NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 311/2012
ze dne 21. prosince 2011,
kterým se mění nařízení Komise (ES) č. 809/2004, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/71/ES, pokud jde o prvky související s prospekty a inzeráty
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/71/ES ze dne 4. listopadu 2003 o prospektu, který má být zveřejněn při veřejné nabídce nebo přijetí cenných papírů k obchodování, a o změně směrnice 2001/34/ES (1), a zejména na čl. 7 odst. 1 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 809/2004 (2) vyžaduje, aby emitenti ze třetích zemí připravili historické finanční údaje obsažené v prospektech pro veřejnou nabídkou cenných papírů nebo přijetí cenných papírů k obchodování na regulovaném trhu v souladu s Mezinárodními standardy účetního výkaznictví (IFRS) nebo s vnitrostátními účetními standardy třetí země za předpokladu, že jsou rovnocenné s IFRS.
(2)
Za účelem posouzení rovnocennosti obecně uznávaných účetních zásad (GAAP) třetí země s přijatými IFRS stanoví nařízení Komise (ES) č. 1569/2007 (3) definici rovnocennosti a zřizuje mechanismus pro určení rovnocennosti GAAP třetí země. Na základě podmínek mechanismu rovnocennosti by mohlo být emitentům ze třetích zemí dovoleno po přechodné období končící dne 31. prosince 2011 používat zásady GAAP třetích zemí, které své standardy sbližují s IFRS nebo se zavázaly IFRS přijmout. Je důležité posoudit úsilí těch zemí, které přijaly opatření ke sblížení svých účetních standardů s IFRS nebo k přijetí IFRS. Nařízení (ES) č. 1569/2007 bylo proto změněno, aby se přechodné období prodloužilo do 31. prosince 2014. Komise vzala v úvahu zprávu podanou Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy (ESMA) v listopadu 2010 o Číně, Kanadě, Indii a Jižní Koreji, které uplatňovaly přechodné období podle rozhodnutí Komise 2008/961/ES ze dne 12. prosince 2008 o používání vnitrostátních účetních standardů některých třetích zemí a mezinárodních standardů pro účetní výkaznictví emitenty cenných papírů ve třetích zemích při sestavování jejich konsolidovaných účetních závěrek (4), a nařízení Komise (ES) č. 809/2004, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/71/ES, pokud se jedná o prvky související s prospekty a inzeráty (5), a rovněž aktualizované informace o Číně a Indii z dubna 2011.
(3)
V dubnu 2010 vydalo ministerstvo financí Číny „Plán pro další sbližování účetních standardů pro obchodní společnosti (ASBE) se standardy IFRS“, v němž znovu zopakovalo závazek Číny pokračovat v procesu sbližování s IFRS. Od října 2010 byly všechny stávající standardy a výklady vydané Radou pro mezinárodní účetní standardy začleněny do ABSE. Úroveň sbližování je podle orgánu ESMA uspokojivá a rozdíly nejsou tak významné, aby představovaly nesoulad s IFRS. Proto je vhodné od 1. ledna 2012 považovat čínské účetní standardy pro obchodní společnosti (ASBE) za rovnocenné schváleným IFRS.
(4)
Rada pro účetní standardy Kanady se v lednu 2006 veřejně zavázala přijmout standardy IFRS do 31. prosince 2011. Schválila začlenění IFRS do příručky kanadského Institutu autorizovaných účetních znalců jako kanadské GAAP pro všechny veřejně odpovědné ziskové podniky počínaje rokem 2011. Proto je vhodné od 1. ledna 2012 považovat kanadské zásady GAAP za rovnocenné přijatým standardům IFRS.
(5)
Korejská komise finančního dozoru a Korejský účetní institut se v březnu 2007 veřejně zavázaly přijmout standardy IFRS do 31. prosince 2011. Korejská rada pro účetní standardy přijala IFRS ve formě korejských standardů IFRS (K-IFRS). K-IFRS jsou totožné s IFRS a od roku 2011 jsou povinné pro všechny společnosti kotované v Jižní Koreji. Nekotované finanční instituce a státní podniky jsou rovněž povinny K-IFRS používat. Ostatní nekotované společnosti se mohou rozhodnout, zda je budou uplatňovat, či nikoliv. Proto je vhodné od 1. ledna 2012 považovat zásady GAAP Jižní Korey za rovnocenné přijatým standardům IFRS.
(6)
Indická vláda a indický Institut autorizovaných účetních znalců se v červenci 2007 veřejně zavázaly přijmout standardy IFRS do 31. prosince 2011 s cílem uvést indické GAAP plně do souladu s IFRS do konce programu. Při šetření na místě v lednu 2011 však orgán ESMA zjistil, že indické zásady GAAP vykazují zřejmě řadu odchylek od IFRS, které by se mohly v praxi projevit jako významné. Nejasnosti ohledně časového harmonogramu pro zavedení systému podávání zpráv slučitelného s IFRS přetrvávají. Protože žádný z emitentů v Indii nevyužil dobrovolné předběžné uplatňování IFRS, neexistují žádné zkušenosti ohledně jejich prosazování.
(7)
Proto je vhodné prodloužit přechodné období v Unii nejvýše na tři roky, do 31. prosince 2014, aby emitenti třetích zemí mohli sestavit své roční a pololetní účetní závěrky v souladu se zásadami GAAP Indie.
(8)
Protože přechodné období, pro které byla udělena rovnocennost GAAP Číny, Kanady, Jižní Korey a Indie podle nařízení (ES) č. 809/2004, skončilo dne 31. prosince 2011, mělo by se toto nařízení použít ode dne 1. ledna 2012. Je to nezbytné k tomu, aby byla emitentům z těchto třetích zemí kotovaným v Unii poskytnuta právní jistota a předešlo se riziku, že by své účetní závěrky museli přepracovat podle IFRS. Ustanovení o zpětné platnosti tak zmenšuje případné další zatížení pro dotčené emitenty.
(9)
Nařízení (ES) č. 809/2004 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Článek 35 nařízení (ES) č. 809/2004 se mění takto:
1)
v odstavci 5 se vkládá druhý pododstavec, který zní:
„Kromě standardů uvedených v prvním pododstavci mohou od 1. ledna 2012 emitenti ze třetích zemí předkládat své historické finanční údaje v souladu s těmito standardy:
a)
obecně uznávanými účetními zásadami Čínské lidové republiky;
b)
obecně uznávanými účetními zásadami Kanady;
c)
obecně uznávanými účetními zásadami Korejské republiky.“
2)
odstavec 5a se nahrazuje tímto:
„5a. Emitenti ze třetích zemí nejsou povinni podle přílohy I bodu 20.1; přílohy IV bodu 13,1; přílohy VII bodu 8,2; přílohy X bodu 20.1 nebo přílohy XI bodu 11.1 přepracovat historické finanční údaje zahrnuté do prospektu a relevantní pro účetní období před účetním obdobím počínajícím dne 1. ledna 2015 nebo po tomto datu, nebo podle požadavku podle přílohy VII bodu 8.2a; přílohy IX bodu 11.1; nebo přílohy X bodu 20.1a poskytnout popis rozdílů mezi mezinárodními standardy pro účetní výkaznictví přijatými podle nařízení (ES) č. 1606/2002 a účetními zásadami, v souladu s nimiž byly tyto údaje vypracovány s ohledem na účetní období před účetním obdobím počínajícím dne 1. ledna 2015 nebo po tomto datu, za předpokladu, že historické finanční údaje jsou vypracovány v souladu s obecně uznávanými účetními zásadami Indické republiky.“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. prosince 2011.
32012R0311
L 103/13
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 311/2012
od 21. prosinca 2011.
o izmjeni Uredbe (EZ) br. 809/2004 o provedbi Direktive 2003/71/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu elemenata koji se odnose na prospekte i oglašavanje
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Direktivu 2003/71/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 4. studenoga 2003. o prospektu koji je potrebno objaviti prilikom javne ponude vrijednosnih papira ili prilikom uvrštenja u trgovanje te o izmjeni Direktive 2001/34/EZ (1), a posebno njezin članak 7. stavak 1.,
budući da:
(1)
Uredba Komisije (EZ) br. 809/2004 (2) nalaže izdavateljima iz trećih zemalja da u prospektima javne ponude vrijednosnih papira ili uvrštenja vrijednosnih papira u trgovanje na uređenom tržištu iskažu povijesne financijske informacije pripremljene u skladu s Međunarodnim standardima financijskog izvještavanja (MSFI) ili s nacionalnim računovodstvenim standardima treće zemlje, ako su potonji usklađeni s navedenim standardima.
(2)
Kako bi se procijenila usklađenost općeprihvaćenih računovodstvenih načela (GAAP) treće zemlje s usvojenim međunarodnim standardima financijskog izvještavanja (MSFI), Uredba Komisije (EZ) br. 1569/2007 (3) propisuje definiciju usklađenosti i uspostavlja mehanizam za određivanje usklađenosti općeprihvaćenih računovodstvenih načela treće zemlje. U skladu s uvjetima mehanizma za određivanje usklađenosti, izdavateljima iz trećih zemalja koje su u fazi usklađenja ili su se obvezale usvojiti međunarodne standarde financijskog izvještavanja može se odobriti korištenje općeprihvaćenih računovodstvenih načela treće zemlje tijekom prijelaznog razdoblja koje istječe 31. prosinca 2011. Važno je procijeniti nastojanja zemalja koje su poduzele mjere za usklađenje svojih računovodstvenih standarda ili za usvajanje međunarodnih standarda financijskog izvještavanja. Stoga je Uredba (EZ) br. 1569/2007 izmijenjena tako da je spomenuto prijelazno razdoblje produljeno do 31. prosinca 2014. Komisija je uzela u obzir izvješće koje je dostavilo Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) u studenom 2010. o Kini, Kanadi, Indiji i Južnoj Koreji, kojima je odobreno prijelazno razdoblje na temelju Odluke Komisije 2008/961/EZ od 12. prosinca 2008. o upotrebi nacionalnih računovodstvenih standarda i međunarodnih standarda računovodstvenog izvještavanja od strane izdavatelja vrijednosnica iz trećih zemalja tijekom pripreme konsolidiranih financijskih izvještaja (4) i Uredbe Komisije (EZ) br. 1289/2008 od 12. prosinca 2008. o izmjeni Uredbe Komisije (EZ) br. 809/2004 o provedbi Direktive 2003/71/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu elemenata koji se odnose na prospekte i oglašavanje (5), kao i ažurirane inačice o Kini i Indiji iz travnja 2011.
(3)
U travnju 2010. Ministarstvo financija Kine izdalo je „Plan nastavka usuglašavanja Računovodstvenih standarda za poslovne subjekte s međunarodnim standardima financijskog izvještavanja” (ASBE) u kojem se ponavlja preuzeta obveza Kine da nastavi postupak usklađivanja s međunarodnim standardima financijskog izvještavanja. Od listopada 2010., svi dosadašnji standardi i tumačenja koje je izdao Odbor za međunarodne računovodstvene standarde primijenjeni su u računovodstvenim standardima za poslovne subjekte. ESMA je izvijestila da je razina usklađenosti zadovoljavajuća, a razlike se ne odnose na nepoštovanje međunarodnih standarda financijskog izvještavanja. Stoga je prikladno smatrati da su kineski računovodstveni standardi za poslovne subjekte usklađeni s usvojenim međunarodnim standardima financijskog izvještavanja od 1. siječnja 2012.
(4)
Kanadski Odbor za računovodstvene standarde u siječnju 2006. javno se obvezao da će usvojiti MSFI do 31. prosinca 2011. Odobrio je uvrštenje međunarodnih standarda financijskog izvještavanja u Priručnik Kanadskog instituta certificiranih računovođa kao općeprihvaćenih računovodstvenih načela Kanade za sve profitne poslovne subjekte koji imaju javnu odgovornost, počevši od 2011. Stoga je prikladno smatrati da su općeprihvaćena računovodstvena načela Kanade usklađena s usvojenim međunarodnim standardima financijskog izvještavanja od 1. siječnja 2012.
(5)
Korejska Komisija za financijski nadzor i Korejski institut za računovodstvo u ožujku 2007. javno su se obvezali da će usvojiti MSFI do 31. prosinca 2011. Korejski Odbor za računovodstvene standarde usvojio je MSFI kao Korejske MSFI-je (K-MSFI). K-MSFI su istovjetni međunarodnim standardima financijskog izvještavanja i obvezujući su za sva uvrštena trgovačka društva u Južnoj Koreji od 2011. Neuvrštene financijske institucije i poduzeća u državnom vlasništvu također su dužna primjenjivati K-MSFI. Druga neuvrštena društva imaju slobodu izbora. Stoga je prikladno smatrati da su općeprihvaćena računovodstvena načela Južne Koreje usklađena s usvojenim međunarodnim standardima financijskog izvještavanja od 1. siječnja 2012.
(6)
Vlada Indije i Indijski institut certificiranih računovođa u srpnju 2007. javno su se obvezali da će usvojiti MSFI do 31. prosinca 2011., s ciljem da općeprihvaćena računovodstvena načela Indije budu u potpunosti usklađena s međunarodnim standardima financijskog izvještavanja do završetka programa. Međutim, slijedom jednog izravnog nadzora u siječnju 2011., ESMA je primijetila da općeprihvaćena računovodstvena načela Indije imaju izvjestan broj razlika u odnosu na MSFI, koje bi u praksi mogle biti značajne. Postoje neizvjesnosti vezano uz raspored provedbe sustava izvještavanja usklađenog s međunarodnim standardima financijskog izvještavanja. Budući da ni jedan izdavatelj u Indiji nije iskoristio mogućnost dobrovoljne rane primjene međunarodnih standarda financijskog izvještavanja, ne postoji iskustvo u pogledu njihove provedbe.
(7)
U skladu s navedenim, primjereno je produljiti prijelazno razdoblje za najviše 3 godine, do 31. prosinca 2014., kako bi se omogućilo izdavateljima iz trećih zemalja da izrade svoje godišnje i polugodišnje financijske izvještaje u skladu s općeprihvaćenim računovodstvenim načelima Indije u Uniji.
(8)
S obzirom da je prijelazno razdoblje tijekom kojeg je bila zajamčena usklađenost općeprihvaćenih računovodstvenih načela (GAAP) Kine, Kanade, Južne Koreje i Indije na temelju Direktive (EZ) br. 809/2004 isteklo 31. prosinca 2011., ova Uredba primjenjuje se od 1. siječnja 2012. Ovo je nužno kako bi se izdavateljima iz navedenih trećih zemalja čijim se vrijednosnim papirima trguje u Uniji pružila pravna sigurnost i kako bi se izbjegao rizik da isti moraju uskladiti svoje financijske izvještaje s međunarodnim standardima financijskog izvještavanja (MSFI-jem). Odredba retroaktivnosti tako umanjuje potencijalno dodatno opterećenje za predmetne izdavatelje.
(9)
Uredbu (EZ) br. 809/2004 treba stoga na odgovarajući način izmijeniti,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Članak 35. Uredbe (EZ) br. 809/2004 mijenja se kako slijedi:
1.
Stavku 5. dodaje se drugi podstavak:
„Osim standarda iz prvog podstavka, od 1. siječnja 2012. izdavatelji iz trećih zemalja mogu pripremati povijesne financijske informacije u skladu sa sljedećim standardima:
(a)
Općeprihvaćenim računovodstvenim načelima Narodne Republike Kine;
(b)
Općeprihvaćenim računovodstvenim načelima Kanade;
(c)
Općeprihvaćenim računovodstvenim načelima Republike Koreje.”
2.
Stavak 5.a zamjenjuje se sljedećim:
„5.a Izdavatelji iz trećih zemalja ne podliježu odredbama iz Priloga I. točke 20.1.; Priloga IV. točke 13.1.; Priloga VII. točke 8.2.; Priloga X. točke 20.1. ili Priloga XI. točke 11.1. da ponovno iskažu povijesne financijske informacije uključene u prospekt i relevantne za financijske godine koje su prethodile financijskim godinama koje započinju 1. siječnja 2015. ili nakon toga, ili odredbama iz Priloga VII. točke 8.2. a; Priloga IX. točke 11.1. ili Priloga X. točke 20.1. a da u bilješkama uz financijske izvještaje donesu opis razlika između međunarodnih standarda financijskog izvještavanja usvojenih na temelju Uredbe (EZ) br. 1606/2002 i računovodstvenih načela u skladu s kojima su pripremljene navedene informacije koje se odnose na financijske godine koje su prethodile financijskim godinama koje započinju 1. siječnja 2015. ili nakon toga, pod uvjetom da su povijesne financijske informacije pripremljene u skladu s općeprihvaćenim računovodstvenim načelima Republike Indije.”
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od 1. siječnja 2012.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 21. prosinca 2011.