PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 287/2011
ze dne 21. března 2011
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz karbidu wolframu, karbidu wolframu jednoduše smíšeného s kovovým práškem a taveného karbidu wolframu pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), „… a zejména“ na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (EHS) č. 2737/90 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo ve výši 33 % z dovozu karbidu wolframu a taveného karbidu wolframu pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Rozhodnutím 90/480/EHS (3) Komise přijala závazky dvou hlavních vývozců týkající se výrobku, na který se vztahují opatření.
(2)
Poté, co dotčení dva čínští vývozci vzali své závazky zpět, uložila Komise nařízením (ES) č. 2286/94 (4) na dovoz dotčeného výrobku prozatímní antidumpingové clo.
(3)
Nařízením (ES) č. 610/95 (5) pozměnila Rada nařízení (EHS) č. 2737/90 a na dovoz karbidu wolframu a taveného karbidu wolframu uložila konečné clo ve výši 33 %. V návaznosti na přezkum, jenž byl zahájen podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „předchozí přezkumné šetření“), byla platnost těchto opatření nařízením Rady (ES) č. 771/98 (6) prodloužena o další pětileté období.
(4)
Nařízením (ES) č. 2268/2004 (7), po přezkumu před pozbytím platnosti, uložila Rada na dovoz karbidu wolframu a taveného karbidu wolframu pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) antidumpingové clo ve výši 33 %.
(5)
Nařízením (ES) č. 1275/2005 (8) pozměnila Rada definici výrobku tak, aby zahrnovala rovněž karbid wolframu jednoduše smíšený s kovovým práškem.
2. Žádost o přezkum
(6)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (9) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 30. září 2009 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podalo Evropské sdružení pro kovy (Eurometaux) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii představujících podstatnou část, v tomto případě více než 85 %, celkové výroby karbidu wolframu, karbidu wolframu jednoduše smíšeného s kovovým práškem a taveného karbidu wolframu v Unii.
(7)
Žádost byla odůvodněna tím, že skončení platnosti opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a k obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení
(8)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 30. prosince 2009 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (10) (dále jen „oznámení o zahájení“).
4. Šetření
4.1 Období šetření
(9)
Šetření ohledně přetrvání nebo obnovení dumpingu proběhlo v období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkum trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(10)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, výrobce ve srovnatelné zemi a zástupce ČLR. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(11)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly, a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(12)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení. Odpovědi obdržela od sedmi výrobců v Unii, jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR, jednoho vyvážejícího výrobce ve srovnatelné zemi a od tří uživatelů.
(13)
Žádný z dovozců Komisi v souvislosti s výběrem vzorku neodpověděl, nedodal informace a ani se nepřihlásil v průběhu šetření. Vzhledem k tomu, že pouze jeden vyvážející výrobce z ČLR předložil požadované informace, nebyl výběr vzorku nezbytný.
(14)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., St Peter, Rakousko,
-
H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Německo,
-
Eurotungstène poudres S.A., Grenoble, Francie,
-
Global Tungsten & Powders spol. s r.o, Bruntál, Česká republika,
-
Treibacher Industrie AG, Althofen, Rakousko.
b)
Srovnatelná země
-
Global Tungsten & Powders Corp., USA.
c)
Uživatel
-
Sandvik Hard Materials, Epinouze, Francie.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(15)
Přezkoumávaným výrobkem je karbid wolframu, karbid wolframu jednoduše smíšený s kovovým práškem a tavený karbid wolframu pocházející z Čínské lidové republiky, v současnosti kódů KN ex 2849 90 30 a ex 3824 30 00.
(16)
Karbid wolframu, karbid wolframu jednoduše smíšený s kovovým práškem a tavený karbid wolframu jsou sloučeniny uhlíku a wolframu vyrobené tepelným zpracováním (v prvním případě nauhličováním a v třetím případě tavením). U těchto výrobků se jedná o meziprodukty používané jako vstupní materiály při výrobě součástek z těžkých kovů, jako například řezných nástrojů a vysoce odolných součástek ze „slinutého karbidu“, povlaků odolných proti opotřebení, hrotů nástrojů pro ropné vrty a těžbu nerostných surovin a lisovacích forem a hrotů pro tažení a tvarování kovů.
(17)
Toto šetření potvrdilo, že dotčený výrobek vyráběný a prodávaný do Unie vyvážejícím výrobcem je z hlediska fyzikálních a chemických vlastností a použití shodný s výrobkem vyráběným výrobci v Unii a prodávaným na trhu Unie či s výrobkem vyráběným a prodávaným ve srovnatelné zemi, a tyto výrobky jsou tedy považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(18)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda v současnosti dochází k dumpingu, a pokud ano, zda je pravděpodobné, že pokud stávající opatření pozbudou platnosti, bude dumping přetrvávat nebo dojde k jeho obnovení. Je třeba připomenout, že v souvislosti s šetřením podle tohoto článku se nepřehodnocuje zacházení jako v tržním hospodářství.
(19)
Jak je uvedeno výše, v souvislosti s vyvážejícími výrobci v ČLR nebylo nutné uplatnit výběr vzorku.
(20)
Ve fázi výběru vzorku se zdálo, že jediný čínský spolupracující vyvážející výrobce představuje méně než 5 % celkového čínského vývozu do Unie. Čínské orgány a další zúčastněné strany byly informovány o možnosti, že kvůli nízké míře spolupráce ze strany vyvážejících výrobců by mohl být uplatňován článek 18 základního nařízení. Na toto sdělení Komise neobdržela žádnou odpověď.
(21)
V dalším průběhu šetření však spolupracující vyvážející výrobce v odpovědi na dotazník opravil chybu ohledně objemu svého vývozu do Unie, jenž upravil směrem nahoru. Zároveň byl na základě údajů Eurostatu dále analyzován objem dotčeného výrobku vyvezený do Unie z ČLR. V důsledku toho, a po ověření odpovědí na dotazník, bylo stanoveno, že vývoz spolupracujícího vyvážejícího výrobce byl opravdu velký (11). Na základě výše uvedených zjištění byl učiněn závěr, že míra spolupráce byla vysoká.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(22)
Vzhledem k tomu, že žádnému vyvážejícímu výrobci z ČLR nebylo v předchozích šetřeních přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota pro Čínu stanovena v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(23)
V oznámení o zahájení byly jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR navrženy USA. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se vyjádřily k vhodnosti této volby. Žádná ze stran v tomto ohledu nevyjádřila připomínky ani námitky. USA byly použity jako srovnatelná země v původním šetření a zjevně neexistují žádné nové či změněné okolnosti, jež by v tomto ohledu opodstatňovaly změnu, ani o takových okolnostech Komise nebyla informována. Má se za to, že USA jsou jako referenční trh reprezentativní, zejména vzhledem k otevřenosti a konkurenceschopnosti amerického domácího trhu. Kromě toho jeden výrobce z USA souhlasil, že bude při tomto přezkumu spolupracovat.
(24)
Proto byly pro účely současného přezkumu jako srovnatelná země s tržním hospodářstvím použity USA.
2.2 Běžná hodnota
(25)
V souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací získaných od spolupracujících výrobců ve srovnatelné zemi, tj. na základě cen zaplacených nebo splatných na domácím trhu USA za typy výrobků, o nichž se zjistilo, že se jejich prodej uskutečnil v běžném obchodním styku.
(26)
Důsledkem toho byla běžná hodnota stanovena jako vážená průměrná prodejní cena na domácím trhu, kterou spolupracující výrobci v USA účtovali odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
(27)
Nejprve bylo stanoveno, zda byl celkový domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům spolupracujícího výrobce v USA reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení, tj. zda dosáhl, či přesáhl 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku vyváženého do Unie. Prodej spolupracujícího výrobce v USA na domácím trhu byl shledán v průběhu období přezkumného šetření za dostatečně reprezentativní.
(28)
Následně bylo zkoumáno, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto zkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu USA v průběhu období přezkumného šetření.
(29)
Vzhledem k tomu, že objem ziskového prodeje obdobného výrobku představoval méně než 80 % celkového objemu prodeje obdobného výrobku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr cen ziskového prodeje.
2.3 Vývozní cena
(30)
Jak je vysvětleno výše, vzhledem ke skutečnosti, že spolupracující vyvážející výrobce představoval více než 90 % celkového čínského dovozu do Unie, byla vývozní cena zkoumána na základě údajů poskytnutých tímto vyvážejícím výrobcem, tj. cena skutečně uhrazená nebo splatná za dotčený výrobek při prodeji na vývoz do EU, která byla náležitě upravena.
2.4 Srovnání
(31)
U každého typu dotčeného výrobku byla vážená průměrná běžná hodnota porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou, na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni a se stejnou úrovní zdanění. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení a za účelem zajištění spravedlivého srovnání bylo přihlédnuto k rozdílnosti činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a jejich srovnatelnost. Byly provedeny úpravy o náklady na námořní a vnitrostátní přepravu, pojištění, bankovní poplatky a balení. Dále byla provedena 5 % úprava vývozní ceny o vývozní daň a úprava běžné hodnoty o daň z přidané hodnoty.
2.5 Dumpingové rozpětí
(32)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro každý typ výrobku na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou na stejné obchodní úrovni. Tímto srovnáním bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření docházelo k dumpingu ve výši nad 80 %, tedy na výrazně vyšší úrovni než při posledním přezkumném šetření (31 %). Údaj o přesném dumpingovém rozpětí nemůže být z důvodu zachování důvěrnosti uveden. Výpočty byly založeny na údajích poskytnutých jedním vyvážejícím výrobcem v ČLR a jedním výrobcem ve srovnatelné zemi. Poskytnutí informací o dumpingovém rozpětí by spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci v ČLR a výrobci ve srovnatelné zemi umožnilo vyvození závěru o běžné hodnotě a vývozní ceně druhé strany, což by znamenalo jasné porušení práva obou stran na zachování důvěrnosti.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Předběžná poznámka
(33)
Údaje uvedené v tomto oddílu byly získány analýzou údajů od spolupracujícího vyvážejícího výrobce, od Eurostatu a z žádosti o přezkum.
3.2 Volná kapacita čínských vyvážejících vývozců
(34)
Údaje o volné kapacitě poskytnuté čínským spolupracujícím vyvážejícím výrobcem byly kvůli důvěrnosti předloženy s 20 % navýšením nebo snížením. Výrobní kapacita v ČLR dosahovala v letech 2006 a 2007 přibližně 21 000 tun a v roce 2008 a v období přezkumného šetření se podstatně zvětšila na přibližně 35 000 tun, což znamená nárůst o více než 80 % během posuzovaného období. Tyto údaje lze považovat za konzervativní, jelikož údaje v žádosti o přezkum udávaly výrobní kapacitu kolem 50 000 tun.
(35)
Kromě toho spolupracující vyvážející výrobce informoval o výrazném navýšení kapacity během posuzovaného období.
(36)
Z informací shromážděných v průběhu šetření vyplývá, že celková čínská výrobní kapacita výrazně překročila současnou čínskou výrobu (přinejmenším o více než 20 000 tun v roce 2008 a v období přezkumného šetření).
(37)
V období přezkumného šetření měla ČLR volnou kapacitu, jež dosahovala šestinásobku spotřeby Unie (25 000 tun ku 3 800 tunám spotřeby Unie).
(38)
Vzhledem k výše uvedenému je jednoznačné, že značná část volné kapacity přítomné v ČLR by mohla být v případě neexistence antidumpingových opatření použita k navýšení vývozu do Unie.
(39)
Mimoto informace předložené během šetření poukazují na významná narušení trhu se surovinami používanými k výrobě dotčeného výrobku. Za prvé jsou suroviny předmětem kvót přidělených čínskými orgány. Za druhé omezují čínské orgány přístup k surovinám ukládáním vývozních daní a rabatu z DPH, jež byly použity také na dotčený výrobek, jak je uvedeno ve 31. bodě odůvodnění. Jedná se o další faktory poukazující na pravděpodobnost přetrvání dumpingu v tomto případě.
3.3 Atraktivita trhu Unie a ceny při vývozu do třetích zemí
(40)
Informace o cenách poskytnuté spolupracujícím vývozcem, jež z důvodu zachování důvěrnosti nemohou být zveřejněny, objasňují, že Unie představuje pro čínské vyvážející výrobce skutečně zajímavý trh. V průběhu posuzovaného období se ceny účtované na trzích ostatních třetích zemí pohybovaly pod úrovní (kromě roku 2007) cen, jež byly účtovány Unii (nižší zhruba o 10 až 20 % v jednotlivých letech během posuzovaného období).
(41)
Z těchto důvodů lze vyvodit závěr, že z hlediska dosažitelných cen je trh EU pro čínské vývozce zcela určitě atraktivní alternativou.
(42)
Na tomto základě lze usuzovat, že v případě zrušení opatření bude pro čínské vyvážející výrobce výhodné přesunout vývoz na trh Unie. Vysoké ceny panující na trhu Unie by čínským vyvážejícím výrobcům umožnily dosáhnout vyššího ziskového rozpětí.
3.4 Obcházení opatření
(43)
V roce 2005 byla opatření rozšířena na další kód KN, jelikož bylo zjištěno, že čínští vývozci obcházeli opatření tím, že do wolframkarbidového prášku přidávali malá množství jiného kovového prášku (většinou kobaltu) (12). Tím se potvrdilo, že obcházení opatření je dalším faktorem poukazujícím na závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvání dumpingu. Tyto skutečnosti představují jasný důkaz o tom, že evropský trh je pro čínské vyvážející výrobce, kteří by chtěli přesměrovat velký objem karbidu wolframu do EU, pokud by neexistovala antidumpingová opatření, stále atraktivní.
3.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti přetrvání dumpingu
(44)
Výše uvedená analýza prokazuje, že čínský dovoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s velmi vysokým dumpingovým rozpětím. Zejména s ohledem na analýzu cen na trhu EU a na trzích ostatních třetích zemí a rovněž s ohledem na analýzu kapacit dostupných v ČLR lze vyvodit závěr, že přetrvání dumpingu, pokud by byla opatření zrušena, je pravděpodobné.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Vymezení výrobního odvětví Unie
(45)
V Unii vyrábí obdobný výrobek sedm společností nebo skupin společností.
(46)
Má se proto za to, že tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Předběžná poznámka
(47)
Údaje týkající se dovozu dotčeného výrobku do Unie pocházejícího z ČLR musí být indexovány, aby byla zachována důvěrnost podle článku 19 základního nařízení.
(48)
Pokud se týká objemu dovozu pod kódem TARIC 3824300010, protože byly do údajů o dovozu dostupných na úrovni kódu KN získaných od Eurostatu (kód KN 3824 30 00) zahrnuty i jiné výrobky než dotčený výrobek, byla níže uvedená analýza provedena na základě údajů o dovozu na úrovni kódu TARIC a byla doplněna o informace pocházející z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení. Údaje na úrovni kódu TARIC jsou považovány za důvěrné, jelikož poskytují úroveň podrobnosti umožňující identifikaci stran. Z tohoto důvodu byly některé informace předloženy jako rozpětí.
(49)
Údaje o výrobním odvětví Unie byly získány z odpovědí na dotazník od sedmi výrobců v Unii.
3. Spotřeba na trhu Unie
(50)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu.
(51)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o 62 %, přičemž k hlavnímu poklesu došlo mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření. V období přezkumného šetření spotřeba ve srovnání s rokem 2008 klesla o 63 %.
Tabulka 1
Spotřeba
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
+
Dovoz celkem
1 766
1 885
2 303
755
+
Výroba EU prodaná na trhu EU
8 281
8 334
7 981
3 024
=
Spotřeba
10 047
10 218
10 284
3 779
Meziroční nárůst
2 %
1 %
-63 %
4. Objem, podíl na trhu a ceny dumpingového dovozu z Čínské lidové republiky
(52)
V následující tabulce je popsán vývoj objemu, podílů na trhu a průměrných cen dumpingového dovozu z ČLR. Uvedené množstevní a cenové tendence vycházejí z údajů Eurostatu.
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z dotčené země (v tunách)
více než 700
více než 700
více než 400
více než 60
Index (2006 = 100)
100
104
60
11
Podíl dovozu z dotčené země na trhu
7,1 %
7,3 %
4,2 %
2,1 %
Cena dovozu z dotčené země (EUR/t)
25 622
21 883
22 434
22 110
Index (2006 = 100)
100
85
88
86
(53)
Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR se v posuzovaném období snížil o 89 % a v období přezkumného šetření dosáhl úrovně kolem 80 tun. Jeho podíl na trhu rovněž klesl z 7,1 % v roce 2006 na 2,1 % v období přezkumného šetření.
(54)
Možným vysvětlením tohoto poklesu je výrazný nárůst domácí spotřeby v ČLR během posuzovaného období. Kromě toho se zdá, že systémem vývozních kvót a vývozních tarifů provádějí čínské orgány politiku na ochranu zdrojů wolframu v ČLR.
(55)
Ceny čínského dovozu v posuzovaném období poklesly o 14 %. Tento vývoj odráží obecnou tendenci pozorovanou též v souvislosti s cenami výrobního odvětví Unie.
(56)
Ze srovnání také vyplynulo, že dovoz z ČLR byl uskutečňován za ceny o více než 10 % nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, po odečtení zavedeného antidumpingového cla. Tyto výsledky jsou stejné jako výsledky posledního přezkumného šetření (13).
5. Dovoz z ostatních zemí
(57)
V následující tabulce je uveden objem dovozu z ostatních zemí během posuzovaného období. Uvedené množstevní a cenové tendence vycházejí z údajů Eurostatu.
Tabulka 3
Dovoz z ostatních zemí
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Dovoz z ostatních zemí (v tunách)
1 050
1 138
1 873
675
Index (2006 = 100)
100
108
178
64
Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu
10,5 %
11,1 %
18,2 %
17,9 %
Průměrná cena (EUR/t)
27 309,1
26 626,0
21 607,5
24 867,4
Index (2006 = 100)
100
97
79
91
Podíl dovozu z USA na trhu
4,2 %
3,9 %
3,9 %
3,6 %
Průměrná cena (EUR/t)
32 948,1
32 356,0
29 353,3
32 054,4
Podíl Jižní Koreje na trhu
2,2 %
2,4 %
2,6 %
4,4 %
Průměrná cena (EUR/t)
33 733,8
29 969,5
25 789,0
24 503,7
(58)
Dovoz z třetích zemí se za posuzované období snížil o 36 %. Kopíroval obecný vývoj trhu způsobený nižší spotřebou (pokles o 62 %), nikoliv však stejným tempem. Podíl tohoto dovozu na trhu tak vzrostl z 10,5 % na 17,9 %. Dopad tohoto dovozu na výrobní odvětví Unie však nelze považovat za negativní, jak je uvedeno v 85. až 88. bodě odůvodnění.
(59)
Je třeba poznamenat, že podíl Korejské republiky (dále jen „Korea“) na trhu se během posuzovaného období zdvojnásobil a dosáhl 4,4 %. Korejské průměrné dovozní ceny během posuzovaného období klesly, avšak zůstaly konzistentně vyšší než průměrná prodejní cena čínského vývozu.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(60)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
6.1 Výroba
(61)
Ve srovnání s rokem 2006 výroba výrobního odvětví Unie v roce 2007 nejprve vzrostla o 5,8 % a v roce 2008 o 11,6 % a poté došlo v období přezkumného šetření k prudkému poklesu, a sice o 56 % oproti roku 2008.
Tabulka 4
Celková výroba v Unii
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
Výroba
10 094
10 679
11 268
4 861
Index (2006 = 100)
100
106
112
48
6.2 Kapacita a využití kapacity
(62)
Výrobní kapacita se zvýšila o 10,8 % v období mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření. Jelikož zejména v období přezkumného šetření výroba poklesla, vykázalo výsledné využití kapacity mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření celkový pokles o 57 % a v období přezkumného šetření dosáhlo úrovně 39 %.
Tabulka 5
Výrobní kapacita a využití kapacity
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
Výrobní kapacita
11 110
11 610
12 230
12 310
Index (2006 = 100)
100
105
110
111
Využití kapacity
91 %
92 %
92 %
39 %
Index (2006 = 100)
100
101
101
43
6.3 Stav zásob
(63)
V roce 2008 vzrostl konečný stav zásob výrobního odvětví Unie ve srovnání s rokem 2006 o 20 % a poté v období přezkumného šetření klesl o 26 %.
Tabulka 6
Stav zásob
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
Konečné zásoby
1 714
1 808
2 054
1 514
Index (2006 = 100)
100
106
120
88
6.4 Objem prodeje
(64)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, mezi roky 2006 a 2008 mírně vzrostl a poté mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření klesl o 61 %. Prodej v roce 2007 a 2008 vzrostl, ale během období přezkumného šetření prudce klesl. Tento vývoj je v souladu s obecnou tendencí klesající spotřeby na trhu Unie.
Tabulka 7
Prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
5 594
5 630
5 874
2 292
Index (2006 = 100)
100
101
105
41
6.5 Podíl na trhu
(65)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu byl mezi roky 2006 a 2008 spíše stabilní a poté mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vzrostl o čtyři procentní body. Celkově během posuzovaného období vzrostl o 5 procentních bodů.
Tabulka 8
Podíl EU na trhu
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Podíl EU na trhu
56 %
55 %
57 %
61 %
Index (2006 = 100)
100
99
103
109
6.6 Růst
(66)
Vzhledem k tomu, že pokles prodeje byl mírně nižší než pokles spotřeby, dokázalo výrobní odvětví Unie získat určitý podíl na trhu.
6.7 Zaměstnanost
(67)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie poklesla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 17 %. Zaměstnanost poklesla také v období let 2006 až 2008, kdy došlo k mírnému zvýšení výroby, což ukazuje na snahy výrobního odvětví Unie o zlepšení produktivity. Během období přezkumného šetření však prudký pokles výstupu vedl k výraznému zhoršení zaměstnanosti.
Tabulka 9
Zaměstnanost
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Průměr (posuzované období)
Celková zaměstnanost
674
667
653
557
Index (2006 = 100)
100
99
97
83
6.8 Produktivita
(68)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok, vzrostla oproti roku 2006 o 7 % v roce 2007 a o 15 % v roce 2008 a poté v období mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření poklesla o 49 %.
Tabulka 10
Produktivita
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Produktivita (v tunách na rok/zaměstnance)
15
16
17
9
Index (2006 = 100)
100
107
115
58
6.9 Prodejní ceny
(69)
Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie ze závodu pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, v Unii vykazovaly v průběhu posuzovaného období klesající tendenci. Celkově muselo výrobní odvětví Unie mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření ceny snížit o 15,4 %.
(70)
Jak je uvedeno v 55. a 56. bodě odůvodnění, kopírovaly ceny dumpingového dovozu z ČLR podobný vývoj cen výrobního odvětví Unie, avšak zůstaly konzistentně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Během období přezkumného šetření byly ceny z ČLR oproti cenám výrobního odvětví Unie nižší o více než 10 %.
Tabulka 11
Jednotková cena pro trh EU
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Jednotkové ceny prodeje Unie (EUR/t)
31 030
29 995
29 072
26 241
Index (2006 = 100)
100
97
94
85
6.10 Mzdy
(71)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření vzrostla průměrná mzda na zaměstnance o 4,8 %.
Tabulka 12
Mzdové náklady
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Roční mzdové náklady na zaměstnance
53 614
54 613
56 564
56 221
Index (2006 = 100)
100
102
106
105
6.11 Investice a schopnost získávat kapitál
(72)
Mezi rokem 2006 a 2008 se roční tok investic do dotčeného výrobku ze strany výrobního odvětví Unie zvýšil o 18 %. V období let 2007 až 2008 investice vzrostly o 103 %. Během období přezkumného šetření však investice ve srovnání s rokem 2008 klesly o 65 %.
(73)
Investice plynuly především do výstavby nových zařízení na výrobu wolframového materiálu z použitých materiálů a šrotu. Investice musely být sníženy z těchto důvodů: i) pokles celkové úrovně výroby na trhu Unie, ii) narušení trhu se surovinami (viz 39. bod odůvodnění) a iii) hospodářská krize.
(74)
V průběhu období přezkumného šetření se neuskutečnily žádné významné investice. Z velké části to může být vysvětleno hospodářskou krizí, která začala v roce 2008 a nejhorší průběh zaznamenala během období přezkumného šetření, kdy byl přístup k novému kapitálu obtížnější než kdykoliv předtím.
Tabulka 13
Investice
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čisté investice (v tisících EUR)
18 403
10 711
21 756
7 568
Index (2006 = 100)
100
58
118
41
6.12 Ziskovost a návratnost investic
(75)
Zčásti díky platným antidumpingovým opatřením a zčásti díky úsilí výrobního odvětví Unie diverzifikovat zdroje surovin bylo výrobní odvětví Unie v letech 2006 až 2008 s to udržet si pozitivní úroveň ziskovosti, i když s celkovým poklesem o 26 % v tomto období. Během období přezkumného šetření však výrobní odvětví Unie dosáhlo mnohem nepříznivějšího výsledku, což v tomto ohledu prokazuje jistou nestálost.
(76)
Návratnost investic v zásadě sledovala vývoj ziskovosti během celého posuzovaného období.
Tabulka 14
Ziskovost a návratnost investic
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čistý zisk z prodeje EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb)
10,3 %
5,8 %
7,6 %
-19,5 %
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
34,8 %
22,1 %
28,8 %
-28,6 %
6.13 Peněžní tok
(77)
Tendence, kterou vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, zůstala v průběhu období šetření pozitivní. Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření však poklesla o zhruba 35 %.
Tabulka 15
Peněžní tok
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Peněžní tok (v tisících EUR)
36 125
39 868
44 102
23 540
Index (2006 = 100)
100
110
122
65
6.14 Rozsah dumpingového rozpětí
(78)
V průběhu období přezkumného šetření nadále docházelo k dumpingu z ČLR na úrovni výrazně nad stávající úrovní opatření. Kromě toho vzhledem k narušením trhu se surovinami, volné kapacitě a cenám dovozu z ČLR nelze považovat dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
6.15 Překonání účinků předchozího dumpingu
(79)
Byla provedena analýza toho, zda výrobní odvětví Unie překonalo účinky předchozího dumpingu. Dospělo se k závěru, že ve velké míře je překonat dokázalo, vzhledem k tomu, že se platná antidumpingová opatření osvědčila jako efektivní. Hospodářská krize však tento proces zastavila a problémy výrobního odvětví Unie umocnila.
7. Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů
7.1 Dopad dumpingového dovozu
(80)
Souběžně s klesající spotřebou v Unii poklesl i podíl čínského dovozu na trhu, a to ze 7,1 % na 2,1 % (viz 52. bod odůvodnění). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž nižší než ceny dovozu pocházejícího z ostatních třetích zemí. Jak je uvedeno v 56. bodě odůvodnění, na základě výpočtu po odečtení antidumpingového cla se má za to, že čínský dovoz byl v průběhu období přezkumného šetření uskutečňován za ceny o 10,7 % nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie. Je třeba připomenout, že celní sazba činí 33 %. Míra cenového podbízení tudíž prokazuje účinnost zavedených cel na jedné straně a nezbytnost ponechání opatření na straně druhé. Tento závěr je dále podepřen skutečností, že zjištěné cenové podbízení dosahovalo stejné úrovně jako v předchozím přezkumném šetření. Cenový dopad dumpingového dovozu z ČLR na výrobní odvětví Unie tedy zůstal beze změny a vzhledem k neexistenci důkazů nasvědčujících opaku je pravděpodobné, že bude přetrvávat.
7.2 Dopad hospodářské krize
(81)
Kvůli velmi nepříznivým ekonomickým podmínkám panujícím v průběhu období přezkumného šetření v odvětví navazujícím na odvětví wolframu, zejména v odvětví oceli a slinutých karbidů, na které připadá většina spotřeby wolframu v Unii, snížilo výrobní odvětví Unie drasticky výrobu a prodej dotčeného výrobku.
(82)
Před krizí disponovaly společnosti působící v navazujícím odvětví velkými zásobami wolframu, jež během období přezkumného šetření nebyly doplněny, což dále ovlivnilo úroveň výroby výrobního odvětví Unie.
(83)
S poklesem výroby a v souvislosti s tím, že výrobní odvětví Unie jakožto odvětví náročné na kapitál potřebuje vyrábět v určitém objemu, aby udrželo jednotkové fixní náklady na nízké úrovni, byla vážně postižena ziskovost.
(84)
Analýza výrobního odvětví Unie před krizí však dokládá účinnost platných antidumpingových opatření. Šetření ukázalo, že největší výrobci v Unii učinili významné investice k tomu, aby zabránili narušením souvisejícím se surovinami, a současně byli s to konkurovat na trhu a udržet si na něm solidní postavení.
7.3 Dovoz z ostatních zemí
(85)
Odhaduje se, že objem dovozu z ostatních třetích zemí klesl o 36 % z 1 500 tun v roce 2006 na 675 tun v období přezkumného šetření. Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu vzrostl z 10,5 % v roce 2006 na 17,9 % v období přezkumného šetření. Jejich průměrná dovozní cena klesla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 8,9 %. Hlavními dovážejícími zeměmi byly Jižní Korea a USA.
(86)
Podíl dovozu z Jižní Koreje na trhu se během posuzovaného období zdvojnásobil (z 2,2 % na 4,4 %). Z dostupných informací však vyplývá, že tento dovoz se v průběhu období přezkumného šetření uskutečnil za ceny jen mírně nižší (o 6,6 %) než ceny výrobního odvětví Unie, avšak vyšší (o 9,8 %) než ceny dovozu pocházejícího z ČLR.
(87)
Podíl dovozu z USA na trhu během posuzovaného období poklesl o 15,1 procentního bodu (z 4,2 % na 3, 6 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se v průběhu období přezkumného šetření uskutečnil za ceny vyšší než ceny výrobního odvětví Unie, a tudíž podstatně vyšší (o 31 %) než ceny dovozu pocházejícího z ČLR.
(88)
Závěrem je třeba uvést, že mezi největšími dovozci karbidu wolframu do EU nemohl mít dovoz z Jižní Koreje a USA negativní dopad na situaci výrobního odvětví Unie především z důvodu cen (podobných či dokonce vyšších než ceny výrobního odvětví EU) a v případě USA rovněž kvůli klesajícímu podílu na trhu.
8. Závěr
(89)
Díky účinnosti zavedených antidumpingových cel výrobní odvětví Unie dokázalo v určité míře překonat účinky předchozího dumpingu působícího újmu.
(90)
Nelze však vyvodit závěr, že situace výrobního odvětví Unie je jistá. Ačkoliv se téměř všechny ukazatele újmy týkající se finanční výkonnosti výrobců v Unii - jako jsou ziskovost, návratnost investic a peněžní tok - během prvních let posuzovaného období zlepšily, ukázalo šetření také to, že během období přezkumného šetření se všechny ukazatele újmy zhoršily.
(91)
Navzdory skutečnosti, že pokles poptávky v průběhu období přezkumného šetření mohl být částečně vysvětlován hospodářskou krizí, byla v rámci šetření provedena důkladná analýza toho, jaký dopad měl vývoz z ČLR za nízké dumpingové ceny na situaci výrobního odvětví Unie.
(92)
Jak je uvedeno v 52. bodě odůvodnění, objem dovozu z ČLR mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření skutečně poklesl. Ceny tohoto dovozu klesly ve stejném období o 14 %, což z hlediska čtyřletého posuzovaného období odráží vývoj cen výrobního odvětví Unie. Stojí však za povšimnutí, že podstatný pokles cen čínského dumpingového dovozu nastal mezi roky 2006 a 2007 (o 15 %), tj. dlouho před hospodářskou krizí v období, kdy výrobní odvětví Unie procházelo procesem ozdravení ekonomiky. Ceny dumpingového dovozu z ČLR se poté stabilizovaly a zdálo se, že pokles související s finanční krizí byl omezen. Načasování podstatného poklesu cen ze strany čínských vývozců (před krizí) by mohlo naznačovat, že zahájili intenzivnější a mocnější cenovou strategii, jejímž účelem bylo prodávat za nižší ceny než ceny výrobního odvětví Unie. Rozdíl mezi čínskými vývozními cenami a cenami výrobního odvětví Unie skutečně činil 27 % v roce 2007 a 22,8 % v roce 2008.
(93)
V roce 2008 byly vývozní ceny z Číny o 22,8 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie. V průběhu období přezkumného šetření klesl rozdíl na 15,7 %. Vzhledem k prudkému poklesu spotřeby museli výrobci v Unii snížit své ceny, aby si udrželi podíl na trhu.
(94)
Jak je popsáno v 57. bodě odůvodnění, snížil se v souladu s poklesem spotřeby i objem dovozu z ostatních třetích zemí. Navzdory nárůstu podílu na trhu nelze dopad tohoto dovozu na situaci výrobního odvětví Unie považovat za negativní, jak je uvedeno v 88. bodě odůvodnění.
(95)
S ohledem na životaschopnost výrobního odvětví Unie je třeba poznamenat, že z důkazů shromážděných během šetření vyplynulo, že výrobní odvětví Unie bylo za běžných tržních podmínek s to konkurovat dovozu ze třetích zemí, a dokonce i když byly ceny takového dovozu nižší než ceny výrobců v Unii, nebyl rozdíl tak význačný, jako tomu bylo u cen z Číny, jak je uvedeno v 85. až 88. bodě odůvodnění.
(96)
V důsledku zlepšení situace výrobního odvětví Unie v letech před obdobím přezkumného šetření investovalo výrobní odvětví do nových špičkových technologií, jednak aby dotčený výrobek mohlo vyrábět ze šrotu a jednak aby obešlo stávající narušení trhu se surovinami.
(97)
S přihlédnutím k celkové situaci výrobního odvětví Unie a rovněž k dovozu z ČLR v období mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření lze závěrem konstatovat, že s ohledem na příznivý vývoj některých ukazatelů ve výrobním odvětví Unie se má za to, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období neutrpělo žádnou podstatnou újmu. Proto bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by se újma obnovila, pokud by platnost opatření skončila.
E. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(98)
Jak je popsáno v 89. až 97. bodě odůvodnění, umožnilo uložení antidumpingových opatření výrobnímu odvětví Unie překonat účinky utrpěné újmy, avšak jen v určité míře. Jakmile vysoká spotřeba Unie, která bylo pozorována během většiny posuzovaného období, v období přezkumného šetření výrazně klesla, ocitlo se výrobní odvětví Unie skutečně v obtížné a nestabilní situaci, kdy stále čelilo škodlivému účinku dumpingového dovozu z ČLR.
(99)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl posuzován dovoz z dotčené země s cílem zjistit, zda je pravděpodobné, že se újma obnoví.
2. Objem čínského vývozu a jeho ceny do třetích zemí
(100)
Bylo zjištěno, že vývozní ceny čínského prodeje na trhy ostatních třetích zemí byly rovněž nižší než ceny účtované EU (nižší zhruba o 10 až 20 % v jednotlivých letech během posuzovaného období, s výjimkou roku 2007). Prodej čínského vývozce určený do zemí, které nejsou členy EU, byl uskutečňován v podstatném množství, které představovalo více než 80 % jeho celkového prodeje na vývoz. Mělo se tudíž za to, že v případě zrušení opatření by bylo pro čínské vyvážející výrobce výhodné přesunout podstatnou část vývozu z ostatních třetích zemí na atraktivnější trh Unie.
3. Volná kapacita na trhu ČLR
(101)
Jak je popsáno v 34. až 42. bodě odůvodnění, vyplynulo z údajů shromážděných během šetření, že ČLR disponuje značnou volnou kapacitu. Byly shledány jasné známky vedoucí k závěru, že pokud by antidumpingová opatření neexistovala, mohla by být velká část této volné kapacity využita ke zvýšení vývozu do Unie. Toto tvrzení je podpořeno zejména tím, že neexistují náznaky toho, že by trhy třetích zemí či domácí trh mohly pojmout jakoukoliv další výrobu z ČLR.
4. Závěr
(102)
Výrobní odvětví Unie trpělo účinky čínského dumpingového dovozu několik let a stále je ve složité hospodářské situaci.
(103)
Jak se uvádí výše, výrobnímu odvětví Unie se podařilo překonat účinky čínského dumpingu díky platným antidumpingovým opatřením. Během období přezkumného šetření se však nacházelo v obtížné hospodářské situaci především kvůli hospodářské krizi. Pokud by bylo v rámci těchto souvislostí výrobní odvětví Unie vystaveno zvýšenému objemu dumpingového dovozu z dotčené země za nízké ceny, vedlo by to pravděpodobně k dalšímu zhoršení jeho prodeje, podílu na trhu a prodejních cen a také k následnému zhoršení jeho finanční situace.
(104)
Kromě toho, jak je uvedeno v 56. bodě odůvodnění, bylo rovněž zjištěno, že skutečnost, že prodejní ceny čínských výrobců jsou nižší než ceny výrobního odvětví Unie průměrně o téměř 11 %, naznačuje, že v nepřítomnosti opatření budou čínští vyvážející výrobci pravděpodobně vyvážet dotčený výrobek na trh Unie za ceny podstatně nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie.
(105)
S ohledem na zjištění učiněná během šetření, a to v souvislosti s volnou kapacitou v ČLR, se zjištěnými narušeními trhu se surovinami, potenciálem vyvážejících výrobců v dotčené zemi k navýšení a/nebo přesunutí vývozu na trh Unie, s cenovou politikou Číňanů v ostatních třetích zemích a s atraktivitou lukrativnějšího trhu Unie, by jakékoliv zrušení opatření naznačilo pravděpodobnost obnovení újmy. S přihlédnutím k současné hospodářské krizi by druhý z uvedených scénářů byl ještě závažnější.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(106)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(107)
Je třeba připomenout, že při předcházejících šetřeních bylo shledáno, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Navíc skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který mohla platná antidumpingová opatření mít na dotčené strany.
(108)
Na tomto základě se posuzovalo, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvání dumpingu či obnovení újmy neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v tomto konkrétním případě v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(109)
S ohledem na závěry ohledně situace výrobního odvětví v Unii, které jsou uvedeny v 89. až 97. bodě odůvodnění, a podle tvrzení týkajících se analýzy pravděpodobnosti obnovení újmy (jak bylo vysvětleno v 102. až 105. bodě odůvodnění) lze mít rovněž za to, že je pravděpodobné, že by výrobní odvětví Unie zaznamenalo vážné zhoršení finanční situace, pokud by antidumpingová cla pozbyla platnosti.
(110)
Má se za to, že pokračování opatření by výrobnímu odvětví Unie prospělo, neboť by pak mělo být schopno zvýšit objem prodeje a pravděpodobně i prodejní ceny, čímž by dosáhlo nezbytné úrovně rentability, která by mu umožnila nadále investovat do nových technologií jeho výrobních zařízení. Naopak zrušení opatření by zastavilo ozdravení výrobního odvětví Unie, vážně ohrozilo jeho životaschopnost, a v důsledku toho by vystavilo riziku jeho existenci, a tím by došlo k oslabení nabídky a konkurenceschopnosti na trhu.
3. Zájem dovozců/uživatelů
(111)
Přihlásil se jeden uživatel, který předložil odpovědi na dotazník. Spolupracující uživatel tvrdil, že pokračování opatření by nemělo nepříznivý dopad na konkurenceschopnost trhu Unie, ale naopak by navazujícímu odvětví umožnilo širší výběr dodavatelů vzájemně si konkurujících za tržní ceny.
(112)
Je třeba připomenout, že podle zjištění z předchozích šetření nebyl dopad uložení opatření pro uživatele významný (14). Navzdory existenci opatření byli dovozci/uživatelé v Unii schopni nadále získávat své zboží mimo jiné i v ČLR. Nebyly ani uvedeny žádné skutečnosti svědčící o obtížích při hledání jiných zdrojů. Je proto možné dojít k závěru, že zachování antidumpingových opatření nebude mít pravděpodobně na vývozce/uživatele v Unii podstatný účinek.
4. Závěr
(113)
Lze očekávat, že účinky pokračování opatření výrobnímu odvětví Unie pomohou, což se pak příznivě projeví na podmínkách hospodářské soutěže na trhu Unie a na zmenšení hrozby zavírání a snížení zaměstnanosti.
(114)
Kromě toho lze očekávat, že pokračování opatření přinese prospěch uživatelům/dovozcům, jelikož umožní širší výběr dodavatelů na trhu Unie.
(115)
Vzhledem k výše uvedené analýze je učiněn závěr, že pokračování opatření není proti zájmu Unie.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(116)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(117)
Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření použitelná na dovoz karbidu wolframu, karbidu wolframu jednoduše smíšeného s kovovým práškem a taveného karbidu wolframu pocházejících z Čínské lidové republiky zachována. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorických cel,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu karbidu wolframu, karbidu wolframu jednoduše smíšeného s kovovým práškem a taveného karbidu wolframu, v současnosti kódů KN 2849 90 30 a ex 3824 30 00 (15) (kód Taric 3824300010), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 činí 33 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. března 2011.
32011R0287
L 078/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 287/2011
od 21. ožujka 2011.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz volframovog karbida, volframovog karbida jednostavno pomiješanog s metalnim prahom i taljenog volframovog karbida podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije po isteku mjera prema članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 4. i članak 11. stavak 2., stavak 5. i stavak 6.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija („Komisija”) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Mjere na snazi
(1)
Vijeće je Uredbom (EEZ) br. 2737/90 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu od 33 % na uvoz volframovog karbida i taljenog volframovog karbida podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”). Komisija je Odlukom 90/480/EEZ (3) prihvatila obveze koje su u vezi s proizvodom koji podliježe mjerama ponudila dva glavna izvoznika.
(2)
Nakon povlačenja obveza dotičnih dvaju kineskih izvoznika, Komisija je Uredbom (EZ) br. 2286/94 (4) uvela privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz dotičnog proizvoda.
(3)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 610/95 (5) izmijenilo Uredbu (EEZ) br. 2737/90 i uvelo konačnu pristojbu od 33 % na uvoz volframovog karbida i taljenog volframovog karbida. Nakon revizije pokrenute prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe („prethodna revizija ispitnog postupka”), te su mjere produljene za dodatnih pet godina Uredbom Vijeća (EZ) br. 771/98 (6).
(4)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 2268/2004 (7) nakon revizije nakon isteka mjere uvelo antidampinšku pristojbu od 33 % na uvoz volframovog karbida i taljenog volframovog karbida podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”).
(5)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1275/2005 (8) izmijenilo definiciju opsega proizvoda tako da ona uključuje i volframov karbid jednostavno pomiješan s metalnim prahom.
2. Zahtjev za reviziju
(6)
Nakon objavljivanja obavijesti o skorom isteku (9) konačnih antidampinških mjera na snazi, Komisija je 30. rujna 2009. primila zahtjev za pokretanje revizije nakon isteka tih mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe. Zahtjev je podnijelo Europsko udruženje za metale (Eurometaux) („podnositelji zahtjeva”) u ime proizvođača iz Unije koji predstavljaju većinski udio, u ovom slučaju veći od 85 %, ukupne proizvodnje volframovog karbida, volframovog karbida jednostavno pomiješanog s metalnim prahom i taljenog volframovog karbida u Uniji.
(7)
Zahtjev za reviziju temeljio se na razlozima da bi istek mjera vjerojatno za posljedicu imao nastavljanje ili ponavljanje dampinga i ponavljanja štete industriji Unije.
3. Pokretanje postupka
(8)
Nakon što je nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom utvrđeno da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije nakon isteka mjera, Komisija je 30. prosinca 2009. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (10) („obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje revizije nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe.
4. Ispitni postupak
4.1. Razdoblje ispitnog postupka
(9)
Ispitni postupak nastavka ili ponavljanja dampinga obuhvatio je razdoblje od 1. siječnja 2009. do 31. prosinca 2009. („razdoblje revizije ispitnog postupka” ili „RRIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2006. do kraja RRIP-a („razmatrano razdoblje”).
4.2. Stranke na koje se odnosi ispitni postupak
(10)
Komisija je o pokretanju revizije nakon isteka mjera službeno obavijestila podnositelja zahtjeva, ostale poznate proizvođače iz Unije, proizvođače izvoznike, uvoznike i korisnike za koje se zna da se to na njih odnosi, proizvođače u analognoj zemlji i predstavnike NRK-a. Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.
(11)
Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša odobrena je rasprava.
(12)
Komisija je poslala upitnike svim strankama, za koje se znalo da se ispitni postupak na njih odnosi, te onima koje su se javile u rokovima određenima u obavijesti o pokretanju postupka. Sedam proizvođača u Uniji, jedan proizvođač izvoznik u NRK-u, jedan proizvođač izvoznik u analognoj zemlji i tri korisnika dostavili su svoje odgovore.
(13)
Nijedan uvoznik nije odgovorio na odabir uzoraka niti je Komisiji dostavio bilo kakve podatke ili se javio tijekom ispitnog postupka. Budući da je samo jedan proizvođač izvoznik iz NRK-a dostavio zatražene podatke, nije bilo potrebno odabrati uzorak.
(14)
Komisija je tražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i nastale štete te interesa Zajednice. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
(a)
proizvođači iz Unije
-
Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., St Peter, Austrija
-
H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Njemačka
-
Eurotungstène poudres S.A., Grenoble, Francuska
-
Global Tungsten & Powders spol. s.r.o, Bruntál, Češka
-
Treibacher Industrie AG, Althofen, Austrija
(b)
analogna zemlja
-
Global Tungsten & Powders Corp., SAD
(c)
korisnik
-
Sandvik Hard Materials, Epinouze, Francuska.
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
(15)
Dotični proizvod na koji se odnosi trenutačna revizija je volframov karbid, volframov karbid jednostavno pomiješan s metalnim prahom i taljeni volframov karbid podrijetlom iz NRK-a, trenutačno obuhvaćen oznakama KN 2849 90 30 i ex 3824 30 00.
(16)
Volframov karbid, volframov karbid jednostavno pomiješan s metalnim prahom i taljeni volframov karbid spojevi su ugljika i volframa koji nastaju toplinskom obradom (cementiranjem u slučaju prvog spoja, taljenjem u slučaju trećeg). Ti su proizvodi intermedijarni proizvodi koji se koriste kao ulazni materijali u proizvodnji komponenata od teških metala poput alata za rezanje i visokootpornih komponenata od cementiranog karbida, u premazima otpornima na abraziju, za alate za vađenje nafte i rudarske alate kao i za boje i vrške za razvlačenje i kovanje metala.
(17)
Trenutačni ispitni postupak potvrdio je da je dotični proizvod koji proizvode i Uniji prodaju proizvođači izvoznici u smislu svojih fizičkih i kemijskih svojstava i upotrebe jednak proizvodu koji proizvode i prodaju proizvođači u Uniji na tržištu Unije ili onome koji se proizvodi i prodaje u analognoj zemlji te se stoga ti proizvodi smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
C. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA
1. Uvodne napomene
(18)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe ispitano je trenutačno postojanje dampinga i je li vjerojatno da bi istek postojećih mjera mogao dovesti do nastavka ili ponavljanja dampinga. Podsjeća se da u okviru ispitnog postupka prema tom članku nije razmatran tretman tržišnog gospodarstva („MET”).
(19)
Kako je gore navedeno, nije bilo potrebno primijeniti odabir uzoraka za proizvođače izvoznike u NRK-u.
(20)
U fazi odabira uzoraka, činilo se da jedini kineski proizvođač izvoznik koji surađuje predstavlja manje od 5 % ukupnog kineskog izvoza u Uniju. Kineska nadležna tijela i druge zainteresirane stranke obaviještene su o mogućnosti primjene članka 18. Osnovne uredbe zbog niske razine suradnje proizvođača izvoznika. Komisija nije zaprimila nikakav odgovor u vezi s tim priopćenjem.
(21)
Međutim, u daljnjem tijeku ispitnog postupka, proizvođač izvoznik koji surađuje u odgovoru na upitnik je ispravio pogrešku u izvješću o svojoj izvoznoj prodaji u Uniju i ispravio naviše obujam svog izvoza u Uniju. Istodobno, obujam izvoza dotičnog proizvoda u Uniju iz NRK-a dalje je analiziran na temelju brojčanih podataka Eurostata. Kao rezultat toga, a nakon provjere odgovora na upitnik, utvrđeno je da je obujam izvoza proizvođača izvoznika koji surađuje vrlo visok (11). Na temelju tih nalaza zaključeno je da je razina suradnje bila visoka.
2. Damping uvoza tijekom RRIP-a
2.1. Analogna zemlja
(22)
Budući da nijednom proizvođaču izvozniku iz NRK-a nije bio odobren MET tijekom prethodnih ispitnih postupaka, uobičajena vrijednost za Kinu utvrđena je prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe.
(23)
U obavijesti o pokretanju postupka predviđeno je da se SAD koristi kao odgovarajuća analogna zemlja za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti za NRK. Zainteresirane stranke pozvane su da komentiraju primjerenost tog izbora. U tom pogledu nisu primljeni nikakvi komentari ili prigovori od bilo koje zainteresirane stranke. SAD je korišten kao analogna zemlja i u početnom ispitnom postupku, a čini se da nisu nastale nove okolnosti koje bi opravdale promjenu analogne zemlje niti je Komisija obaviještena o takvim novim okolnostima. Smatralo se da je SAD reprezentativan kao referentno tržište, pogotovo u smislu otvorenosti i konkurentnosti američkog domaćeg tržišta. Osim toga, jedan je proizvođač iz SAD-a pristao na suradnju s trenutačnom revizijom.
(24)
Stoga je u svrhu ove revizije SAD korišten kao analogna zemlja tržišnog gospodarstva.
2.2. Uobičajena vrijednost
(25)
Prema članku 2. stavku 7. Osnovne uredbe uobičajena je vrijednost utvrđena na temelju provjerenih podataka dobivenih od američkog proizvođača koji surađuje u analognoj zemlji, odnosno na temelju cijena koje su plaćene ili koje treba platiti na domaćem tržištu u SAD-u za vrste proizvoda za koje je utvrđeno da se prodaju u uobičajenom tijeku trgovine.
(26)
Kao rezultat toga, uobičajena vrijednost utvrđena je kao ponderirana prosječna domaća prodajna cijena za nepovezane kupce proizvođača koji surađuje u SAD-u.
(27)
Najprije je utvrđeno je li ukupna domaća prodaja istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima američkog proizvođača koji surađuje bila reprezentativna u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe, odnosno je li predstavljala najmanje 5 % ili više ukupnog obujma prodaje dotičnog proizvoda izvezenog u Uniju. Domaća prodaja američkog proizvođača koji surađuje smatrala se dostatno reprezentativnom tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka.
(28)
Komisija je naknadno ispitala može li se smatrati da se domaća prodaja istovjetnog proizvoda obavlja u uobičajenom tijeku trgovine prema članku 2. stavku 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu za istovjetni proizvod prodan na američkom tržištu tijekom RRIP-a.
(29)
Budući da je obujam profitabilne prodaje istovjetnog proizvoda činio manje od 80 % ukupnog obujma prodaje istovjetnog proizvoda, uobičajena vrijednost temeljila se na stvarnoj domaćoj cijeni, izračunanoj kao ponderirani prosjek profitabilne prodaje.
2.3. Izvozna cijena
(30)
Kako je gore objašnjeno, u pogledu činjenice da je proizvođač izvoznik koji surađuje predstavljao više od 90 % kineskog izvoza u Uniju, izvozna cijena ispitana je na temelju podataka koje je dostavio taj proizvođač izvoznik, odnosno odgovarajuće prilagođene stvarno plaćene cijene ili cijene koju treba platiti za dotični proizvod kad se prodaje radi izvoza u Uniju.
2.4. Usporedba
(31)
Ponderirana prosječna uobičajena vrijednost uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom za svaku vrstu dotičnog proizvoda s obzirom na cijene franko tvornica na istoj razini trgovine i istoj razini oporezivanja. Kako bi se osigurala primjerena usporedba, u obzir su uzete razlike u čimbenicima za koje se tvrdilo i pokazalo da utječu na cijene i usporedivost cijena, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Izvršene su prilagodbe za troškove prekooceanskog i domaćeg prijevoza tereta, osiguranja, bankovnih naknada i pakiranja. Nadalje, za izvozni porez izvršena je prilagodba izvozne cijene u iznosu od 5 % kao i prilagodba uobičajene vrijednosti za porez na dodanu vrijednost (PDV).
2.5. Dampinška marža
(32)
U skladu s člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, dampinška marža utvrđena je prema vrsti proizvoda na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom na istoj razini trgovine. Ova je usporedba ukazala na postojanje dampinga većeg od 80 % tijekom RRIP-a, što je značajno viša razina nego tijekom prethodne revizije ispitnog postupka (31 %). Točna razina dampinške marže ne može se otkriti zbog povjerljivosti. Izračun se temeljio na podacima koje je dostavio jedan proizvođač izvoznik iz NRK-a i jedan proizvođač iz analogne zemlje. Objava dampinške marže omogućila bi proizvođaču izvozniku koji surađuje u NRK-u i proizvođaču u analognoj zemlji da jedan drugome snize uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu, što bi dovelo do očitog kršenja prava na povjerljivost obiju stranaka.
3. Razvoj uvoza ako bi se mjere stavile izvan snage
3.1. Uvodna napomena
(33)
Podaci iz ovog odjeljka dobiveni su analizom podataka koje je dostavio proizvođač izvoznik koji surađuje, podataka Eurostata i podataka iz revizijskog zahtjeva.
3.2. Rezervni kapacitet kineskih proizvođača izvoznika
(34)
Podaci o rezervnom kapacitetu koje je dostavio kineski proizvođač izvoznik izneseni su uvećani ili umanjeni za 20 % kako bi se poštovala povjerljivost. Proizvodni kapacitet u NRK iznosio je oko 21 000 tona 2006. i 2007. i značajno se povećao na oko 35 000 tona 2008. i tijekom RRIP-a, što je povećanje veće od 80 % tijekom razmatranog razdoblja. Ovi brojčani podaci mogu se smatrati konzervativnima s obzirom na to da je u revizijskom zahtjevu prijavljen proizvodni kapacitet u iznosu od otprilike 50 000 tona.
(35)
Uz to, proizvođač izvoznik koji surađuje prijavio je značajno povećanje kapaciteta tijekom razmatranog razdoblja.
(36)
Na temelju podataka prikupljenih tijekom ispitnog postupka, ukupan kineski proizvodni kapacitet značajno je prelazio stvarnu kinesku proizvodnju (za više od 20 000 tona 2008. i tijekom RRIP-a).
(37)
NRK je tijekom RRIP-a imao rezervni kapacitet u iznosu šest puta većem od potrošnje u Uniji (25 000 tona u usporedbi s 3 800 tona potrošnje u Uniji).
(38)
S obzirom na gore navedeno, jasno je da se velik dio raspoloživog rezervnog kapaciteta u NRK-u mogao koristiti za povećanje izvoza u Uniju u izostanku antidampinških mjera.
(39)
Nadalje, podaci koji su dostavljeni tijekom ispitnog postupka ukazivali su na značajne poremećaje na tržištu sirovina koje se koriste za proizvodnju dotičnog proizvoda. Kao prvo, sirovine podliježu kvotama koje odobravaju kineska nadležna tijela. Kao drugo, kineska nadležna tijela ograničavaju pristup sirovinama uvođenjem izvoznih poreza i politike povrata PDV-a, što se primjenjuje i na dotični proizvod kako je navedeno u uvodnoj izjavi 31. Ti čimbenici predstavljaju dodatne elemente koji upućuju na vjerojatnost nastavka dampinga u ovom predmetu.
3.3. Privlačnost tržišta Unije i cijene izvoza u treće zemlje
(40)
Podaci o cijenama koje je dostavio izvoznik koji surađuje, koji se također ne mogu otkriti zbog povjerljivosti, pokazuju da Unija predstavlja tržište vrlo zanimljivo kineskim proizvođačima izvoznicima. Tijekom razmatranog razdoblja cijene ostvarene na tržištima ostalih trećih zemalja bile su niže (osim 2007.) od onih koje su se naplaćivale Uniji (između 10 i 20 % niže tijekom više godina razmatranog razdoblja).
(41)
Na temelju toga može se zaključiti da je, u smislu cijena koje se mogu postići, europsko tržište kineskim izvoznicima privlačna alternativa.
(42)
S obzirom na to, stavljanje mjera izvan snage potaknulo bi kineske proizvođače izvoznika da usmjere svoj izvoz na tržište Unije. Više cijene koje prevladavaju na tržištu Unije omogućile bi kineskim proizvođačima izvoznicima ostvarivanje veće profitne marže.
3.4. Izbjegavanje mjera
(43)
Mjere su 2005. proširene na dodatni kod KN jer je utvrđeno da kineski izvoznici izbjegavaju mjere dodavanjem malih količina drugog metalnog praha (uglavnom kobalta) prahu volframovog karbida (12). Ta potvrđena praksa izbjegavanja mjera još je jedan element koji upućuje na zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga. To predstavlja jasne dokaze da je europsko tržište i dalje privlačno kineskim proizvođačima izvoznicima koji bi vjerojatno usmjeravali velik obujam volframovog karbida u EU kad antidampinške mjere ne bi bile na snazi.
3.5. Zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga
(44)
Gornja analiza pokazuje da je kineski uvoz nastavio ulaziti na tržište Unije po dampinškim cijenama s visokim dampinškim maržama. Najviše s obzirom na analizu razina cijena na tržištima EU-a i ostalih trećih zemalja, kao i raspoložive kapacitete u NRK-u, može se zaključiti da je nastavak dampinga vjerojatan u slučaju stavljanja mjera izvan snage.
D. SITUACIJA NA TRŽIŠTU UNIJE
1. Definicija industrije Unije
(45)
Dotični proizvod u Uniji proizvodi sedam trgovačkih društava ili skupina trgovačkih društava.
(46)
Stoga se smatra da oni predstavljaju industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe te ih se dalje u tekstu navodi kao „industrija Unije”.
2. Uvodna napomena
(47)
Podaci koji se odnose na uvoz dotičnog proizvoda u Uniju podrijetlom iz NRK-a morali su se indeksirati kako bi se očuvala povjerljivost prema članku 19. Osnovne uredbe.
(48)
Što se tiče obujma uvoza pod oznakom TARIC 3824300010, zbog uključivanja proizvoda koji nisu dotični proizvod u podatke o uvozu koji su dostupni na razini oznake KN iz Eurostata (oznaka KN 3824 30 00), obavljena je sljedeća analiza na temelju podataka o uvozu na razini oznake TARIC, dopunjenih informacijama iz podataka prikupljenih u skladu s člankom 14. stavkom 6. Osnovne uredbe. Podaci o oznakama TARIC smatraju se povjerljivima jer pružaju razinu detaljnosti koja omogućuje identifikaciju stranaka. Iz tog su razloga neki podaci objavljeni u rasponima.
(49)
Podaci industrije Unije dobiveni su iz odgovora na upitnik sedam proizvođača iz Unije.
3. Potrošnja na tržištu Unije
(50)
Potrošnja Unije utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije te uvoza prema podacima Eurostata.
(51)
Između 2006. i RRIP-a, potrošnja u Uniji smanjila se za gotovo 62 %, pri čemu je do glavnog smanjenja došlo između 2008. i RRIP-a. Tijekom RRIP-a, potrošnja se smanjila za 63 % u usporedbi s 2008.
Tablica 1.
Potrošnja
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam (u tonama)
+ Ukupni uvoz
1 766
1 885
2 303
755
+ prodaja proizvodnje EU-a na tržištu EU-a
8 281
8 334
7 981
3 024
= Potrošnja
10 047
10 218
10 284
3 779
Godišnji porast
2 %
1 %
-63 %
4. Obujam, tržišni udio i cijene dampinškog uvoza iz Narodne Republike Kine
(52)
Obujam, tržišni udjeli i prosječne cijene dampinškog uvoza iz NRK-a kretali su se kako je navedeno u nastavku. Količina i kretanja cijena koji slijede temelje se na podacima Eurostata.
Tablica 2.
Cjelokupan uvoz iz NRK-a
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam uvoza iz dotične zemlje (u tonama)
više od 700
više od 700
više od 400
više od 60
Indeks (2006. = 100)
100
104
60
11
Tržišni udio uvoza iz dotične zemlje
7,1 %
7,3 %
4,2 %
2,1 %
Cijena uvoza iz dotične zemlje (EUR/tona)
25 622
21 883
22 434
22 110
Indeks (2006. = 100)
100
85
88
86
(53)
Obujam dampinškog uvoza dotičnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a smanjio se za 89 % tijekom razmatranog razdoblja i dosegao je razinu od oko 80 tona tijekom RRIP-a. Njegov je tržišni udio također pao s 7,1 % u 2006. na 2,1 % u RRIP-u.
(54)
Moguće objašnjenje tog pada je značajan porast domaće potrošnje u NRK-u tijekom razmatranog razdoblja. Usto, čini se da kineska nadležna tijela kroz sustav izvoznih kvota i carina teže politici očuvanja izvora volframa u NRK-u.
(55)
Cijene kineskog uvoza smanjile su se za 14 % tijekom razmatranog razdoblja. Takav razvoj odražava opće kretanje koje je uočeno i u vezi s cijenama industrije Unije.
(56)
Usporedba je pokazala i da je uvoz iz NRK-a snižavao cijene industrije Unije za više od 10 % nakon odbijanja antidampinške pristojbe na snazi. Ti su rezultati jednaki onima iz prethodne revizije ispitnog postupka (13).
5. Uvoz iz ostalih zemalja
(57)
Obujam uvoza iz ostalih zemalja tijekom razmatranog razdoblja prikazan je u tablici u nastavku. Količina i kretanja cijena temelje se na podacima Eurostata.
Tablica 3.
Uvoz iz ostalih zemalja
2006.
2007.
2008.
RRIP
Uvoz iz ostalih zemalja u tonama
1 050
1 138
1 873
675
Indeks (2006. = 100)
100
108
178
64
Tržišni udio uvoza iz ostalih zemalja
10,5 %
11,1 %
18,2 %
17,9 %
Prosječna cijena (EUR/tona)
27 309,1
26 626,0
21 607,5
24 867,4
Indeks (2006. = 100)
100
97
79
91
Tržišni udio SAD-a
4,2 %
3,9 %
3,9 %
3,6 %
Prosječna cijena (EUR/tona)
32 948,1
32 356,0
29 353,3
32 054,4
Tržišni udio Južne Koreje
2,2 %
2,4 %
2,6 %
4,4 %
Prosječna cijena (EUR/tona)
33 733,8
29 969,5
25 789,0
24 503,7
(58)
Uvoz iz trećih zemalja smanjio se za 36 % tijekom razmatranog razdoblja. Pratio je opće kretanje tržišta koje je pokrenulo smanjenje potrošnje (pad od 62 %), ali ne istom brzinom. Tako se tržišni udio tog uvoza povećao s 10,5 % na 17,9 %. Međutim, učinak tog uvoza na industriju Unije ne može se smatrati negativnim kako je pokazano niže u uvodnim izjavama 85. do 88.
(59)
Treba naglasiti da se tržišni udio Republike Koreje („Koreja”) udvostručio tijekom razmatranog razdoblja i dosegao 4,4 %. Prosječne korejske uvozne cijene smanjile su se tijekom razmatranog razdoblja, ali su i dalje stalno bile više od prosječne prodajne cijene kineske izvozne prodaje.
6. Gospodarsko stanje industrije Unije
(60)
Prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala sve važne gospodarske čimbenike i pokazatelje koji su utjecali na stanje industrije Unije.
6.1. Proizvodnja
(61)
Proizvodnja industrije Unije najprije se povećala za 5,8 % 2007. i 11,6 % 2008. u usporedbi s 2006., a zatim se tijekom RRIP-a naglo smanjila, za 56 % u usporedbi s 2008.
Tablica 4.
Ukupna proizvodnja Unije
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam (u tonama)
Proizvodnja
10 094
10 679
11 268
4 861
Indeks (2006. = 100)
100
106
112
48
6.2. Kapacitet i stope iskorištenosti kapaciteta
(62)
Proizvodni kapacitet povećao se za 10,8 % između 2006. i RRIP-a. Budući da se smanjila proizvodnja, i to posebno tijekom RRIP-a, zabilježeno je opće smanjenje iskorištenosti kapaciteta od 57 % između 2006. i RRIP-a, pa je tijekom RRIP-a iskorištenost kapaciteta iznosila 39 %.
Tablica 5.
Proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam (u tonama)
Proizvodni kapacitet
11 110
11 610
12 230
12 310
Indeks (2006. = 100)
100
105
110
111
Iskorištenost kapaciteta
91 %
92 %
92 %
39 %
Indeks (2006. = 100)
100
101
101
43
6.3. Zalihe
(63)
Razina završnih zaliha industrije Unije povećala se 2008. za 20 % u usporedbi s 2006., a potom se smanjila za 26 % tijekom RRIP-a.
Tablica 6.
Zalihe
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam (u tonama)
Završne zalihe
1 714
1 808
2 054
1 514
Indeks (2006. = 100)
100
106
120
88
6.4. Obujam prodaje
(64)
Prodaja industrije Unije na tržištu Unije nepovezanim kupcima blago se povećala između 2006. i 2008. i zatim pala za 61 % između 2008. i RRIP-a. Obujam prodaje povećao se 2007. i 2008., ali je naglo pao tijekom RRIP-a. Taj razvoj u skladu je s općim silaznim kretanjem potrošnje na tržištu Unije.
Tablica 7.
Prodaja nepovezanim kupcima
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam (u tonama)
5 594
5 630
5 874
2 292
Indeks (2006. = 100)
100
101
105
41
6.5. Tržišni udio
(65)
Tržišni udio koji je držala industrija Unije ostao je relativno stabilan između 2006. i 2008., ali se smanjio za četiri postotna boda između 2008. i RRIP-a. Ukupno je to bilo povećanje od 5 postotna boda tijekom razmatranog razdoblja.
Tablica 8.
Tržišni udio EU-a
2006.
2007.
2008.
RRIP
Tržišni udio EU-a
56 %
55 %
57 %
61 %
Indeks (2006. = 100)
100
99
103
109
6.6. Rast
(66)
Kako je smanjenje prodaje bilo nešto manje nego smanjenje potrošnje, industrija Unije uspjela je malo povećati svoj tržišni udio.
6.7. Zaposlenost
(67)
Razina zaposlenosti industrije Unije smanjena je za 17 % između 2006. i RRIP-a. Zaposlenost se smanjila i u razdoblju između 2006. i 2008. kad se proizvodnja blago povećala, u čemu se odražava napor industrije Unije da poveća svoju produktivnost. Međutim, naglo smanjenje proizvodnje tijekom RRIP-a dovelo je do velikog pada zaposlenosti.
Tablica 9.
Zaposlenost
2006.
2007.
2008.
RRIP
Prosjek (razmatrano razdoblje)
Ukupna zaposlenost
674
667
653
557
Indeks (2006. = 100)
100
99
97
83
6.8. Produktivnost
(68)
Produktivnost radne snage industrije Unije, izmjerena kao proizvodnja po zaposlenoj osobi godišnje, povećala se 2007. za 7 % i 2008. za 15 % u usporedbi s 2006., a zatim se smanjila za 49 % između 2008. i RRIP-a.
Tablica 10.
Produktivnost
2006.
2007.
2008.
RRIP
Produktivnost (u tonama po zaposleniku po godini)
15
16
17
9
Indeks (2006. = 100)
100
107
115
58
6.9. Prodajne cijene
(69)
Prosječna prodajna cijena franko tvornica industrije Unije prema nepovezanim kupcima na tržištu Unije pratila je silazno kretanje tijekom razmatranog razdoblja. Sveukupno, industrija Unije morala je smanjiti svoje cijene za 15,4 % između 2006. i RRIP-a.
(70)
Kao što je objašnjeno u uvodnim izjavama 55. i 56., cijene dampinških uvoza iz NRK-a slijedile su kretanje slično onome industrije Unije, ali su stalno bile niže od cijena industrije Unije. Cijene iz NRK-a bile su tijekom RRIP-a više od 10 % niže od cijena industrije Unije.
Tablica 11.
Jedinična cijena na tržištu EU-a
2006.
2007.
2008.
RRIP
Jedinične cijene prodaje Unije (EUR/tona)
31 030
29 995
29 072
26 241
Indeks (2006. = 100)
100
97
94
85
6.10. Plaće
(71)
Između 2006. i RRIP-a, prosječna plaća po zaposleniku porasla je za 4,8 %.
Tablica 12.
Trošak rada
2006.
2007.
2008.
RRIP
Godišnji trošak rada po zaposleniku (EUR)
53 614
54 613
56 564
56 221
Indeks (2006. = 100)
100
102
106
105
6.11. Ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
(72)
Između 2006. i 2008., godišnji tok ulaganja u dotični proizvod od strane industrije Unije povećao se za 18 %. Između 2007. i 2008. ulaganja su se povećala za 103 %. Međutim, u usporedbi s 2008., tijekom RRIP-a ulaganja su se smanjila za 65 %.
(73)
Ulagalo se uglavnom u izgradnju novih pogona za proizvodnju materijala od volframa iz rabljenog materijala i otpada. Ulaganja se moralo smanjiti zbog: i. smanjenja opće razine proizvodnje na tržištu Unije, ii. poremećaja u vezi sa sirovinama (vidjeti uvodnu izjavu 39.), iii. gospodarske krize.
(74)
Tijekom RRIP-a nisu izvršena nikakva značajna ulaganja. To se većim dijelom može objasniti gospodarskom krizom koja je počela 2008. i dosegnula svoj maksimum tijekom RRIP-a kad je pristup novom kapitalu bio najteži.
Tablica 13.
Ulaganja
2006.
2007.
2008.
RRIP
Neto ulaganja (‚000 EUR)
18 403
10 711
21 756
7 568
Indeks (2006. = 100)
100
58
118
41
6.12. Profitabilnost i povrat ulaganja
(75)
Zahvaljujući dijelom antidampinškim mjerama na snazi, a dijelom naporima industrije Unije koja je koristila što više različitih izvora sirovina, između 2006. i 2008. industrija Unije je održavala pozitivnu razinu profitabilnosti, iako se profitabilnost tijekom tog razdoblja ukupno smanjila za 26 %. Međutim, tijekom RRIP-a industrija Unije postigla je manje povoljan rezultat i u tom pogledu pokazala određenu nestabilnost.
(76)
Povrat ulaganja („ROI”) općenito je pratio kretanje profitabilnosti tijekom cijelog razmatranog razdoblja.
Tablica 14.
Profitabilnost i povrat ulaganja
2006.
2007.
2008.
RRIP
Neto dobit prodaje u EU-u nepovezanim kupcima (% neto prodaje)
10,3 %
5,8 %
7,6 %
-19,5 %
Povrat ulaganja (neto dobit u % neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja)
34,8 %
22,1 %
28,8 %
-28,6 %
6.13. Novčani tok
(77)
Kretanje novčanog toka, odnosno sposobnost industrije da sama financira svoju djelatnost, ostalo je pozitivno tijekom razdoblja ispitnog postupka. Međutim, između 2006. i RRIP-a, on se smanjio za otprilike 35 %.
Tablica 15.
Novčani tok
2006.
2007.
2008.
RRIP
Novčani tok (‚000 EUR)
36 125
39 868
44 102
23 540
Indeks (2006. = 100)
100
110
122
65
6.14. Visina dampinške marže
(78)
Damping iz NRK-a nastavio se tijekom RRIP-a na značajno većoj razini od trenutačne razine mjera. Nadalje, s obzirom na poremećaje u vezi sa sirovinama, rezervni kapacitet i cijene uvoza iz NRK-a učinak stvarnih marži dampinga na industriju Unije ne može se smatrati zanemarivim.
6.15. Oporavak od prethodnog dampinga
(79)
Analizirano je je li se industrija Unije oporavila od učinaka prethodnog dampinga. Zaključeno je da se u većoj mjeri uspjela oporaviti s obzirom na to da su se antidampinške mjere na snazi pokazale učinkovitima. Međutim, gospodarska je kriza zaustavila taj proces i povećala poteškoće industrije Unije.
7. Učinak dampinškog uvoza i ostalih čimbenika
7.1. Učinak dampinškog uvoza
(80)
Usporedno sa smanjenjem potrošnje u Uniji, tržišni udio kineskog uvoza smanjio se s 7,1 % na 2,1 % (vidjeti uvodnu izjavu 52.). Dostupni podaci pokazuju da su cijene tog uvoza bile niže od cijena industrije Unije, kao i od cijena uvoza podrijetlom iz trećih zemalja. Kako je navedeno gore u uvodnoj izjavi 56., prema izračunu iz kojeg je isključena antidampinška pristojba, kineski je uvoz tijekom RRIP-a snizio cijene industrije Unije za 10,7 %. Podsjeća se da stopa pristojbe iznosi 33 %. Posljedično, razina sniženja cijena pokazuje u jednu ruku učinkovitost mjera na snazi, a u drugu ruku potrebu za nastavkom tih mjera. Taj zaključak podupire činjenica da je utvrđena razina sniženja cijena jednaka onoj iz prethodne revizije ispitnog postupka. Stoga je učinak cijene dampinškog uvoza iz NRK-a na industriju Unije nepromijenjen i, u nedostatku dokaza koji bi upućivali na suprotno, vjerojatno je da će se nastaviti.
7.2. Utjecaj gospodarske krize
(81)
Zbog izrazito negativnih gospodarskih uvjeta tijekom RRIP-a u sektoru volframa na kraju proizvodnog lanca, a posebno u sektoru čelikovih i cementiranih karbida koji predstavlja veći dio potrošnje volframa u Uniji, industrija Unije drastično je smanjila proizvodnju i prodaju dotičnog proizvoda.
(82)
Prije krize, trgovačka društva koja posluju u sektoru na kraju proizvodnog lanca imale su velike zalihe volframa koje se nisu povećale tijekom RRIP-a, što je dodatno utjecalo na razinu proizvodnje industrije Unije.
(83)
Budući da se proizvodnja smanjila, a industrija Unije je kapitalno intenzivna zbog čega je nužno da održava određeni obujam proizvodnje kako bi održala što niži fiksni trošak po proizvodnoj jedinici, profitabilnost je ozbiljno ugrožena.
(84)
Međutim, analiza industrije Unije prije krize dokazuje učinkovitost antidampinških mjera na snazi. Ispitni postupak je pokazao da su najveći proizvođači iz Unije izvršili važna ulaganja kako bi izbjegli poremećaje u vezi sa sirovinama, a u isto su vrijeme mogli konkurirati na tržištu i zadržati povoljan položaj.
7.3. Uvoz iz ostalih zemalja
(85)
Procjenjuje se da se obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja smanjio za 36 % s oko 1 500 tona 2006. na oko 675 tona u RRIP-u. Tržišni udio iz ostalih zemalja povećan je s 10,5 % 2006. na 17,9 % u RRIP-u. Njihova prosječna uvozna cijena smanjila se za 8,9 % tijekom 2006. i RRIP-a. Glavne zemlje uvoznice bile su Južna Koreja i SAD.
(86)
Tržišni udio uvoza iz Južne Koreje udvostručio se tijekom razmatranog razdoblja (s 2,2 % na 4,4 %). Međutim, raspoloživi podaci ukazuju na to da je tijekom RRIP-a taj uvoz izvršen po cijenama koje su bile neznatno niže od onih industrije Unije (6,6 %), ali više (9,8 %) od cijena uvoza podrijetlom iz NRK-a.
(87)
Tržišni udio uvoza iz SAD-a smanjio se za 15,1 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja (s 4,2 % na 3,6 %). Raspoloživi podaci ukazuju na to da je tijekom RRIP-a taj uvoz izvršen po cijenama koje su bile više od onih industrije Unije i stoga također značajno više (31 %) od cijena uvoza podrijetlom iz NRK-a.
(88)
Zaključno, Južna Koreja i SAD koji su među glavnim uvoznicima volframovog karbida u EU nisu uvozom mogli negativno utjecati na situaciju industrije Unije najviše zbog razina njihovih cijena (sličnih ili čak viših od cijena industrije Unije), a u slučaju SAD-a i zbog sve manjeg tržišnog udjela.
8. Zaključak
(89)
Zahvaljujući učinkovitosti antidampinških pristojba na snazi, industrija Unije uspjela se djelomično oporaviti od učinaka prethodnog štetnog dampinga.
(90)
Ipak, ne može se zaključiti da je stanje industrije Unije sigurno. Iako su se gotovo svi pokazatelji štete u vezi s financijskim rezultatom proizvođača iz Unije - poput profitabilnosti, povrata ulaganja i novčanog toka - poboljšali tijekom prvih godina razmatranog razdoblja, ispitni je postupak pokazao da su se svi pokazatelji štete tijekom RRIP-a pogoršali.
(91)
Neovisno o činjenici da se smanjenje potražnje tijekom RRIP-a može djelomično pripisati gospodarskoj krizi, ispitni je postupak pomno ispitao učinak jeftinog dampinškog uvoza iz NRK-a na stanje industrije Unije.
(92)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 52., obujam uvoza iz NRK-a zaista se smanjio između 2006. i RRIP-a. Cijene tog uvoza smanjile su se za 14 % tijekom tog istog razdoblja, što, kad se analizira s obzirom na četverogodišnje razdoblje, odražava razvoj cijena industrije Unije. Treba napomenuti, ipak, da se značajan pad u cijeni kineskog dampinškog uvoza dogodio između 2006. i 2007. (za 15 %), tj. znatno prije gospodarske krize u razdoblju oporavka industrije Unije. Cijene dampinškog uvoza iz NRK-a od tada su se stabilizirale i čini se da je njihovo smanjenje povezano s financijskom krizom ograničeno. Trenutak značajnog smanjenja cijena kineskih izvoznika (prije krize) mogao bi ukazivati na to da su osmislili jaku i usredotočenu strategiju kojom bi smanjili cijene industrije Unije. Razlika u cijenama između kineskog izvoza i izvoza industrije Unije iznosila je 27 % 2007. i 22,8 % 2008.
(93)
Izvozne cijene iz Kine su 2008. bile 22,8 % niže od cijena industrije Unije. Tijekom RRIP-a, ta se razlika smanjila na 15,7 %. Zbog velikog smanjenja potrošnje, proizvođači iz Unije morali su smanjiti svoje cijene kako bi zadržali tržišni udio.
(94)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 57., obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja smanjio se za 36 % u skladu sa smanjenjem potrošnje. Unatoč povećanju tržišnog udjela, učinak tog uvoza na stanje u industriji Unije ne može se smatrati negativnim, kako je prikazano u gornjoj uvodnoj izjavi 88.
(95)
U pogledu održivosti industrije Unije, treba napomenuti da su dokazi prikupljeni tijekom ispitnog postupka pokazali da je industrija Unije prema uobičajenim tržišnim uvjetima mogla konkurirati uvozu iz trećih zemalja, a čak i kad su cijene bile niže od cijena proizvođača iz Unije, ta razlika nije bila značajna kao razlika u odnosu na cijene iz Kine, kako je navedeno gore u uvodnim izjavama 85. do 88.
(96)
Zahvaljujući poboljšanju stanja industrije Unije tijekom godina koje su prethodile RRIP-u, industrija je uložila u naprednu tehnologiju za proizvodnju dotičnog proizvoda od otpada, čime je djelomično zaobišla poremećaje u vezi sa sirovinama.
(97)
Uzimajući u obzir cjelokupno stanje industrije Unije i uvoz iz NRK-a u razdoblju između 2006. i RRIP-a, zaključno, s obzirom na pozitivan razvoj nekih pokazatelja koji se odnose na industriju Unije, smatra se da industrija Unije nije pretrpjela materijalnu štetu tijekom razmatranog razdoblja. Stoga je ispitano bi li došlo do ponavljanja štete u slučaju da mjere prestanu vrijediti.
E. VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE
1. Uvodne napomene
(98)
Kako je navedeno u uvodnim izjavama 89. do 97., uvođenje antidampinških mjera omogućilo je industriji Unije oporavak od pretrpljene štete, no samo u određenoj mjeri. Zaista, kada su se iznimne razine potrošnje u Uniji koje su bile prisutne tijekom većeg dijela razmatranog razdoblja značajno smanjile tijekom RRIP-a, industrija Unije našla se u osjetljivom i ranjivom položaju i još je uvijek izložena štetnom učinku dampinškog uvoza iz NRK-a.
(99)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe procijenjen je uvoz iz dotične zemlje kako bi se utvrdilo postoji li vjerojatnost nastavka štete.
2. Obujam i cijene kineskog izvoza u treće zemlje
(100)
Utvrđeno je da su cijene kineskog izvoza na tržištima ostalih trećih zemalja također niže od onih koje su se naplaćivale Europskoj uniji (između 10 i 20 % niže tijekom različitih godina razmatranog razdoblja, osim 2007.). Količina prodaje kineskog izvođača zemljama koje nisu članice EU-a bila je značajna i predstavljala je više od 80 % ukupnog izvoza tog izvoznika. Stoga se smatralo da će, ako mjere isteknu, kineski proizvođači izvoznici na taj način dobiti poticaj za preusmjeravanje značajne količine izvoza iz ostalih trećih zemalja na privlačnije tržište Unije.
3. Rezervni kapacitet na tržištu NRK-a
(101)
Kako je navedeno u uvodnim izjavama 34. do 42., podaci prikupljeni tijekom ispitnog postupka pokazali su da je u NRK-u dostupan značajan rezervni kapacitet. Uočeni su jasni pokazatelji koji navode na zaključak da bi se, u nedostatku antidampinških mjera, veliki dio ovog rezervnog kapaciteta mogao iskoristiti za povećanje izvoza u Uniju. To se posebno potvrđuje jer nema pokazatelja da bi tržišta trećih zemalja ili kinesko domaće tržište mogli prihvatiti bilo kakvu dodatnu proizvodnju iz NRK-a.
4. Zaključak
(102)
Industrija Unije trpi štetu učinaka kineskog dampinškog uvoza već nekoliko godina i trenutačno je još uvijek u nesigurnom gospodarskom položaju.
(103)
Kako je prethodno navedeno, industrija Unije uspjela se oporaviti od kineske dampinške prakse zahvaljujući antidampinškim mjerama na snazi. Međutim, tijekom RRIP-a našla se u teškoj gospodarskoj situaciji uglavnom zbog gospodarske krize. U tom smislu, bude li industrija Unije izložena povećanom obujmu dampinškog uvoza iz dotične zemlje po niskim cijenama, to će dovesti do daljnjeg opadanja njezine prodaje, tržišnog udjela i prodajnih cijena, kao i daljnjeg pogoršanja financijskog položaja.
(104)
Osim toga, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 56., također je utvrđeno da činjenica da su prodajne cijene kineskih proizvođača snizile cijene industrije Unije u prosjeku za 11 % ukazuje na to da bi u odsutnosti mjera kineski proizvođači izvoznici vjerojatno izvozili dotični proizvod na tržište Unije po cijenama znatno nižim od cijena industrije Unije.
(105)
U pogledu nalaza dobivenih tijekom ispitnog postupka, a posebno rezervnog kapaciteta u NRK-u, poremećaja na tržištu sirovina, mogućnosti proizvođača izvoznika iz dotične zemlje da skupe i/ili preusmjere svoj obujam izvoza na tržište Unije, ponašanja kineskih izvoznika u vezi s određivanjem cijena u ostalim trećim zemljama i privlačnosti unosnijeg tržišta Unije, bilo kakvo stavljanje mjera izvan snage dovelo bi do vjerojatnog nastavka štete. On bi bio još ozbiljniji uzme li se u obzir trenutačna gospodarska kriza.
F. INTERES UNIJE
1. Uvod
(106)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, ispitano je bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera bilo protivno interesu Unije kao cjeline. Određivanje interesa Unije temeljilo se na uzimanju u obzir raznih uključenih interesa, tj. interesa industrije Unije, uvoznika i korisnika.
(107)
Treba podsjetiti da se u prethodnim ispitnim postupcima smatralo da donošenje mjera nije protivno interesu Unije. Nadalje, činjenica da je ovaj ispitni postupak revizija, dakle analizira stanje u kojem su antidampinške mjere već bile na snazi, dopušta procjenu svakog nepotrebnog negativnog utjecaja trenutačnih antidampinških mjera na dotične stranke.
(108)
Na ovoj je osnovi ispitano postoje li, bez obzira na zaključke o vjerojatnosti nastavljanja ili ponavljanja štetnog dampinga, uvjerljivi razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje mjera u ovom konkretnom slučaju nije u interesu Unije.
2. Interes industrije Unije
(109)
U pogledu zaključaka vezanih uz položaj industrije Unije kako je navedeno u uvodnim izjavama 89. do 97., i u skladu s argumentima koji se odnose na analizu vjerojatnosti nastavka štete kako je navedeno u uvodnim izjavama 102. do 105., također se može smatrati da bi industrija Unije vjerojatno doživjela ozbiljno pogoršanje financijskog položaja u slučaju isteka antidampinških pristojba.
(110)
Smatra se da bi nastavak uvođenja mjera koristio industriji Unije koja bi u tom slučaju mogla povećati obujam prodaje i, vrlo vjerojatno, prodajne cijene i time stvoriti potrebnu razinu prihoda koja bi joj omogućila nastavak ulaganja u nove tehnologije za njezina proizvodna postrojenja. U suprotnom bi prekid mjera zaustavio oporavak industrije Unije, značajno narušavajući njezinu održivost, što bi dovelo u pitanje i samo njezino postojanje te na taj način smanjilo ponudu i konkurentnost na tržištu.
3. Interes uvoznikâ/korisnikâ
(111)
Javio se jedan korisnik i dostavio odgovor na upitnik. Taj je korisnik koji surađuje tvrdio da nastavak mjera ne bi imao negativan učinak na konkurenciju na tržištu Unije, već da bi, upravno suprotno, omogućio industriji na kraju proizvodnog lanca veći raspon dobavljača koji bi se natjecali po tržišnim cijenama.
(112)
Podsjeća se da je u prethodnim ispitnim postupcima utvrđeno da utjecaj uvođenja mjera ne bi bio značajan za korisnike (14). Usprkos postojanju mjera, uvoznici/korisnici u Uniji nastavili su se opskrbljivati, između ostalog, iz NRK-a. Osim toga, nisu dane nikakve naznake o poteškoćama koje imaju u pronalaženju ostalih izvora. Stoga se zaključuje da nije vjerojatno da će zadržavanje antidampinških mjera imati ozbiljan učinak na uvoznike/korisnike u Uniji.
4. Zaključak
(113)
Može se očekivati da će učinci nastavka mjera pomoći industriji Unije, uz posljedične pozitivne učinke na uvjete tržišnog natjecanja na tržištu Unije i smanjenje opasnosti od zatvaranja i smanjenja broja zaposlenih.
(114)
Dodatno se može očekivati da će nastavak mjera donijeti koristi korisnicima/uvoznicima održavajući širi raspon dobavljača na tržištu Unije.
(115)
Uzimajući u obzir gore navedenu analizu, zaključuje se da nastavak mjera nije protivan interesu Unije.
G. ANTIDAMPINŠKE MJERE
(116)
Sve su stranke bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera. Nakon te objave također im je dano razdoblje za dostavljanje komentara. Podnesci i komentari bili su na odgovarajući način uzeti u razmatranje, ako je to bilo opravdano.
(117)
Iz gore navedenoga slijedi da se, kao što se predviđa člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz volframovog karbida, volframovog karbida jednostavno pomiješanog s metalnim prahom i taljenog volframovog karbida podrijetlom iz NRK-a trebaju zadržati. Napominje se da se te mjere sastoje od pristojba ad valorem,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz volframovog karbida, volframovog karbida jednostavno pomiješanog s metalnim prahom i taljenog volframovog karbida trenutačno obuhvaćenih oznakama KN 2849 90 30 i ex 3824 30 00 (15) (oznaka TARIC 3824300010) podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
2. Stopa pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. iznosi 33 %.
3. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 21. ožujka 2011.