cjelokupni kapacitet mreže.
(20)
Provedba mrežnih funkcija ne bi trebala dovesti u pitanje Uredbu Vijeća (EEZ) br. 95/93 od 18. siječnja 1993. o zajedničkim pravilima za dodjelu slotova u zračnim lukama Zajednice (5).
(21)
Uz primjereno uvažavanje učinkovitosti vojne operacije, civilno-vojna suradnja i koordinacija imaju veliku važnost u postizanju potrebnih ciljeva. Iako odluke koje se odnose na sadržaj, opseg ili izvođenje vojnih operacija i osposobljavanja, koji se obavljaju u okviru operativnog režima zračnog prometa ne spadaju u domenu nadležnosti Unije, u interesu sigurnosti i uzajamne učinkovitosti, važno je obuhvatiti povezanosti između tih operacija i operacija obuhvaćenih ovom Uredbom.
(22)
Mrežne funkcije ne bi trebale dovesti u pitanje članak 13. Uredbe (EZ) br. 549/2004 čiji je cilj čuvanje bitnih interesa politike zaštite i obrane, niti fleksibilnu upotrebu zračnog prostora predviđenu člankom 7. Uredbe (EZ) br. 551/2004.
(23)
Mrežne funkcije bi se trebale izvoditi na isplativ način, posebno izbjegavanjem bilo kakvog udvostručavanja poslova, čime se omogućava izvođenje ovih funkcija u državama članicama u okviru ove Uredbe uz zahtjeve za financijske i ljudske resurse koji su manji, ili barem nisu veći u usporedbi sa stanjem kakvo je bilo prije imenovanja upravitelja mreže.
(24)
Komisija treba osigurati odgovarajući nadzor nad upraviteljem mreže.
(25)
Zahtjevi u vezi sa sigurnošću za mrežne funkcije moraju biti na razini koja je usporediva sa zahtjevima koje Europska agencija za sigurnost zračnog prometa (Agencija) postavlja u vezi s pružanjem usluga u zračnoj plovidbi. Treba predvidjeti te zahtjeve, kao i zahtjeve u vezi s nadzorom sigurnosti.
(26)
Uvažavanje i uključenost trećih zemalja u uspostavljanje i provedbu mrežnih funkcija, trebali bi doprinijeti paneuropskoj dimenziji jedinstvenog europskog neba.
(27)
Mrežne funkcije se mogu proširiti u skladu s člankom 6. Uredbe (EZ) br. 551/2004.
(28)
Izvođenje mrežnih funkcija treba biti u skladu s posebnim ciljevima učinkovitosti, što zahtijeva izmjene Uredbe Komisije (EU) br. 691/2010 od 29. srpnja 2010. o utvrđivanju plana performansi za usluge u zračnoj plovidbi i mrežnih funkcija i izmjeni Uredbe (EZ) br. 2096/2005 o utvrđivanju zajedničkih zahtjeva za pružanje usluga u zračnoj plovidbi (6). Ti se posebni ciljevi učinkovitosti mogu dalje razvijati na temelju praktičnog iskustva u izvođenju programa mjerenja učinkovitosti.
(29)
Uredbu (EU) br. 691/2010 treba stoga na odgovarajući način izmijeniti.
(30)
Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za jedinstveno nebo,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
POGLAVLJE I.
OPĆE ODREDBE
Članak 1.
Predmet i područje primjene
1. Ovom se Uredbom utvrđuju detaljna pravila za provedbu mrežnih funkcija za upravljanje zračnim prometom (ATM) u skladu s člankom 6. Uredbe (EZ) br. 551/2004, kako bi se omogućila optimalna upotreba zračnog prostora u jedinstvenom europskom nebu i kako bi se osiguralo da korisnici zračnog prostora mogu koristiti preferirane putanje, pri čemu se omogućava maksimalan pristup zračnom prostoru i uslugama u zračnoj plovidbi.
2. U smislu upravljanja mrežom, ova se Uredba posebno primjenjuje na države članice, Europsku agenciju za sigurnost zračnog prometa (Agencija), korisnike zračnog prostora, pružatelje usluga u zračnoj plovidbi, operatore zračnih luka, koordinatore slotova zračnih luka i operativne organizacije, na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora.
3. U skladu s člankom 1. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 551/2004 i ne dovodeći u pitanje operacije državnih zrakoplova sukladno članku 3. Čikaške konvencije o međunarodnom civilnom zrakoplovstvu, države članice primjenjuju ovu Uredbu u zračnom prostoru koji je pod njihovom nadležnošću unutar područja ICAO EUR-a i AFI-a.
4. U skladu s člankom 13. Uredbe (EZ) br. 549/2004, ovom se Uredbom ne sprečava primjena mjera koje provode države članice u stupnju u kojem su potrebne kako bi se zaštitili bitni interesi politike sigurnosti ili obrane.
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se definicije iz članka 2. Uredbe (EZ) br. 549/2004.
Osim toga, primjenjuju se i sljedeće definicije:
1.
„operator zračne luke” znači „upravno tijelo zračne luke” kako je definirano u točki (j) članka 2. Uredbe (EEZ) br. 95/93;
2.
„koordinator slotova zračne luke” znači funkcija uspostavljena na koordiniranim zračnim lukama primjenom Uredbe (EEZ) br. 95/93;
3.
„oblikovanje zračnog prostora” znači proces koji doprinosi postizanju ciljeva učinkovitosti povezanih s mrežom i koji zadovoljava potrebe korisnika zračnog prostora, osigurava ili povećava uspostavljenu razinu sigurnosti te povećava kapacitet zračnog prostora i učinkovitost u vezi s okolišem kroz razvoj i provedbu naprednih navigacijskih mogućnosti i tehnika, poboljšane mreže ruta i povezane sektorizacije, optimizirane strukture zračnog prostora i postupaka ATM-a koji povećavaju kapacitet;
4.
„rezervacija zračnog prostora” znači određeni dio zračnog prostora koji je privremeno rezerviran za isključivu ili specifičnu upotrebu prema kategorijama korisnika;
5.
„ograničenje zračnog prostora” znači određeni dio zračnog prostora unutar kojeg se u određenim terminima mogu obavljati različite aktivnosti koje su opasne za let zrakoplova („područje opasnosti”); ili zračni prostor koji se nalazi iznad kopnenih područja ili teritorijalnih voda države unutar koje je let zrakoplova ograničen u skladu s nekim specificiranim uvjetima („ograničeno područje”); ili zračni prostor koji se nalazi iznad kopnenih područja ili teritorijalnih voda države unutar kojeg je let zrakoplova zabranjen („zabranjeno područje”);
6.
„struktura zračnog prostora” znači posebni dio zračnog prostora namijenjen za osiguravanje sigurne i optimalne operacije zrakoplova;
7.
„korištenje zračnog prostora” znači način na koji se zračni prostor operativno koristi;
8.
„predstavnik korisnika zračnog prostora” znači bilo koja pravna osoba ili subjekt koji štiti interese jedne ili više kategorija korisnika usluga u zračnoj plovidbi;
9.
„zrakoplovni frekvencijski pojas” znači zapis u tablici dodjele frekvencija u okviru radijskog propisa Međunarodne telekomunikacijske unije (ITU Radio Regulations) za određeni frekvencijski pojas u kojem se dodjeljuju frekvencije namijenjene za opći zračni promet;
10.
„sektor ATC-a” znači određeni dio zračnog prostora za koji određeni kontrolor(i) u bilo kojem trenutku snosi(-e) odgovornost ATC-a;
11.
„ruta operativne usluge u zračnom prometu (ruta ATS-a)” znači specificirani dio strukture zračnog prostora oblikovan za usmjeravanje protoka prometa koji je potreban za pružanje operativnih usluga u zračnom prometu;
12.
„civilno-vojna koordinacija” znači interakcija između civilnih i vojnih tijela i komponenata upravljanja zračnim prometom nužna za osiguravanje sigurne, učinkovite i usklađene upotrebe zračnog prostora;
13.
„uvjetna ruta (CDR)” znači ruta ATS-a koja je na raspolaganju samo za planiranje leta i upotrebu pod određenim uvjetima;
14.
„kooperativno donošenje odluka” znači proces u kojem se odluke donose na temelju stalnog međudjelovanja i savjetovanja s državama članicama, operativnim sudionicima i drugim akterima, po potrebi;
15.
„kriza mreže” znači stanje nemogućnosti pružanja usluga u zračnoj plovidbi na potrebnoj razini, koje nastaje nakon neuobičajene ili nepredviđene situacije i koje rezultira većim gubitkom kapaciteta mreže ili većom neravnotežom između kapaciteta mreže i prometne potražnje, ili većim smetnjama u protoku informacija u jednom ili u nekoliko dijelova mreže;
16.
„plan poboljšanja europske mreže ruta” znači plan koji razvija upravitelj mreže u suradnji s operativnim sudionicima, koji uključuje rezultate njegovih kratkoročnih i srednjoročnih operativnih aktivnosti u vezi s oblikovanjem mreže ruta u skladu sa smjernicama iz strateškog plana mreže;
17.
„zračni prostor slobodnih ruta” znači posebni zračni prostor unutar kojeg korisnici mogu slobodno planirati svoje rute između ulazne točke i izlazne točke bez upućivanja na mrežu ruta ATS-a;
18.
„dodjela frekvencije” znači izdavanje dozvole koju izdaje država članica za korištenje određene radijske frekvencije ili radiofrekvencijskog kanala pod određenim uvjetima;
19.
„utjecaj na mrežu” znači, u kontekstu funkcije radijske frekvencije navedene u Prilogu II., situacija u kojoj dodjela radijske frekvencije oslabljuje, ometa ili prekida funkcioniranje jedne ili više dodijeljenih radijskih frekvencija u mreži, ili je u suprotnosti s optimalnom upotrebom zrakoplovnih frekvencijskih pojaseva u okviru ove Uredbe;
20.
„višestruke mogućnosti rutiranja” znači da je korisniku zračnog prostora na raspolaganju više od jedne mogućnosti rutiranja na mreži ruta ATS-a;
21.
„treće zemlje” znači države koje nisu članice EU-a, ali su članice Eurocontrol-a ili su s Unijom sklopile sporazum o provedbi jedinstvenog europskog neba ili sudjeluju u funkcionalnom bloku zračnog prostora;
22.
„upravitelj mreže” znači tijelo uspostavljeno u skladu s člankom 6. Uredbe (EZ) br. 551/2004 koje izvodi zadaće predviđene u tom članku i u ovoj Uredbi;
23.
„plan mrežnih operacija” znači plan koji sastavlja upravitelj mreže u suradnji s operativnim sudionicima, za organiziranje njegovih kratkoročnih i srednjoročnih operativnih aktivnosti u skladu sa smjernicama iz strateškog plana mreže. U dijelu plana mrežnih operacija koji se odnosi na oblikovanje europske mreže ruta (ERND), uključen je plan poboljšanja europske mreže ruta;
24.
„strateški plan mreže” znači plan sukladan europskom glavnom planu ATM-a, koji sastavlja upravitelj mreže u suradnji s državama članicama i operativnim sudionicima, u kojem se određuju smjernice za rad mreže i njezina dugoročna perspektiva;
25.
„operativna organizacija” znači organizacija odgovorna za pružanje inženjerskih i tehničkih usluga, za podršku operativnih usluga u zračnom prometu te usluga komunikacije, navigacije ili nadzora;
26.
„operativni zahtjevi” znači zahtjevi mreže u smislu sigurnosti, kapaciteta i učinkovitosti;
27.
„operativni sudionici” znači civilni i vojni korisnici zračnog prostora, civilni i vojni pružatelji usluga u zračnoj plovidbi, operatori zračnih luka, koordinatori slotova zračnih luka i operativne organizacije, te bilo koje druge skupine sudionika koje se smatraju relevantnim za pojedinačne funkcije;
28.
„konfiguracija sektora” znači plan kojim se kombiniraju sektori koji su konstruirani i najbolje postavljeni kako bi zadovoljili operativne zahtjeve i raspoloživost zračnog prostora;
29.
„ruta koju zahtijeva korisnik” znači željeno rutiranje koje operatori zrakoplova proglašavaju u fazi oblikovanja zračnog prostora kako bi ispunili svoje potrebe.
POGLAVLJE II.
ORGANIZACIJA I UPRAVLJANJE MREŽNIM FUNKCIJAMA
Članak 3.
Uspostavljanje upravitelja mreže
1. Za obavljanje zadaća potrebnih za izvođenje funkcija predviđenih u članku 6. Uredbe (EZ) br. 551/2004 i u prilozima ovoj Uredbi, uspostavlja se nepristrano i stručno tijelo (upravitelj mreže).
2. Trajanje mandata upravitelja mreže poklapa se s referentnim razdobljima za program mjerenja učinkovitosti predviđenim u članku 7. stavku 1. Uredbe (EU) br. 691/2010. Mandat mora biti dovoljno dug kako bi se omogućilo dostizanje zrelosti u obavljanju ovih funkcija. Ne smije biti kraći od dva referentna razdoblja i može se obnoviti.
3. Upravitelj mreže se imenuje Odlukom Komisije nakon savjetovanja s Odborom za jedinstveno nebo u skladu s člankom 5. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 549/2004, najkasnije 3 mjeseca nakon donošenja ove Uredbe. Ta Odluka sadrži odredbe i uvjete imenovanja, uključujući financiranje i uvjete njegovog povlačenja. Komisija ocjenjuje ispunjavanje tih uvjeta na kraju svakog referentnog razdoblja iz stavka 2.
4. Upravitelj mreže obavlja sljedeće funkcije:
(a)
oblikovanje europske mreže ruta kako je navedeno u Prilogu I.;
(b)
koordinacija ograničenih resursa, posebno:
i.
radijske frekvencije u okviru zrakoplovnih frekvencijskih pojaseva koje koristi opći zračni promet, kako je navedeno u Prilogu II.;
ii.
kodova SSR transpondera, kako je navedeno u Prilogu III.
U skladu s člankom 6. stavkom 3. ili stavkom 4. točkom (c) Uredbe (EZ) br. 551/2004, Komisija može upravitelju mreže dodati i druge funkcije.
5. Upravitelj mreže također obavlja funkciju ATFM-a iz članka 6. stavka 6. Uredbe (EZ) br. 551/2004 i Uredbe (EU) br. 255/2010.
Članak 4.
Zadaće upravitelja mreže
1. Za podršku izvođenja funkcija navedenih u članku 3., upravitelj mreže obavlja sljedeće zadaće, s ciljem trajnog poboljšavanja mrežnih operacija u jedinstvenom europskom nebu, doprinoseći europskim ciljevima učinkovitosti na razini cijele Unije koji su predviđeni u Uredbi (EU) br. 691/2010, a posebno:
(a)
izrađuje, održava i provodi strateški plan mreže naveden u članku 5., u skladu s programom mjerenja učinkovitosti predviđenim u Uredbi (EU) br. 691/2010 i europskim glavnim planom ATM-a, te uvažavajući bilo koje relevantne planove zračne plovidbe ICAO-a;
(b)
detaljno razrađuje strateški plan mreže putem plana mrežnih operacija, kako je dodatno određeno u članku 6. stavljajući poseban naglasak na europske ciljeve učinkovitosti na razini cijele Unije, obuhvaćajući razdoblja od 3 do 5 godina, te godišnja, sezonska, tjedna i dnevna razdoblja;
(c)
razvija cjeloviti projekt europske mreže ruta naveden u Prilogu I.;
(d)
ima središnju ulogu u koordinaciji radijskih frekvencija kako je propisano člankom 6. stavkom 4. točkom (b) Uredbe (EZ) br. 551/2004 i navedeno u Prilogu II. ovoj Uredbi;
(e)
koordinira poboljšanje procesa dodjele kodova SSR transpondera navedenog u Prilogu III.;
(f)
organizira upravljanje i operaciju funkcija i posebno izvršava obveze središnje jedinice za ATFM;
(g)
osigurava objedinjen i usklađen pristup svim aktivnostima planiranja i operativnim aktivnostima mreže, uključujući praćenje i poboljšanje njezine sveukupne učinkovitosti;
(h)
pruža potporu za upravljanje krizom mreže;
(i)
pruža potporu različitim operativnim sudionicima pri izvođenju obveza koje su im dodijeljene, što se tiče uvođenja sustava i postupaka za upravljanje zračnim prometom i/ili za usluge u zračnoj plovidbi (ATM/ANS) u skladu s europskim glavnim planom ATM-a;
(j)
pruža potporu subjektima kojima je povjereno istraživanje nesreća i nezgoda u civilnom zračnom prometu ili analiziranje događaja povezanih sa sigurnošću, kad to zatraže navedeni subjekti; u okviru Uredbe (EU) br. 996/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (7);
(k)
osigurava koordinaciju s drugim regijama i trećim zemljama koje ne sudjeluju u radu upravitelja mreže.
2. Upravitelj mreže doprinosi provedbi programa mjerenja učinkovitosti u skladu s Uredbom (EU) br. 691/2010.
3. Kako bi ispunio svoje zadaće, upravitelj mreže osigurava sljedeće:
(a)
raspoloživost, rad i dijeljenje alata, procesa i dosljednih podataka za podršku procesa kooperativnog donošenja odluka na razini mreže, uključujući, između ostalog, sustave za obradu plana leta i za upravljanje podacima;
(b)
pomaganje i koordinaciju između operativnih sudionika i podršku tim sudionicima pri uvođenju i provedbi planova i s tim povezanih mrežnih mjera nakon donošenja kooperativnih odluka;
(c)
odgovarajuću operativnu koordinaciju, kao i optimizaciju, interoperabilnost i međusobnu povezanost unutar svog područja odgovornosti;
(d)
koordinaciju prijedloga za izmjene odgovarajućih dokumenata ICAO-a u vezi s mrežnim funkcijama;
(e)
izvješćivanje o svim aspektima operativne učinkovitosti u skladu s člankom 20., uključujući ograničene resurse;
(f)
odgovarajuću povezanost s drugim načinima prijevoza.
4. Upravitelj mreže, na zahtjev Komisije ili Agencije, ispunjava ad hoc zahtjeve za informacijama, savjetima, analizama ili drugim sličnim pomoćnim zadaćama povezanim s različitim funkcijama.
Članak 5.
Strateški plan mreže
1. Za provođenje svoje dugoročne perspektive, upravitelj mreže razvija, održava i provodi strateški plan mreže, koji je u skladu s referentnim razdobljem predviđenim u članku 7. stavku 1. Uredbe (EU) br. 691/2010. On sadrži plan mjerenja učinkovitosti i ciljeve za sljedeće referentno razdoblje i daje očekivanja za buduća referentna razdoblja.
2. Strateški plan mreže daje informacije navedene u Prilogu IV.
3. Cilj strateškog plana mreže je postizanje ciljeva učinkovitosti za mrežne funkcije, koji su predviđeni u Uredbi (EU) br. 691/2010.
4. Strateški plan mreže se prema potrebi ažurira.
Članak 6.
Plan mrežnih operacija
1. Za provedbu strateškog plana mreže na operativnoj razini, upravitelj mreže razvija detaljni plan mrežnih operacija.
2. Plan mrežnih operacija pruža informacije utvrđene u Prilogu V.
3. Planom mrežnih operacija utvrđuju se posebno mjere za postizanje europskih ciljeva učinkovitosti na razini cijele Unije predviđenih u Uredbi (EU) br. 691/2010, obuhvaćajući razdoblje od 3 do 5 godina te godišnje, sezonsko, tjedno i dnevno razdoblje.
4. Plan mrežnih operacija uključuje vojne zahtjeve, ako ih postavljaju države članice.
5. Plan mrežnih operacija uključuje plan poboljšanja europske mreže ruta i jednak plan za radijske frekvencije i kodove SSR transpondera.
6. U planu mrežnih operacija utvrđuju se operativna ograničenja, uska grla, mjere za poboljšanje i rješenja za sanaciju ili ublažavanje.
7. Pružatelji usluga u zračnoj plovidbi, funkcionalni blokovi zračnog prostora i operatori zračnih luka osiguravaju da njihovi operativni planovi budu u skladu s planom mrežnih operacija. Upravitelj mreže osigurava koherentnost plana mrežnih operacija.
8. Plan mrežnih operacija se ažurira u redovitim vremenskim razmacima, uzimajući u obzir sve relevantne razvoje u potrebama i zahtjevima mrežnih funkcija.
Članak 7.
Nadležnosti upravitelja mreže
1. Ne dovodeći u pitanje odgovornosti država članica, upravitelj mreže, pri izvođenju svojih zadaća, donosi pojedinačne mjere koje proizlaze iz procesa kooperativnog donošenja odluka. Te mjere provode stranke kojih se one tiču.
2. Kad odgovornosti države članice sprečavaju donošenje takvih pojedinačnih mjera, upravitelj mreže upućuje takav slučaj Komisiji na daljnje razmatranje.
3. Upravitelj mreže također preporučuje mjere u vezi s drugim pitanjima kad to zahtijeva učinkovitost mreže.
4. U okviru svog područja odgovornosti, upravitelj mreže poduzima mjere čiji je cilj osiguravanje ispunjavanja primjenjivih europskih ciljeva učinkovitost na razini cijele Unije iz članka 9. Uredbe (EU) br. 691/2010.
5. Upravitelj mreže prikuplja, objedinjuje i analizira sve relevantne podatke utvrđene u prilozima I. do VI. Na zahtjev, on te podatke dostavlja Komisiji, Agenciji ili tijelu za reviziju učinkovitosti koje je predviđeno u Uredbi (EU) br. 691/2010.
Članak 8.
Odnosi s operativnim sudionicima
1. Za obavljanje svojih zadaća praćenja i poboljšavanja sveukupne učinkovitosti mreže, upravitelj mreže razvija odgovarajuća radna rješenja s operativnim sudionicima, predviđena u članku 15.
2. Operativni sudionici osiguravaju da su mjere koje se provode na lokalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora usklađene s mjerama koje su kroz proces kooperativnog donošenja odluka donesene na razini mreže.
3. Operativni sudionici dostavljaju upravitelju mreže relevantne podatke navedene u prilozima I. do VI., poštujući bilo koje rokove, zahtjeve u vezi s potpunošću ili zahtjeve u vezi s točnošću koji su za njihovu dostavu dogovoreni s upraviteljem mreže.
4. Sudionici na koje se odnose pojedinačne mjere koje je u skladu s člankom 7. stavkom 1. donio upravitelj mreže, mogu zatražiti preispitivanje takvih mjera u roku od 5 radnih dana od njihovog donošenja. Zahtjev za preispitivanje ne odgađa pojedinačne mjere.
5. Upravitelj mreže potvrđuje ili izmjenjuje dotične mjere u roku od 5 radnih dana ili u roku od 48 sati ako se radi o krizi mreže.
Članak 9.
Odnosi s državama članicama
1. Pri obavljanju svojih zadaća, upravitelj mreže uvažava odgovornosti država članica.
2. Države članice obavješćuju upravitelja mreže kad njihov suverenitet i njihove odgovornosti onemogućavaju donošenje pojedinačnih mjera u skladu s člankom 7. stavkom 1.
3. Kad su države članice uključene u operativna pitanja povezana s mrežnim funkcijama, one moraju biti uključene u proces kooperativnog donošenja odluka i provoditi na nacionalnoj razini rezultate koji su u tom procesu dogovoreni.
Članak 10.
Odnosi s funkcionalnim blokovima zračnog prostora
1. Države članice osiguravaju usku suradnju i koordinaciju između funkcionalnog bloka zračnog prostora i upravitelja mreže, na primjer, na razini strateškog planiranja i taktičkog upravljanja dnevnim protokom i kapacitetom.
2. Kako bi se omogućila operativna međusobna povezanost između funkcionalnih blokova zračnog prostora, upravitelj mreže, u uskoj suradnji sa svim funkcionalnim blokovima zračnog prostora, uspostavlja usklađene procese, postupke i sučelja uključujući promjene aspekata povezanih s aktivnostima upravitelja mreže.
3. Države članice koje surađuju u funkcionalnom bloku zračnog prostora osiguravaju oblikovanje objedinjenih stajališta u vezi s mrežnim funkcijama.
4. Pružatelji usluga u zračnoj plovidbi koji surađuju u funkcionalnom bloku zračnog prostora osiguravaju oblikovanje objedinjenih stajališta u vezi s operativnim pitanjima mrežnih funkcija.
5. Prije uspostavljanja funkcionalnog bloka zračnog prostora, države članice i pružatelji usluga u zračnoj plovidbi surađuju na takav način da se oblikuju objedinjena stajališta o aspektima povezanim s aktivnostima upravitelja mreže.
Članak 11.
Civilno-vojna suradnja
1. Upravitelj mreže osigurava uspostavljanje odgovarajućih rješenja kojima se omogućava i podržava odgovarajuća koordinacija s nacionalnim vojnim tijelima.
2. Države članice osiguravaju primjerenu vojnu uključenost u sve aktivnosti povezane s mrežnim funkcijama.
3. Države članice osiguravaju odgovarajuću zastupljenost vojnih pružatelja usluga u zračnoj plovidbi i vojnih korisnika zračnog prostora u svim operativnim radnim i savjetodavnim rješenjima koje uspostavlja upravitelj mreže.
4. Funkcija projekta europske mreže ruta izvodi se ne dovodeći u pitanje rezervacije ili ograničenja dijela zračnog prostora za isključivu ili posebnu upotrebu od strane država članica. Upravitelj mreže potiče i koordinira raspoloživost uvjetnih ruta kroz ta područja u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 2150/2005 (8).
Članak 12.
Općeniti zahtjevi za mrežne funkcije
Upravitelj mreže osigurava ispunjavanje općenitih zahtjeva za mrežne funkcije navedenih u Prilogu VI. Ti se zahtjevi primjenjuju od datuma donošenja Odluke o imenovanju i upravitelj mreže ih mora ispuniti u roku od 12 mjeseci nakon tog datuma.
POGLAVLJE III.
UPRAVLJANJE MREŽNIM FUNKCIJAMA
Članak 13.
Kooperativno donošenje odluka
1. Mrežnim funkcijama se upravlja putem kooperativnog donošenja odluka.
2. Proces kooperativnog donošenja odluka uključuje:
(a)
proces savjetovanja predviđen u članku 14.;
(b)
detaljna radna rješenja i procese za operacije predviđene u članku 15.
3. Za donošenje mjera povezanih s upravljanjem mrežnim funkcijama i za praćenje njihove učinkovitosti, upravitelj mreže uspostavlja Upravni odbor mreže predviđen u članku 16.
4. Ako upravitelj mreže smatra da njegovo djelovanje ometa jedna ili više stranaka, on taj problem prosljeđuje Upravnom odboru mreže na rješavanje.
Članak 14.
Proces savjetovanja
1. Mora se uspostaviti proces za organiziranje odgovarajućeg i redovitog savjetovanja država članica i operativnih sudionika.
2. Savjetovanje se odnosi, prema potrebi, na detaljna radna rješenja predviđena u članku 15., strateški plan mreže, plan mrežnih operacija, napredak u provedbi planova, izvješća Komisiji te na operativna pitanja.
3. Proces savjetovanja se može razlikovati ovisno o prirodi pojedinačnih mrežnih funkcija. Kako bi se osiguralo da se mogu rješavati regulatorna pitanja, prema potrebi se uključuju države članice.
4. Kad sudionici nisu zadovoljni sa savjetovanjem, problem se prvo upućuje na odgovarajuće savjetovanje na razini pojedinačne funkcije. Kad se rješenje problema ne može postići na razini pojedinačne funkcije, problem se upućuje na rješavanje Upravnom odboru mreže.
Članak 15.
Detaljna radna rješenja i procesi za operacije
1. Upravitelj mreže razvija detaljna radna rješenja i procese za operacije u vezi s aspektima planiranja i operativnim aspektima, uvažavajući posebno posebnosti i zahtjeve pojedinačnih mrežnih funkcija kako je navedeno u prilozima I. do VI.
2. Upravitelj mreže osigurava da detaljna radna rješenja i procesi za operacije sadrže pravila za obavješćivanje dotičnih zainteresiranih strana.
3. Ova detaljna radna rješenja i procesi za operacije moraju uvažavati razdvajanje pružanja usluga i regulatornih pitanja te osiguravati uključivanje država članica kad je to potrebno.
Članak 16.
Upravni odbor mreže
1. Upravni odbor mreže odgovoran je za:
(a)
odobravanje strateškog plana mreže prije njegovog donošenja u skladu s člankom 5. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 549/2004;
(b)
odobravanje planova mrežnih operacija koji se donose za razdoblje od 3 do 5 godina i godišnjih planova mrežnih operacija;
(c)
odobravanje procesa kooperativnog donošenja odluka, procesa savjetovanja kao i detaljnih radnih rješenja i procesa za operacije za mrežne funkcije, nakon pozitivnog mišljenja Odbora za jedinstveno nebo;
(d)
odobravanje poslovnika Europske jedinice za koordinaciju kriznih situacija u zračnom prometu iz članka 18. stavka 4., nakon pozitivnog mišljenja Odbora za jedinstveno nebo;
(e)
praćenje napretka u provedbi planova i rješavanje bilo kakvih mogućih odstupanja od početnih planova;
(f)
praćenje procesa savjetovanja između operativnih sudionika;
(g)
praćenje aktivnosti povezanih s upravljanjem mrežnim funkcijama;
(h)
praćenje aktivnosti upravitelja mreže povezanih s krizom mreže;
(i)
odobravanje godišnjeg izvješća iz članka 20. Ovo izvješće uključuje, između ostalog, provedbu strateškog plana mreže i plana mrežnih operacija;
(j)
rješavanje pitanja koja nisu bila riješena na razini pojedinačne mrežne funkcije;
(k)
ocjenjivanje, ima li upravitelj mreže odgovarajuću stručnost, sredstva i nepristranost za neovisno obavljanje zadaća koje su mu dodijeljene, uključujući rješenja za zaštitu, odgovornost i nepredviđene situacije;
(l)
odobravanje godišnjeg proračuna upravitelja mreže, nakon pozitivnog mišljenja Odbora za jedinstveno nebo;
(m)
odobravanje njegovog poslovnika, nakon pozitivnog mišljenja Odbora za jedinstveno nebo;
(n)
rješavanje bilo kojih dodatnih pitanja, koje on smatra relevantnim.
2. Članovi Upravnog odbora mreže koji imaju pravo glasa su:
(a)
jedan predstavnik pružatelja usluga u zračnoj plovidbi po funkcionalnom bloku zračnog prostora koji je već uspostavljen ili se uspostavlja, s ukupno četiri glasa za sve pružatelje usluga u zračnoj plovidbi;
(b)
četiri predstavnika komercijalnih i nekomercijalnih civilnih korisnika zračnog prostora;
(c)
dva predstavnika operatora zračnih luka;
(d)
dva predstavnika vojske u smislu pružatelja usluga u zračnoj plovidbi i korisnika zračnog prostora.
3. Članovi Upravnog odbora mreže su također:
(a)
predsjednik koji se imenuje na temelju tehničke stručnosti i znanja na prijedlog Komisije, koji se posebno temelji na prijedlozima članova Upravnog odbora mreže s pravom glasa, i nakon pozitivnog mišljenja Odbora za jedinstveno nebo;
(b)
jedan predstavnik Komisije;
(c)
jedan predstavnik Eurocontrola;
(d)
jedan predstavnik upravitelja mreže.
4. Članovi imaju svog zamjenika.
5. Članovi Upravnog odbora mreže s pravom glasa imenuju se na prijedlog njihovih organizacija, nakon pozitivnog mišljenja Odbora za jedinstveno nebo.
6. Komisija može imenovati neovisne i priznate stručnjake kao savjetnike, koji djeluju u svoje ime i predstavljaju široki raspon struka koje obuhvaćaju glavne aspekte mrežnih funkcija. Kandidate za ovu ulogu predlažu države koje sudjeluju u radu upravitelja mreže.
7. Članovi navedeni u točkama (a), (b) i (c) stavka 3. imaju pravo odbiti prijedloge koji utječu na:
(a)
suverenitet i odgovornosti država članica, posebno u vezi s pitanjima javnog reda, javne sigurnosti i obrane, kako je naveden u članku 13. Uredbe (EZ) br. 549/2004;
(b)
sukladnost aktivnosti Upravnog odbora mreže s ciljevima ove Uredbe;
(c)
nepristranost i jednakopravnost Upravnog odbora mreže.
8. Dokumente iz stavka 1. donosi Upravni odbor mreže običnom većinom glasova svojih članova koji imaju pravo glasa.
9. Kad se ne može postići dogovor o pitanjima od velike važnosti za mrežu, Upravni odbor mreže upućuje problem Komisiji na daljnji postupak. Komisija o tome obavješćuje Odbor za jedinstveno nebo.
Članak 17.
Uloga Odbora za jedinstveno nebo
1. Upravitelj mreže upućuje regulatorna pitanja Komisiji; Komisija o tim pitanjima obavješćuje Odbor za jedinstveno nebo.
2. Odbor za jedinstveno nebo daje mišljenje o:
(a)
imenovanju upravitelja mreže;
(b)
imenovanju predsjednika Upravnog odbora mreže;
(c)
imenovanju članova Upravnog odbora mreže s pravom glasa;
(d)
poslovniku Upravnog odbora mreže;
(e)
strateškom planu mreže, a posebno o ciljevima ovog plana u bilo kojoj ranoj fazi;
(f)
godišnjem proračunu upravitelja mreže;
(g)
poslovniku Europske jedinice za koordinaciju kriznih situacija u zračnom prometu;
(h)
procesima kooperativnog donošenja odluka, procesima savjetovanja te detaljnim radnim rješenjima i procesima za operacije za mrežne funkcije.
3. Odbor za jedinstveno nebo može obavijestiti Komisiju kad Upravni odbor mreže ne može postići dogovor o pitanjima od velike važnosti za mrežu.
POGLAVLJE IV.
UPRAVLJANJE KRIZOM MREŽE
Članak 18.
Uspostavljanje Europske jedinice za koordinaciju kriznih situacija u zračnom prometu
1. Za podršku pri upravljanju krizama mreže osniva se Europska jedinica za koordinaciju kriznih situacija u zračnom prometu (EACCC).
2. Stalno članstvo EACCC-a sastoji se od jednog predstavnika države članice koja predsjedava Vijećem, jednog predstavnika Komisije, jednog predstavnika Agencije, jednog predstavnika Eurocontrol-a, jednog predstavnika vojske, jednog predstavnika pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, jednog predstavnika zračnih luka i jednog predstavnika korisnika zračnog prostora.
3. Sastav EACCC-a se može, od slučaja do slučaja, dopuniti stručnjacima ovisno o prirodi određene krize.
4. EACCC izrađuje svoj poslovnik, koji donosi Upravni odbor mreže.
5. Upravitelj mreže stavlja na raspolaganje sredstva potrebna za uspostavljanje i rad EACCC-a.
Članak 19.
Odgovornosti upravitelja mreže i EACCC-a
1. Upravitelj mreže, zajedno s članovima EACCC-a, odgovoran je za aktiviranje i deaktiviranje EACCC-a.
2. Upravitelj mreže, uz pomoć EACCC-a, odgovoran je za:
(a)
koordinaciju upravljanja odgovorom na krizu mreže u skladu s poslovnikom EACCC-a, što uključuje usku suradnju s odgovarajućim strukturama u državama članicama;
(b)
podršku aktiviranja i koordinacije planova za nepredviđene situacije na razini države članice;
(c)
razradu mjera ublažavanja na razini mreže, kako bi se osigurao pravovremeni odgovor na takve situacije krize mreže, radi zaštite i osiguravanja trajnog i sigurnog rada mreže. U tu svrhu upravitelj mreže:
i.
24 sata prati situaciju na mreži u odnosu na krize mreže;
ii.
osigurava učinkovito upravljanje informacijama i komunikaciju putem širenja točnih, pravovremenih i dosljednih podataka za podršku primjene načela i procesa upravljanja rizikom u procesima donošenja odluka;
iii.
olakšava organizirano prikupljanje i centralizirano pohranjivanje tih podataka;
(d)
upozoravanje, kad je primjereno, Komisije, Agencije ili država članica na mogućnosti za dodatnu podršku za ublažavanje krize, uključujući povezivanje s operatorima drugih načina prijevoza koji mogu utvrditi i provesti intermodalna rješenja;
(e)
praćenje i izvješćivanje o obnavljanju i održivosti mreže.
POGLAVLJE V.
PRAĆENJE, IZVJEŠĆIVANJE I NADZOR
Članak 20.
Praćenje i izvješćivanje
1. Upravitelj mreže uspostavlja proces stalnog praćenja:
(a)
operativne učinkovitosti mreže;
(b)
mjera koje poduzimaju operativni sudionici i države članice i rezultata učinkovitosti koje oni postižu;
(c)
učinkovitosti i djelotvornosti svake od funkcija obuhvaćenih ovom Uredbom.
2. Stalnim praćenjem se utvrđuju bilo kakva moguća odstupanja od strateškog plana mreže i planova mrežnih operacija. Operativni sudionici pomažu upravitelju mreže pri obavljanju ove zadaće, izvođenjem određenih zadaća koje, između ostalog, uključuju davanje podataka.
3. Upravitelj mreže jedanput godišnje podnosi Komisiji i Agenciji izvješće o mjerama koje su poduzete za ispunjavanje njegovih zadaća. Izvješće se odnosi na pojedinačne mrežne funkcije kao i na sveukupnu situaciju u vezi s mrežom, te je usko povezano sa sadržajem strateškog plana mreže i plana mrežnih operacija. Komisija obavješćuje Odbor za jedinstveno nebo.
Članak 21.
Nadzor nad upraviteljem mreže
Komisija, potpomognuta Agencijom što se tiče pitanja povezanih sa sigurnošću, osigurava nadzor nad upraviteljem mreže, posebno u odnosu na zahtjeve sadržane u ovoj Uredbi i u drugom zakonodavstvu Unije. Komisija jedanput godišnje ili na poseban zahtjev podnosi izvješće Odboru za jedinstveno nebo.
POGLAVLJE VI.
ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 22.
Odnosi s trećim zemljama
Treće zemlje, zajedno sa svojim operativnim sudionicima, mogu sudjelovati u radu upravitelja mreže.
Članak 23.
Financiranje upravitelja mreže
Države članice poduzimaju potrebne mjere za financiranje funkcija mreže za koje je zadužen upravitelj mreže, na temelju naknada za usluge u zračnoj plovidbi. Upravitelj mreže mora voditi svoje troškove na transparentan način.
Članak 24.
Odgovornost
Upravitelj mreže uspostavlja rješenja za pokriće odgovornosti povezane s izvršavanjem njegovih zadaća. Metoda koja se koristi za osiguravanje pokrića mora biti primjerena mogućem gubitku i šteti o kojima se radi, uzimajući u obzir pravni status upravitelja mreže i razinu dostupnog pokrića komercijalnim osiguranjem.
Članak 25.
Preispitivanje
Komisija će preispitati učinkovitost izvođenja mrežnih funkcija najkasnije do 31. prosinca 2013. kao i redovito nakon toga, uzimajući u obzir referentna razdoblja programa mjerenja učinkovitosti predviđena u Uredbi (EU) br. 691/2010.
Članak 26.
Izmjene Uredbe (EU) br. 691/2010
Uredba (EU) br. 691/2010 mijenja se kako slijedi:
1.
U članku 3. stavku 3. dodaje se sljedeća točka (m):
„(m)
ocjena plana mjerenja učinkovitosti upravitelja mreže, uključujući njegovu usklađenost s europskim ciljevima učinkovitosti na razini cijele Unije.”
2.
Umeće se sljedeći članak 5.a:
„Članak 5.a
Upravitelj mreže
1. Upravitelj mreže, koji je uspostavljen člankom 3. Uredbe Komisije (EU) br. 677/2011 (9), obavlja sljedeće zadaće u vezi s programom mjerenja učinkovitosti:
(a)
pomaže Komisiji davanjem relevantnih ulaznih podataka za pripremu europskih ciljeva učinkovitosti na razini cijele Unije prije referentnih razdoblja te za praćenje tijekom referentnih razdoblja. Upravitelj mreže posebno upozorava Komisiju na bilo kakve značajne i ustrajne padove operativne učinkovitosti;
(b)
u skladu s člankom 20. stavkom 5., osigurava Komisiji pristup svim podacima navedenim u Prilogu IV.;
(c)
podržava države članice i pružatelje usluga u zračnoj plovidbi pri postizanju njihovih ciljeva učinkovitosti tijekom referentnih razdoblja;
(d)
razrađuje plan mjerenja učinkovitosti, koji se donosi kao dio strateškog plana mreže prije početka svakog referentnog razdoblja. Ovaj plan mjerenja učinkovitosti mora biti javan i mora:
i.
sadržavati cilj u vezi okoliša koji mora biti u skladu s europskim ciljevima učinkovitosti na razini cijele Unije za cijelo referentno razdoblje, s godišnjim vrijednostima koje se upotrebljavaju za namjene praćenja;
ii.
sadržavati ciljeve učinkovitosti za druga relevantna ključna područja učinkovitosti koji su u skladu s europskim ciljevima učinkovitosti na razini cijele Unije za cijelo referentno razdoblje, s godišnjim vrijednostima koje se upotrebljavaju za namjene praćenja;
iii.
sadržavati opis aktivnosti planiranih za ispunjavanje ciljeva;
iv.
sadržavati, kad je to potrebno ili kad tako odluči Komisija, dodatne ključne pokazatelje i ciljeve učinkovitosti.
(9) SL L 185, 15.7.2011., str. 1.”" 						
3.
U članku 17., umeće se sljedeći stavak 2.a:
„2.a. Komisija prati provedbu plana mjerenja učinkovitosti upravitelja mreže. Ako se ciljevi tijekom referentnog razdoblja ne postignu, Komisija primjenjuje odgovarajuće mjere navedene u planu mjerenja učinkovitosti, radi poboljšavanja situacije. Za ovu se namjenu koriste godišnje vrijednosti u planu mjerenja učinkovitosti.”
4.
U Prilogu III. stavci 3. i 4. zamjenjuju se sljedećim:
„3. Okoliš
Oblikovanje rute: ne primjenjuje se tijekom prvog referentnog razdoblja. Tijekom drugog referentnog razdoblja procjenu procesa oblikovanja rute upotrijebljenog u planu mjerenja učinkovitosti i njegova usklađenost s procesom za razvoj plana poboljšanja europske mreže ruta izrađuje upravitelj mreže.
4. Kapacitet
Razina kašnjenja: usporedba očekivane razine kašnjenja na ruti ATFM-a iz planova mjerenja učinkovitosti s referentnom vrijednošću dobivenom u postupku planiranja kapaciteta koji provodi Eurocontrol i iz plana mrežnih operacija upravitelja mreže.”
Članak 27.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 7. srpnja 2011.