PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 451/2011
ze dne 6. května 2011
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla na dovoz bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 14 odst. 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 1042/2010 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Komise prozatímní antidumpingové clo (dále jen „prozatímní opatření“) z dovozu bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 4. ledna 2010 podala Evropská asociace výrobců bezdřevého papíru CEPIFINE (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby bezdřevého natíraného papíru v Unii. Podnět obsahoval skutečnosti nasvědčující dumpingu uvedeného výrobku a podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
2. NÁSLEDNÝ POSTUP
(3)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „zveřejnění prozatímních zjištění“), předložilo několik zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(4)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění.
(5)
Jedna skupina spolupracujících čínských vyvážejících výrobců (dále jen „vyvážející výrobce“) uvedla, že před uložením prozatímních opatření měla být vyslechnuta, jelikož podle této skupiny je prozatímní nařízení individuálním opatřením ve smyslu článku 41 Listiny základních práv Evropské unie (3) (dále jen „Listina“).
(6)
Co se týká výše uvedeného tvrzení, je třeba zdůraznit tyto body. Práva stran v rámci antidumpingových řízení stanoví základní nařízení, přičemž procesní úkony pro uložení prozatímních opatření jsou stanoveny v článku 7. V článku 7 základního nařízení se mimo jiné uvádí, že případná prozatímní opatření mohou být uložena do devíti měsíců po zahájení řízení. V tomto řízení Komise provedla šetření v souladu s článkem 6 základního nařízení a uložila prozatímní opatření podle článku 7 základního nařízení, přičemž všechny zúčastněné strany, které o to požádaly, byly vyslechnuty a měly přiměřenou možnost poskytnout informace a podat své připomínky. Podle ustálené judikatury Soudního dvora platí, že „i když … zásada práva na slyšení vyžaduje, aby byli vývozci informováni o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí uložit prozatímní cla, nemůže mít nedodržení tohoto práva samo o sobě za následek neplatnost nařízení o uložení konečných cel, pokud byl v průběhu řízení k přijetí zmíněného nařízení nedostatek způsobující neplatnost řízení k přijetí příslušného nařízení o uložení prozatímních cel napraven“ (4). V tomto případě Komise splnila své povinnosti týkající se poskytnutí informací vyplývající ze základního nařízení a v řízení vedoucím k přijetí tohoto nařízení bylo dodrženo právo vyvážejícího výrobce na nestranné vyslechnutí.
(7)
Prozatímní povaha opatření přijatých podle článku 7 základního nařízení se odráží mimo jiné v maximální šestiměsíční lhůtě, po kterou mohou být opatření uložena, a rovněž ve skutečnosti, že každé prozatímní clo je zajištěno pouze složením jistoty. Komise mimoto nikdy žádné straně nebránila v tom, aby před uplynutím devítiměsíční lhůty stanovené v právních předpisech pro uložení prozatímních opatření podala žádost o konání více slyšení, pokud se domnívá, že je nutné, aby byla vyslechnuta v této fázi.
(8)
Vyvážející výrobce požádal o přístup k použitým údajům jediné společnosti ve Spojených státech amerických (dále jen „USA“), která v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) poskytla informace pro stanovení běžné hodnoty. Uvádělo se, že v opačném případě by bylo vyvážejícímu výrobci zabráněno v přístupu k důkazům, na jejichž základě byla uložena prozatímní opatření, a že to by porušilo jeho práva na obhajobu a bylo by v rozporu se zásadou řádné správy. Vyvážející výrobce tvrdil, že by důvěrné údaje týkající se konkrétních stran mohly být poskytnuty právním zástupcům vyvážejícího výrobce. Právní zástupci by se zavázali, že zaručí mlčenlivost, pokud jde o obchodní tajemství společností. Toto tvrzení bylo podpořeno odkazem na systémy USA a Kanady a na rozsudek Soudního dvora Evropské unie ve věci G.J. Dokter a další v. minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit.
(9)
Tyto žádosti bylo nutno odmítnout. Žádost vyvážejícího výrobce se týkala přístupu k důvěrným údajům o cenách, které poskytla výše uvedená společnost v USA. Komise nemohla umožnit přístup k takovýmto podrobným důvěrným obchodním informacím. Umožnění přístupu k těmto údajům by bylo v rozporu s právem Unie, zejména s článkem 19 základního nařízení, jelikož by vedlo k neoprávněnému sdělení omezených a citlivých obchodních údajů společnosti v USA. Pokud jde o navrhovaný způsob sdělení obchodního tajemství společnosti právním zástupcům ostatních zúčastněných stran, není na rozdíl od systémů USA a Kanady v základním nařízení takovýto postup stanoven. Jednoznačně tudíž nespadá do stanoveného právního rámce Unie pro antidumpingová řízení. Výše uvedený případ projednávaný Soudním dvorem v žádném případě nepodporuje tvrzení týkající se přístupu k důvěrným informacím. Rozsudek odkazuje rovněž na určitá omezení zásady práva na obhajobu.
(10)
Vyvážející výrobce požádal o přístup k důkazům týkajícím se kotoučů používaných v kotoučových tiskařských strojích vyráběných výrobci v Unii, podrobných informací o právním postavení jednoho reprezentativního výrobce v Unii, činnosti a finančních údajů vybraných papíren, podrobných údajů o výrobních nákladech výrobního odvětví Unie a kontrolních číslech výrobků reprezentativních výrobců v Unii. Některé požadované informace byly mimo rozsah tohoto šetření, jelikož se týkaly výrobků, na něž se šetření nevztahovalo, nebo činnosti výrobců v Unii, která nezahrnuje výrobu bezdřevého natíraného papíru. Co se týká ostatních požadovaných informací, nemohla Komise umožnit přístup k těmto údajům, jelikož podle článku 19 základního nařízení by to představovalo neoprávněné sdělení důvěrných obchodních tajemství.
(11)
Vyvážející výrobce požadoval rovněž zveřejnění názvů společností, které vznesly námitky vůči šetření a nepožádaly o důvěrný způsob zacházení. Poskytnutí těchto informací by odhalilo totožnost a postoj výrobců, kteří požádali o důvěrný způsob zacházení; tyto informace nebylo proto možno poskytnout.
(12)
Poskytnutá prozatímní zjištění byla co nejpodrobnější, aniž by byly zveřejněny důvěrné informace, a nepředstavovala proto porušení základních práv vyvážejícího výrobce, jeho práv na obhajobu ani zásady řádné správy.
(13)
Analýzy újmy, které byly provedeny v tomto antidumpingovém a souběžném antisubvenčním šetření, jsou totožné, jelikož definice výrobního odvětví Unie, reprezentativní výrobci v Unii a období šetření byly v obou šetřeních stejné. Z tohoto důvodu byly připomínky týkající se aspektů újmy předložené v kterémkoli z těchto řízení zohledněny v obou řízeních.
2.1. Období šetření
(14)
Připomíná se, že (jak je stanoveno v 13. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) se šetření dumpingu a újmy týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
3. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
3.1. Dotčený výrobek
(15)
Po uložení prozatímních opatření vyvážející výrobce a žadatel předložili další připomínky týkající se definice výrobku. Některé z těchto připomínek představovaly zopakování připomínek, jimiž se již zabývalo prozatímní nařízení.
(16)
Vyvážející výrobce zopakoval, že neexistuje významný rozdíl, pokud jde o základní vlastnosti bezdřevého natíraného papíru v arších a kotoučích vhodných pro použití v archových tiskařských strojích (dotčený výrobek) a v kotoučích určených pro použití v kotoučových tiskařských strojích, a že by proto bezdřevý natíraný papír určený pro kotoučové tiskařské stroje neměl být z definice výrobku vyloučen. Tato strana rovněž tvrdila, že nebylo doloženo zjištění Komise, že tyto výrobky nejsou vzájemně zaměnitelné.
(17)
Připomíná se, že šetřením bylo zjištěno, že bezdřevý natíraný papír používaný v kotoučových tiskařských strojích a archových tiskařských strojích představuje odlišné skupiny výrobků a že tyto výrobky nejsou vzájemně zaměnitelné, jak je popsáno v 18. a 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. I samotný vyvážející výrobce uznal, že tyto výrobky nejsou zcela zaměnitelné.
(18)
Je třeba rovněž zmínit, že v průběhu posuzovaného období nebyly z ČLR dováženy žádné kotouče pro použití v kotoučových tiskařských strojích. Lze proto považovat za nepravděpodobné, že tyto výrobky budou dováženy v budoucnu, jelikož pořizování těchto výrobků na velkou vzdálenost není z důvodů uvedených v 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení z ekonomického hlediska rentabilní.
(19)
Vyvážející vývozce dále uvedl, že kritéria stanovená v 16. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a to technická vlastnost týkající se pevnosti v tahu, nejsou vhodná pro rozlišování mezi bezdřevým natíraným papírem vhodným pro použití v kotoučových tiskařských strojích na straně jedné a bezdřevým natíraným papírem používaným v archových kotoučových strojích na straně druhé. Bylo rovněž uvedeno, že vyloučení kotoučů pro kotoučové stroje bylo provedeno svévolně a že kotouče pro kotoučové tiskařské stroje vyráběné výrobci v Unii údajně nesplňují kritéria stanovená v 16. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o pevnost v tahu.
(20)
Vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že Komise nedostála své povinnosti přezkoumat objektivně důkazy, které tento vyvážející výrobce předložil útvarům Komise před přijetím prozatímního nařízení, konkrétně výsledky zkoušky provedené v jeho vlastní laboratoři, která se týkala se měření pevnosti v tahu u kotoučů pro kotoučové stroje, jež vyrábějí výrobci v Unii.
(21)
Výsledky zkoušky předložené vyvážejícím výrobcem spočívaly ve shrnutí výsledků zkoušky provedené v jeho vlastní laboratoři. Zásadní je, že výsledky nebyly poskytnuty ke kontrole a podání připomínek ostatními zúčastněnými stranami, zejména výrobním odvětvím Unie, a vyvážející výrobce navzdory opakovaným upomínkám nepředložil ani smysluplné shrnutí těchto výsledků bez důvěrných údajů.
(22)
Připomíná se, že v prozatímní fázi Komise dospěla k závěru, že objektivita a spolehlivost zkoušky nepostačují k tomu, aby na nich bylo možno založit příslušné závěry. Vyvážející výrobce neposkytl žádné další podrobné informace, jež by mohly pomoci blíže posoudit spolehlivost zkoušky. Jelikož nebyla poskytnuta verze zprávy o této zkoušce neobsahující důvěrné údaje, nemohly společnosti, jejichž kotouče pro kotoučové stroje byly údajně testovány, na závěry zkoušky reagovat. Komise tudíž nemohla objektivně ověřit, zda jsou předložené výsledky zkoušky spolehlivé a správné a zda je možno z nich vycházet pro účely šetření. Na základě skutečností, které měla Komise k dispozici, nemohly být závěry ohledně objektivity a spolehlivosti zkoušky, jichž bylo dosaženo v prozatímní fázi, přehodnoceny, jelikož informace poskytnuté jako důvěrné nemohly být překontrolovány pomocí spolehlivých zdrojů.
(23)
Po uložení prozatímních opatření vyvážející výrobce předložil výsledky další zkoušky, kterou jeho jménem provedla externí zkušební laboratoř, a znovu zopakoval, že bezdřevý natíraný papír používaný v kotoučových tiskařských strojích byl z rozsahu šetření svévolně vyloučen. Ve zkušebních protokolech bylo uvedeno, že pevnost v tahu byla měřena u 25 vzorků kotoučů pro kotoučové stroje, které vyvážející výrobce poskytl laboratoři a identifikoval jako vzorky papíru vyráběného výrobci v Unii. Podle tohoto protokolu žádný papír nesplnil obě kritéria stanovená v 16. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(24)
Při posuzování zkušebního protokolu vyšlo najevo, že se za prvé zkušební protokol vypracovaný externí laboratoří týkal většinou výrobků, pro něž nebyly tyto výsledky podstatné, jelikož většinu testovaných vzorků ve skutečnosti netvořily kotouče pro kotoučové stroje; za druhé, zkušební protokol se týkal výrobků, které nebyly dostatečně identifikovány, jelikož ze zkušebního protokolu nebylo možno zjistit, zda byl testovaný papír určen pro archové tiskařské stroje nebo pro kotoučové tiskařské stroje, jelikož značka papíru uvedená v protokolu existovala v obou formátech. Zkušební protokol mimoto neposkytoval žádnou záruku, že uvedené kotouče zařazené do vzorku byly skutečně kotouči, jež byly testovány.
(25)
V reakci na zkušební protokol vypracovaný externí laboratoří poskytl žadatel výsledky zkoušky, kterou provedl jeden z výrobců v Unii u téhož vzorku kotoučů pro kotoučové tiskařské stroje, jež byly údajně testovány externí laboratoří. Tato zkouška vykázala odlišné výsledky. Žadatel přičetl rozdíly možným odlišným podmínkám při provádění zkoušky, a tudíž případnému nedodržení normy ISO 3783:2006, tj. normy, podle níž by měla být měřena pevnost v tahu stanovená v 16. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(26)
Po zveřejnění konečných zjištění zpochybnil vyvážející výrobce objektivitu Komise při odmítnutí výsledků zkoušky provedené externí laboratoří. Uvedl, že zkouška byla provedena naslepo nezávislým odborníkem a v souladu s příslušnou normou ISO. S cílem dokázat nezávislost, správnost a reprezentativnost zkoušky poskytl čestné prohlášení vedoucího pracovníka, ve kterém byl vysvětlen postup výběru zdroje vzorků použitých při zkoušce.
(27)
Objektivitu zkušebního protokolu externí laboratoře Komise nikdy nezpochybnila a v tomto ohledu není relevantní, že byla zkouška provedena naslepo. Byly však vyjádřeny pochybnosti týkající se záruk ohledně výběru a původu zkoušených vzorků a nikoli samotné zkoušky. Argumenty vyvážejícího výrobce tyto obavy neodstranily, jelikož nebyly ucelené a byly v několika ohledech nejasné, například zahrnutí výrobků jiných než kotoučů pro kotoučové stroje bylo údajně způsobeno administrativními chybami nebo chybami dodavatelů, kteří poskytli nesprávné vzorky.
(28)
Jelikož nebyl zřejmý zdroj a rovněž vzorky údajně testovaných výrobků a výsledky zkoušek provedených různými stranami byly protichůdné, usuzovalo se, že předložený zkušební protokol externí laboratoře jednající jménem vyvážejícího výrobce nemůže nevyvratitelně prokázat, že zkouška týkající se pevnosti v tahu není vhodná k rozlišování mezi bezdřevým natíraným papírem určeným pro používání v kotoučových tiskařských strojích na straně jedné a bezdřevým natíraným papírem používaným v archových tiskařských strojích na straně druhé. Zkušební protokol proto neprokázal, že bezdřevý natíraný papír používaný v kotoučových tiskařských strojích byl svévolně vyloučen z rozsahu šetření.
(29)
Co se týká významu pevnosti v tahu jako rozlišujícího kritéria pro kotouče vhodné pro použití v kotoučových tiskařských strojích, připomíná se, že v definici výrobku byly vzájemně odlišeny dvě skupiny výrobků, kromě jiného na základě použití výrobků, tj. zda je výrobek vhodný pro použití v kotoučových nebo archových tiskařských strojích na základě požadavků na lisy, na kterých se používají, což se odráží mimo jiné na pevnosti v tahu. Dále se podotýká, že pevnost v tahu je pouze jednou z vlastností, které odlišují bezdřevý natíraný papír vhodný pro použití v kotoučových tiskařských strojích od bezdřevého natíraného papíru používaného v archových tiskařských strojích; v 16. a 18. bodě odůvodnění prozatímního nařízení jsou stanovena další kritéria, která vyvážející výrobce nezpochybnil. Vyvážející výrobce uvedl, že vlhkost definovaná v 18. bodě odůvodnění prozatímního nařízení není rozdílnou základní vlastností pro rozlišení výrobků. V průběhu šetření však ostatní strany v tomto ohledu uvedly odlišná tvrzení. V každém případě bylo zjištěno, že nejdůležitějšími faktory jsou tuhost a odolnost v tahu.
(30)
Ve svém dalším podání, které reagovalo na tyto skutečnosti, žadatel potvrdil, že mohou existovat kotouče, které nesplňují zcela všechna kritéria pro pevnost v tahu stanovená v prozatímním nařízení, lze je však přesto použít v kotoučových tiskařských strojích. Trval však na svém názoru, že zkouška pevnosti v tahu je jediná zkouška, která může s jistotou určit, zda je kotouč skutečně vhodný pro kotoučové tiskařské stroje, tj. pokud kotouč splňuje kritéria týkající se pevnosti v tahu uvedená v 16. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jedná se jistě o kotouč pro kotoučové stroje.
(31)
Na podporu výše uvedených tvrzení týkajících se pevnosti v tahu poukázal vyvážející výrobce na argumenty předložené jedním ze žádajících výrobců v Unii při antidumpingovém a antisubvenčním šetření v USA, v němž výrobce v Unii údajně tvrdil, že kotouče pro kotoučové stroje nelze rozlišovat na základě zkoušky pevnosti v tahu či jiného měření.
(32)
Žadatel tato tvrzení vyvážejícího výrobce zpochybnil a uvedl, že v rozporu s tím, co bylo uvedeno, z řízení v USA vyplývá, že existuje jednoznačná dělicí čára odlišující kotouče pro kotoučové stroje od bezdřevého natíraného papíru.
(33)
Za prvé je třeba uvést, že tvrzení, na něž poukazoval vyvážející výrobce, byla předložena při šetřeních v rámci jiných jurisdikcí a jinými stranami, než jsou strany, jež jsou účastníky tohoto řízení, a nejsou tudíž relevantní. Za druhé, orgány USA v uvedených šetřeních dospěly k závěru, že mezi bezdřevým natíraným papírem používaným v archových tiskařských strojích na straně jedné a kotouči vhodnými pro použití v kotoučových tiskařských strojích na straně druhé existuje jednoznačný rozdíl. Kotouče určené k rozřezání byly pokládány za polotovary, zatímco kotouče vhodné pro kotoučové tiskařské stroje se nepovažovaly za dotčený výrobek. Orgány USA ve své definici výrobku nevymezily výslovně kotouče pro kotoučové tiskařské stroje. Z tohoto důvodu nebylo ve zmíněných šetřeních při definici výrobku důležité kritérium týkající se pevnosti v tahu.
(34)
Na základě výše uvedených předložených připomínek bylo potvrzeno, že technická vlastnost „pevnost v tahu“ je spolehlivou vlastností pro popis bezdřevého natíraného papíru vhodného pro použití v kotoučových tiskařských strojích.
(35)
Z předložených připomínek však bylo rovněž zjištěno, že existují kotouče pro kotoučové stroje, které lze použít v kotoučových tiskařských strojích, i když nesplňují zcela všechna kritéria týkající se pevnosti v tahu. Z tohoto důvodu se pokládalo za nezbytné dále upřesnit definici kotoučů vhodných pro kotoučové tiskařské stroje.
(36)
Za účelem poskytnutí dalšího kritéria k odlišení kotoučů pro kotoučové stroje, které nesplňují zcela všechna kritéria pevnosti v tahu, žadatel navrhl, aby se kotouč, který nevyhověl zcela zkoušce na pevnost v tahu, avšak má vnitřní jádro o velikosti menší než 80 mm, považoval za kotouč pro kotoučové stroje.
(37)
Vláda ČLR a vyvážející výrobce uvedli, že přidání velikosti vnitřního jádra jakožto nového prvku do definice výrobku je revizí definice kotoučů pro kotoučové stroje a tedy i dotčeného výrobku. Uvedli rovněž, že velikost vnitřního jádra není vhodným kritériem, jelikož existují kotouče pro kotoučové stroje s velikostí vnitřního jádra větší než 80 mm a kotouče určené k rozřezání s velikostí vnitřního jádra menší než 80 mm.
(38)
Komise usilovala o další zpřesnění definice kotoučů vhodných pro použití v kotoučových strojích a o další vyjasnění, aby se ještě jasněji rozlišovalo mezi dotčeným výrobkem a jinými výrobky, také s cílem minimalizovat možnost obcházení opatření. Předložené důkazy ohledně vhodnosti velikosti jádra jakožto alternativního kritéria v definici však ukázaly, že by toto kritérium vedlo k možnému vyloučení dotčeného výrobku, tj. kotoučů pro kotoučové stroje s velikostí vnitřního jádra menší než 80 mm, z opatření. Proto bylo toto kritérium pro definici kotoučů vhodných pro použití v kotoučových strojích opuštěno.
(39)
Výše uvedenými skutečnostmi není dotčena spolehlivost metody, na jejímž základě byly kotouče vhodné pro použití v kotoučových tiskařských strojích vyloučeny z rozsahu šetření, jak tvrdila čínská skupina vyvážejících výrobců.
(40)
Nebyly obdrženy žádné další připomínky týkající se vyloučení vícevrstvého papíru z definice výrobku v rámci tohoto šetření.
(41)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzují 14. až 26. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2. Obdobný výrobek
(42)
Jelikož nebyly obdrženy žádné připomínky, pokud jde o závěry uvedené v 27. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, potvrzují se prozatímní zjištění týkající se obdobného výrobku.
4. VÝBĚR VZORKŮ
(43)
Jelikož k výběru vzorku nebyly podány žádné připomínky, potvrzují se 28. až 30. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(44)
Na čtyři výrobce uvedené ve 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, kteří byli považováni za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie definované v 77. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se dále odkazuje jako na „reprezentativní výrobce v Unii“.
5. DUMPING
(45)
Po uložení prozatímních opatření podala připomínky týkající se dumpingu pouze jedna čínská spolupracující skupina (APP, vyvážející výrobce).
5.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(46)
Co se týká kritéria č. 1, skupina APP tvrdila, že se tvrzení Komise zakládala výhradně na údajné nemožnosti ověřit platbu. Bylo proto uvedeno, že metody používané dotyčnou stranou jsou v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“).
(47)
To bylo nutno odmítnout. V tomto ohledu se podotýká, že šetření ukázalo, že nebylo možné zjistit existenci plateb, pokud jde o převod akcií společností a náklady na pořízení hlavních surovinových vstupů. Co se týká používaných účetních metod, uvádí se, že používané metody nebyly v souladu s IAS (vzájemné započítávání a zveřejnění údajů o spřízněných stranách).
(48)
Pokud jde o kritérium č. 1 a 2, skupina APP uvedla, že Komise celkově odmítla stanovisko známé společnosti účetních poradců z toho důvodu, že není relevantní. Takovéto odmítnutí údajně představuje nepřípustné zamítnutí prohlášení nezávislého svědka, čímž bylo porušeno právo společnosti APP na spravedlivý proces. Skupina APP tvrdila, že její účetní poradci pokládali analýzu Komise týkající se účetních postupů a zásad za chybnou, přičemž některé body, které Komise zjistila, nebyly podle těchto poradců podstatné.
(49)
Tvrzení skupiny APP nebyla doložena žádnými důkazy a musela být odmítnuta. V této souvislosti se uvádí, že účetní poradci, na něž se odkazuje ve výše uvedeném bodě odůvodnění, nezpochybňují (jak se zdá) konkrétní skutečnosti zjištěné v tomto šetření, nýbrž se spíše pokoušejí předložit analýzu některých základních účetních zásad, zejména zásady obezřetnosti, akruálního principu, zásady přesného zachycení transakcí a zásady významnosti. Je nutno zmínit, že tito účetní poradci nebyli přítomni při inspekci na místě, kterou Komise uskutečnila v ČLR a při níž získala přímé poznatky o skutečných postupech APP, které jsou důležité pro posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Komise dotyčné straně podrobně vysvětlila písemně zaznamenané nedostatky a jejich souvislost s účetními zásadami IAS. Výklad těchto zásad účetní společností nebyl dostatečně odůvodněn ani doložen důkazy a rovněž jej nebylo možno uvést do souladu se zjištěnými konkrétními skutečnostmi. Důkazy obsažené ve spisu ve skutečnosti potvrdily, že výše uvedené účetní zásady nebyly dodržovány.
(50)
Skupina APP uvedla, že byla porušena její základní práva. Tvrdila, že Komise při šetření týkajícím se žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství uložila straně nepřiměřené důkazní břemeno.
(51)
Toto tvrzení bylo nutno odmítnout. V této souvislosti se uvádí, že Komise skupinu APP plně informovala o druhu požadovaných informací s ohledem na žádost o zacházení jako v tržním hospodářství a v každé fázi řízení se snažila ověřit veškeré informace, které tato strana poskytla. Skutečnost, že informace předložené dotyčnou stranou nepotvrzují shodu jejích účetních metod s IAS, neznamená existenci nepřiměřeného důkazního břemene. Zacházení jako v tržním hospodářství představuje výjimku z běžného režimu pro společnosti usazené v zemích bez tržního hospodářství a strany jsou v těchto případech jednoduše vyzvány, aby prokázaly, že dodržují pravidla stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, přičemž nesplnění jednoho kritéria postačuje k odůvodnění odmítnutí přiznat zacházení jako v tržním hospodářství. V tomto konkrétním řízení bylo šetřením zjištěno, že se skupině APP nepodařilo prokázat dodržení požadavků kritéria č. 2.
(52)
Skupina APP rovněž tvrdila, že posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství nebylo dostatečně objektivní. Skupina uvedla, že rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství mohlo být ovlivněno povědomím Komise o dopadu odmítnutí přiznat toto zacházení na dumpingové rozpětí skupiny.
(53)
Tato tvrzení navíc nebyla doložena důkazy, a musela být tudíž odmítnuta. Neexistuje žádný náznak, že rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství bylo ovlivněno povědomím Komise o dopadu odmítnutí přiznat toto zacházení na dumpingové rozpětí skupiny. Analýza týkající se zacházení jako v tržním hospodářství je technickou analýzou splnění pěti jednoznačných kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení a analýza týkající se zacházení jako v tržním hospodářství, kterou předložila Komise, byla provedena na základě kritérií pro toto zacházení, aniž by se bral v potaz dopad výsledku této analýzy na případné dumpingové rozpětí vyvážejícího výrobce. V této souvislosti se připomíná, že naplánování jednotlivých částí inspekcí na místě a rozdíl v kalendářích (formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, antidumpingové dotazníky, údaje srovnatelné země, vývoz prostřednictvím stran ve spojení v Unii) spolu s lhůtami, v nichž strany poskytly odpovědi na dotazník a provedly následné změny svých podání, prokazuje, že v době poskytnutí informací týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství nemohla Komise zjistit možný dopad rozhodnutí o přiznání tohoto zacházení na případný dumping dotyčné strany. Skupina APP mimoto poskytla nové informace a nahradila informace, které již byly obsaženy ve spisu, až v pozdní fázi, nelze tudíž tvrdit, že Komise mohla vypočítat dumpingová rozpětí na základě informací, které neměla k dispozici.
(54)
Skupina APP rovněž uvedla, že Komise nemusela ověřit zcela odpovědi strany na dotazník, aby si utvořila podrobný obraz o údajích obsažených v odpovědi strany na antidumpingový dotazník, a že existuje podezření, že Komise měla všechny potřebné údaje pro výpočet antidumpingového rozpětí.
(55)
Toto tvrzení bylo třeba odmítnout. V této souvislosti se poznamenává, že podle článku 16 základního nařízení ověřila Komise veškeré informace, které předložily zúčastněné strany, s cílem dospět k reprezentativnímu zjištění. Zjištění šetření vycházela ze skutečností ověřovaných v období trvajícím čtyři měsíce, a nikoli z pouhého podezření či jiného druhu neověřených prohlášení nebo tvrzení.
(56)
Skupina APP uvedla, že kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství je nutno vzít v úvahu na základě jejich cíle, kterým je zajistit, aby byly ceny výsledkem běžných tržních sil. V tomto ohledu se uvádí, že účel kritérií pro zacházení jako v tržním hospodářství je jednoznačně stanoven v čl. 2 odst. 7 základního nařízení a že s ohledem na skupinu APP uplatnila Komise tato jednoznačně stanovená kritéria při analýze její žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(57)
Skupina APP rovněž tvrdila, že posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství vykazovalo nedostatky, jelikož ověření odpovědi na antidumpingový dotazník zjistilo „spolehlivé“ výrobní náklady, zatímco posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství poukazuje na nemožnost zjistit platby za vstupy.
(58)
Tento výklad zjištění je třeba odmítnout jako chybný. Připomíná se, že v základním nařízení je přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, a tudíž spolehlivost a použití vlastních údajů vyvážejícího výrobce o cenách a nákladech za účelem stanovení běžné hodnoty, výslovně podmíněno tím, že společnost úspěšně prokáže, že splňuje požadavky stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c). Pokud by bylo přijato výše uvedené tvrzení skupiny APP, „obcházelo“ by to jednoduše zjištění vyplývající z posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství a čl. 2 odst. 7 písm. c) použitím jiného druhu informací shromážděných k jiným účelům. To není v souladu s ustanoveními základního nařízení.
(59)
Připomíná se, že v případě skupiny APP bylo u dvou ze čtyř vyvážejících výrobců ve spojení zjištěno, že vyrábějí pouze vícevrstvý kartón a lepenku. Vzhledem ke skutečnosti, že vícevrstvý kartón a lepenka jsou z definice výrobku vyloučeny, jak bylo potvrzeno v (37). a (41). bodě odůvodnění, vyvozuje se závěr, že zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství s ohledem na dva vyvážející výrobce ve spojení v rámci skupiny APP, kteří vyrábějí pouze vícevrstvý kartón a lepenku, nejsou pro toto řízení podstatná.
(60)
Jelikož nebyly podány žádné jiné připomínky týkající se zacházení jako v tržním hospodářství, potvrzují se 31. až 51. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2. Individuální zacházení
(61)
Jelikož k individuálnímu zacházení nebyly podány žádné připomínky, potvrzují se 52. až 55. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3. Běžná hodnota
5.3.1. Srovnatelná země
(62)
Žádná ze stran nezpochybnila výběr USA jako srovnatelné země za účelem konečného určení.
(63)
Jelikož nebyly podány žádné připomínky týkající se výběru srovnatelné země, potvrzují se 56. až 63. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.2. Určení běžné hodnoty
(64)
Připomíná se, že běžná hodnota byla vypočítána na základě údajů, které poskytl jediný spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi (tj. USA). Běžná hodnota byla tudíž stanovena na základě cen při prodeji na domácím trhu jednoho amerického výrobce obdobného výrobku vyráběného v USA. Během období šetření tento výrobce vyráběl a prodával na trhu USA převážnou většinu jednotlivých druhů obdobného výrobku.
(65)
Skupina APP uvedla, že Komise neposkytla potřebné informace týkající se běžné hodnoty ve srovnatelné zemi, jako je srovnatelnost výrobků, reprezentativnost, struktura nákladů, mechanismy spravedlivého srovnání a úpravy.
(66)
Tato tvrzení bylo nutno odmítnout. V této souvislosti se podotýká, že, jak bylo vysvětleno v 9. bodě odůvodnění, Komise poskytla této straně všechny důležité informace týkající se údajů použitých k výpočtu běžné hodnoty, jež mohly být uvolněny, aniž by byl porušen článek 19 základního nařízení, tj. při současném zajištění, aby bylo s případnými důvěrnými údaji, které poskytl jediný výrobce v USA, zacházeno jako s takovými a aby nebyly poskytnuty ostatním stranám. Informace poskytnuté vyvážejícímu výrobci byly smysluplné a umožnily mu pochopit použitou metodiku v souladu s článkem 2 základního nařízení.
(67)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzují se 64. až 67. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.4. Vývozní cena
(68)
Skupina APP tvrdila, že při výpočtu dumpingového rozpětí neměl být vynechán vývoz jedné z jejích společností, které při šetření spolupracovaly, i když neexistovaly odpovídající výrobky. Tato skupina rovněž uvedla, že objem vývozu této společnosti nebyl malý, nýbrž významný.
(69)
S ohledem na tato tvrzení se podotýká, že při stanovení vývozních cen byly uváženy prodejní hodnoty dotyčných obchodů, u těchto obchodů však nebylo možno stanovit běžnou hodnotu, jelikož ve srovnatelné zemi neexistovaly srovnatelné druhy výrobků, a nebylo tudíž možno provést srovnání. Pokud jde o objem vývozu této konkrétní společnosti, poznamenává se, že představoval pouze menší část celkového vývozu skupiny APP a že se jeho cenové úrovně zdály být v souladu s celkovými úrovněmi vývozních cen skupiny APP. Je třeba rovněž uvést, že za účelem určení, zda je vývoz dumpingový či nikoli, byla použita velká většina vývozních obchodů, tj. obchody, u nichž existovala naprostá shoda s běžnou hodnotou stanovenou ve srovnatelné zemi. Tvrzení skupiny APP s ohledem na vývozní cenu bylo proto nutno odmítnout, jelikož nemohou zpochybnit zjištění týkající se dumpingu působícího újmu, poněvadž základ pro výpočet je jednoznačně reprezentativní. Toto zjištění nutně zohledňuje skutečnost, že ve srovnatelné zemi neexistuje pro každý vývozní obchod nutně odpovídající běžná hodnota.
(70)
Skupina APP rovněž uvedla, že se výše uvedený vývoz měl použít ve výpočtech dumpingového rozpětí, jelikož orgán provádějící šetření mohl určit podobné druhy výrobků použité pro výpočet běžné hodnoty, přizpůsobit vývozní cenu běžné hodnotě nebo běžnou hodnotu určit početně za účelem srovnání s výše zmíněným vývozem.
(71)
Tato tvrzení musela být odmítnuta, jelikož ve srovnatelné zemi neexistovaly žádné druhy výrobků, které by se dostatečně blížily vyváženým výrobkům, aby bylo možno provést úpravu o rozdíly ve fyzických vlastnostech. Stejně tak nebylo možné určit pro takovéto druhy výrobků běžnou hodnotu početně. Nebylo rovněž možné stanovit podobné druhy výrobků v ostatních obchodech s běžnou hodnotou, ani nebyl k dispozici základ pro provedení úprav či početní určení běžné hodnoty pomocí předpokladů týkajících se prodejních, správních a režijních nákladů a zisku.
(72)
Skupina APP požádala o vysvětlení s ohledem na přiměřené ziskové rozpětí použité při početním určení vývozní ceny podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení.
(73)
V této souvislosti se uvádí, že na základě nového vývoje Komise tento bod revidovala. Připomíná se, že (jak bylo objasněno v 71. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) byla použita přiměřená míra zisku, která byla mnohem nižší, než je cílový zisk pro výrobní odvětví Unie. Komise přezkoumala dostupné údaje a ziskové rozpětí použité pro početní určení vývozní ceny snížila na míru rovnající se vážené průměrné míře, kterou udala řada dovozců dotčeného výrobku v Unii, kteří nejsou ve spojení, tj. 4,5 %.
(74)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, s výše uvedenou změnou se potvrzují 68. až 71. bod odůvodnění.
5.5. Srovnání
(75)
Skupina APP uvedla, že nechápe základ pro výpočet některých úprav s ohledem na běžnou hodnotu (konkrétně druh úprav a jejich dopad na běžnou hodnotu) a vývozní cenu (konkrétně použitou metodiku a výpočty provedené za účelem dosažení několika poměrů).
(76)
Co se týká úpravy běžné hodnoty, jak bylo vysvětleno v 9. a 62. bodě odůvodnění, poskytla Komise skupině APP všechny relevantní údaje, které bylo možno uvést s přihlédnutím k ustanovením základního nařízení týkajícím se důvěrnosti. Komise u spolupracující strany ve srovnatelné zemi ověřila, zda je v zájmu větší transparentnosti možno zveřejnit další informace týkající se úprav. Po získání souhlasu výrobce ve srovnatelné zemi byly po zveřejnění prozatímních zjištění skupině APP skutečně poskytnuty podrobnější informace, které dále rozváděly úpravy běžné hodnoty.
(77)
Co se týká úprav vývozní ceny, podotýká se, že skupina APP obdržela veškeré údaje. Na základě žádosti skupiny APP jí byla po zveřejnění prozatímních zjištění podána vysvětlení, která podrobněji rozváděla úpravy vývozní ceny.
(78)
Jelikož nebyly podány žádné další připomínky, potvrzují se 72. a 73. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.6. Dumpingové rozpětí
(79)
K dumpingovému rozpětí nebyly předloženy žádné relevantní připomínky. Vzhledem k neexistenci jiných připomínek se potvrzuje 74. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(80)
Vzhledem k revidované míře ziskového rozpětí použité k početnímu určení vývozní ceny pro skupinu APP a podle metodiky objasněné v 31. až 73. bodě odůvodnění prozatímního nařízení jsou konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením toto:
Vyvážející výrobce
Dumpingové rozpětí
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, město Čen-tiang, provincie Ťiang-su, ČLR
43,5 %
Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, město Su-čou, provincie Ťiang-su, ČLR
43,5 %
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, město Šou-kuang, provincie Šan-tung, ČLR
63 %
Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, město Šou-kuang, provincie Šan-tung, ČLR
63 %
(81)
Na základě skutečností uvedených v 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo konečné celostátní dumpingové rozpětí pro ČLR stanoveno za použití konečného dumpingového rozpětí zjištěného u spolupracujících společností s nejvyšší individuální celní sazbou, tj. 63 %. Jelikož nebyly podány žádné jiné připomínky, potvrzuje se 76. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6. VÝROBCI V UNII
(82)
Vláda ČLR uvedla, že jeden z reprezentativních výrobců je údajně ve spojení s jednou čínskou společností, a měl být tudíž vyloučen z definice výrobního odvětví Unie. Šetřením však bylo zjištěno, že výrobky, které vyrábí zmíněná čínská společnost, nejsou dotčeným výrobkem. Tento vztah neměl proto žádný dopad na analýzu újmy ani na zařazení tohoto výrobce v Unii do definice výrobního odvětví Unie.
(83)
Jelikož k výrobě v Unii nebyly podány žádné jiné připomínky, potvrzují se 77. až 79. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7. ÚJMA
7.1. Spotřeba v Unii
(84)
Jelikož ke spotřebě v Unii nebyly podány žádné připomínky, potvrzují se 80. až 82. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2. Dovoz do Unie z ČLR
(85)
Jelikož k výši dovozu do Unie z ČLR nebyly podány žádné připomínky, potvrzují se 83. a 84. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2.1. Cenové podbízení
(86)
Aby bylo zajištěno použití jednotného přístupu při výpočtech dumpingu a cenového podbízení a prodeje pod cenou a z důvodů uvedených v 64. až 67. bodě odůvodnění, byl výpočet cenového podbízení revidován s cílem vyloučit vývoz společnosti jednoho spolupracujícího vyvážejícího výrobce ve skupině.
(87)
Na základě pozměněného souboru údajů pro výpočet a rovněž vzhledem k menší opravě výpočtu byla míra cenového podbízení v 87. bodě odůvodnění mírně revidována. V období šetření byly ceny dumpingového dovozu v průměru o 7,6 % nižší než prodejní ceny výrobců v Unii.
7.3. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie a reprezentativních výrobců v Unii
7.3.1. Předběžné poznámky
(88)
Jeden ze spolupracujících čínských vyvážejících výrobců (APP) uvedl, že analýza újmy měla být provedena na úrovni náležitě vymezeného výrobního odvětví Unie, jež mělo být omezeno na výrobce v Unii, kteří podpořili podnět a spolupracovali při šetření. Tento výrobce předpokládal, že by se závěry týkající se podstatné újmy změnily, pokud by byly některé ukazatele, například podíl na trhu, stanoveny na úrovni takovéhoto „náležitě vymezeného“ výrobního odvětví Unie. Vláda ČLR uvedla, že při analýze újmy nebyly u žadatelů a celého výrobního odvětví Unie jednotně a zevrubně analyzovány všechny ukazatele újmy.
(89)
Za prvé se podotýká, že tvrzení tohoto výrobce byla (jak se zdá) odvozena z ukazatelů vypočítaných pomocí jiných souborů údajů a informací, než které byly zjištěny při šetření a které jsou uvedeny níže a v prozatímním nařízení. Tyto závěry jsou proto věcně nesprávné, a nejsou tudíž podstatné.
(90)
Za druhé, je zavedenou praxí Komise posoudit pro údaj týkající se újmy způsobené na úrovni celého výrobního odvětví Unie makroekonomické činitele, jak bylo objasněno v 89. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. V tomto šetření bylo výrobní odvětví Unie vymezeno na úrovni výrobců v Unii, na něž připadá celková výroba v Unii (77. bod odůvodnění prozatímního nařízení), bez ohledu na to, zda výrobci podpořili podnět nebo spolupracovali při šetření. Vzhledem k této široké definici se odmítá tvrzení vyvážejícího výrobce, že výrobní odvětví Unie nebylo „náležitě“ vymezeno.
(91)
Mikroekonomické činitele jsou analyzovány na úrovni reprezentativních výrobců v Unii bez ohledu na skutečnost, zda podporují podnět, či nikoli. Na reprezentativní výrobce připadalo 58 % výroby v Unii. Žádný z ostatních výrobců v Unii neuvedl, že závěry Komise týkající se mikroekonomických činitelů jsou nespolehlivé či neopodstatněné. Neexistuje proto důvod pro zpochybnění zjištění založených na informacích, které poskytli pouze reprezentativní výrobci v Unii.
(92)
Byly obdrženy další připomínky týkající se úrovně spolupráce jednoho reprezentativního výrobce v Unii.
(93)
Uvádělo se, že jeden z reprezentativních výrobců v Unii spolupracoval pouze částečně, jelikož byl údajně ve spojení s jiným výrobcem, který při šetření nespolupracoval. Společnosti byly údajně ve spojení v důsledku přechodných dohod uzavřených v době získání obchodního segmentu druhého výrobce, který se týkal bezdřevého natíraného papíru, spolupracujícím výrobcem v Unii. Uvádělo se, že prostřednictvím těchto prozatímních dohod kontroluje spolupracující výrobce v Unii některé z papíren, které zůstaly ve vlastnictví částečně nabytého výrobce. Na podporu tohoto tvrzení poukázal vyvážející výrobce na rozhodnutí Komise (5), které v době akvizice zkoumalo, zda je nutno transakci považovat za získání ve smyslu nařízení Rady (ES) č. 139/2004 ze dne 20. ledna 2004 o kontrole spojování podniků (Nařízení ES o spojování) (6).
(94)
Tímto tvrzením se již zabýval 91. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Připomíná se, že zmíněné přechodné dohody neprokazují, že by mezi společnostmi existoval vztah překračující běžný obchodní vztah mezi kupujícím a prodávajícím. Cílem podmínek prozatímních dohod je řízení prodeje natíraného papíru během přechodného období a podle těchto podmínek má výrobce v Unii během přechodného období pouze funkce, jež jsou srovnatelné s obchodním zástupcem. V konsolidované účetní závěrce ověřené auditory a ve své odpovědi na dotazník tento výrobce mimoto uvedl příjmy z provizí plynoucí z jeho působení jakožto zástupce dotyčných papíren; výrobce v Unii nevykázal u těchto papíren vlastnictví, a tudíž ani žádné náklady.
(95)
Podle výše uvedeného rozhodnutí Komise se transakce mezi společnostmi pokládala za získání části podniku jiné společnosti výrobcem v Unii, nikoli za převzetí společnosti jako takové. Z rozhodnutí nevyplývá, že by po akvizici měly být společnosti pokládány za jeden subjekt; společnosti zejména nezaložily společný podnik. Podotýká se rovněž, že zeměpisná oblast, která byla zkoumána ve výše uvedeném rozhodnutí, zahrnuje celý Evropský hospodářský prostor, a nikoli Unii. Je třeba rovněž uvést, že v dotyčném rozhodnutí Komise neanalyzovala vztah mezi dotyčnými společnostmi ve smyslu článku 143 prováděcího nařízení k celnímu kodexu Společenství (7).
(96)
V tomto ohledu proto neexistují důvody pro přehodnocení prozatímních závěrů, tj. že obě společnosti nejsou ve spojení ve smyslu článku 143 nařízení (EHS) č. 2454/93 a že dotyčný výrobce v Unii při šetření plně spolupracoval.
(97)
Vyvážející výrobce rovněž uvedl, že by každá přidružená společnost výrobců v Unii měla poskytnout zvláštní odpověď na dotazník, jelikož se jedná o samostatné právní subjekty. Vyvážející výrobce poukazoval na diskriminaci, jelikož se požadovalo, aby pro každý subjekt ve skupině podal zvláštní žádost o zacházení jako v tržním hospodářství.
(98)
Podotýká se, že v případě žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství nese důkazní břemeno skupina společností a musí prokázat, že všechny společnosti ve skupině splňují kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, jelikož se rozhodnutí, zda by mělo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, či nikoli, týká celé skupiny. V případě dotazníků pro výrobce v Unii je účelem určit, zda v období šetření existovala podstatná újma způsobená (celému) výrobnímu odvětví Unie. Tvrzení týkající se diskriminace nebere v potaz jednoznačný rozdíl mezi cíli šetření týkajícího se újmy a rozhodnutí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(99)
V případě dotyčného výrobce v Unii se v každém případě usuzovalo, že pro smysluplnou odpověď a analýzu aspektů újmy postačuje jedna odpověď na dotazník. Odpověď zejména obsahovala podrobný rozpis informací na úrovni jednotlivých papíren a během inspekcí na místě bylo možno ověřit veškeré potřebné údaje týkající se všech výrobců/prodejců obdobného výrobku, kteří jsou ve spojení.
(100)
V následně poskytnutých informacích vyvážející výrobce také uvedl, že táž společnost plně nespolupracovala, jelikož vyplnila svůj formulář jménem neexistujícího subjektu, a že auditované účetnictví společnosti neodpovídá údajům poskytnutým v její odpovědi na dotazník. Závěry uvedené v předchozím bodě odůvodnění jsou relevantní i v tomto ohledu.
(101)
Závěry uvedené v 88. až 91. bodě odůvodnění se proto nemění.
7.3.2. Údaje týkající se výrobního odvětví Unie (makroekonomické ukazatele)
(102)
Vláda ČLR uvedla, že makroekonomické údaje použité při analýze nejsou úplné a přesné, nemohou být proto použity jako jednoznačné důkazy o podstatné újmě.
(103)
Při inspekci na místě u žadatele bylo potvrzeno, že údaje použité ke stanovení makroekonomických ukazatelů byly shromážděny přímo od výrobců v Unii, na něž připadá přibližně 98 % celkové výroby v Unii, a jsou dostatečně podrobné, aby bylo možno získat informace o dotčeném výrobku. Použité předpoklady nebo odhady byly provedeny na přiměřeném a opodstatněném základě; například kotouče určené k rozřezání nebyly vzaty v úvahu z důvodu jejich jasně nevýznamných objemů, což je patrné z jejich podílu na celkovém objemu prodeje reprezentativních výrobců v Unii. Toto tvrzení bylo proto třeba odmítnout.
(104)
Vyvážející výrobce tvrdil, že by podíl výrobců v Unii na trhu měl zahrnovat rovněž dovoz ze Švýcarska, jelikož ten pochází z papírny, kterou vlastní jeden z reprezentativních výrobců v Unii.
(105)
Zeměpisná působnost antidumpingových šetření se týká Evropské unie. Toto tvrzení muselo být proto odmítnuto.
(106)
Uvádělo se rovněž, že se podíl žadatele na trhu v posuzovaném období pozoruhodně zvýšil.
(107)
Podíl na trhu je makroekonomickým ukazatelem, který je analyzován na úrovni celého výrobního odvětví Unie, a nikoli na úrovni žadatelů. Kromě toho je tvrzení týkající se podílu žadatelů na trhu věcně nesprávné.
(108)
Jelikož v této souvislosti nebyly podány žádné další připomínky, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená v 92. až 98. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.3.3. Údaje týkající se reprezentativních výrobců v Unii (mikroekonomické ukazatele)
(109)
Vyvážející výrobce uvedl, že analýza újmy je chybná kvůli skutečnosti, že do analýzy mikroekonomických ukazatelů pro roky 2006-2008 nebyly zahrnuty informace o papírnách, které získal výrobce v Unii uvedený v 89. bodě odůvodnění.
(110)
Podle tvrzení předložených vyvážejícím výrobcem byly mikroekonomické ukazatele upraveny tak, aby představovaly zcela srovnatelnou tendenci v průběhu let s vyloučením informací o získaných papírnách pro všechny posuzované roky.
(111)
Na základě pozměněného rozsahu údajů použitých při analýze hospodářské situace reprezentativních výrobců v Unii, jak bylo objasněno v předchozím bodě odůvodnění, jsou mikroekonomické ukazatele s konečnou platností stanoveny takto:
7.3.3.1. Průměrné jednotkové ceny reprezentativních výrobců v Unii
(112)
Navzdory mírně pozměněným údajům se potvrzují základní tendence a zjištění uvedená v 99. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se závěrem, že ceny bezdřevého natíraného papíru byly v průběhu let stálé.
Tabulka 5
Ceny výrobců v Unii
Ceny výrobců v Unii
2006
2007
2008
2009/ období šetření
Průměrná cena (EUR/t)
692
717
691
699
Index
100
104
100
101
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník.
7.3.3.2. Stav zásob
(113)
Zásoby v období šetření představovaly asi 10 % objemu výroby. Stav zásob reprezentativních výrobců v Unii se během posuzovaného období zvýšil o 10 %, a to zejména mezi léty 2006 a 2007 a později mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Toto zvyšování se pozoruhodně časově shodovalo s prudkým nárůstem levného dumpingového dovozu z ČLR.
Tabulka 6
Stav zásob
Stav zásob
2006
2007
2008
2009/ období šetření
Zásoby (v tunách)
278 265
298 547
296 387
306 588
Index
100
107
107
110
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník.
7.3.3.3. Zaměstnanost, mzdy a produktivita
Tabulka 7
Zaměstnanost
Zaměstnanost
2006
2007
2008
2009/ období šetření
Zaměstnanost v ekvivalentech plného pracovního úvazku (FTE)
7 756
7 487
7 207
6 197
Index
100
97
93
80
Mzdové náklady (EUR/FTE)
54 053
54 948
57 026
58 485
Index
100
102
105
108
Produktivita (v jednotkách/FTE)
453
478
486
484
Index
100
106
107
107
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník.
(114)
V důsledku uzavření některých papíren a konsolidace reprezentativních výrobců v Unii se během posuzovaného období počet zaměstnanců výrazně snížil, a to o 20 % (téměř 1 600 pracovních míst). Nárůstu efektivity bylo dosaženo zvýšením a udržením vysokého výkonu na jednoho zaměstnance, dokonce i v době značného propouštění. Mzdové náklady trvale rostly, přičemž se za posuzované období zvýšily celkem o 8 %.
(115)
Potvrzují se proto závěry uvedené v 102. bodě odůvodnění prozatímního nařízení s mírně pozměněnými údaji.
7.3.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic
Tabulka 8
Ziskovost
2006
2007
2008
2009/ období šetření
Ziskovost
-1,08 %
-0,20 %
-2,49 %
2,88 %
Změna (100=2006)
+0,88 %
-1,41 %
+3,95 %
Peněžní tok (v tisících EUR)
260 047
211 036
172 570
336 753
Index
100
81
66
129
Investice (v tisících EUR)
151 900
151 027
127 845
87 875
Index
100
99
84
58
Návratnost investic
-0,73 %
-0,54 %
-2,73 %
0,39 %
Změna (100=2006)
+0,19 %
-2,00 %
+1,12 %
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník.
(116)
Míra ziskovosti v posuzovaném období byla upravena, aby přesněji zohledňovala úroveň ziskovosti. Touto změnou však není dotčena základní tendence týkající se ziskovosti. Reprezentativní výrobci v Unii utrpěli v letech 2006 až 2008 ztráty a finanční situace se začala zlepšovat teprve v roce 2009, kdy světová cena buničiny, která je hlavní surovinou, výrazně klesla v důsledku hospodářského útlumu. Snížení cen buničiny (-19 %) bylo považováno za mimořádně velký pokles, který přímo přispěl k zlepšení finanční situace v období šetření. Je nutno zmínit, že od období šetření se ceny buničiny vrátily na úrovně před obdobím šetření.
(117)
S výhradou mírně pozměněných údajů se potvrzují zjištění týkající se peněžního toku, investic a návratnosti investic, která byla uvedena v 104. a 105. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(118)
Vyvážející výrobce uvedl, že by se zlepšení ziskovosti nemělo považovat za omezený případ vycházející z mimořádného poklesu nákladů na surovinu, jak bylo objasněno v 107. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Pokles nákladů přinesl prospěch všem místním i čínským výrobcům, nejen žadatelům. Obrat v ziskovosti nebyl proto založen výhradně na snížení nákladů, nýbrž byl spíše výsledkem změny cenové politiky žadatelů.
(119)
Vyvážejí výrobce dále uvedl, že ziskovost je ovlivňována spíše cenami bezdřevého natíraného papíru než cenou buničiny. Bylo však zjištěno, že zatímco ceny buničiny v roce 2009 prudce poklesly, ceny bezdřevého natíraného papíru zůstaly stabilní a v důsledku toho vzrostl zisk. Vzhledem ke stabilním cenám proto v tomto konkrétním období nelze vyvozovat vzájemný vztah mezi cenami a ziskovostí.
(120)
Míra ziskovosti je ukazatelem, který je analyzován na úrovni reprezentativních výrobců v Unii, nikoli na úrovni žadatele, jak naznačovala dotyčná strana. Analýza shromážděných informací prokázala přímou souvislost mezi mimořádným poklesem cen buničiny, která je hlavní surovinou, a vyšší ziskovostí; přičemž při zlepšení ziskovosti skutečně hrály roli stálé ceny hotových výrobků. Ačkoliv to pravděpodobně platilo i pro ostatní výrobce na trhu, nemění to závěr, že toto dočasné zlepšení ziskovosti je způsobeno mimořádným poklesem cen suroviny v období šetření.
7.3.3.5. Schopnost získávat kapitál
(121)
Potvrzují se zjištění týkající se schopnosti reprezentativních výrobců získávat kapitál, jak bylo uvedeno v 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.4. Závěr o újmě
(122)
Jeden vyvážející výrobce a vláda ČLR uvedli, že neexistují jednoznačné důkazy, že žádající výrobci v Unii utrpěli podstatnou újmu. Naopak, žadatelé vykázali v období šetření celkově stabilní hospodářské výsledky a vyšší ziskovost.
(123)
Za prvé, stav výrobního odvětví Unie je analyzován na úrovni reprezentativních výrobců v Unii, a nikoli na úrovni žadatelů, jak naznačovaly zmíněné strany.
(124)
Za druhé, jak již bylo uvedeno v 85. a 102. bodě odůvodnění, zdá se, že závěry těchto stran byly odvozeny z ukazatelů vypočítaných podle jiných souborů údajů a informací, než které byly zjištěny během šetření a představeny výše a v prozatímním nařízení. Tyto závěry jsou proto věcně nesprávné. Analýza stran nebyla mimoto konzistentní s ohledem na použití dvou různých souborů údajů pro makroekonomické a mikroekonomické ukazatele.
(125)
Dále bylo uvedeno, že zlepšení ziskovosti je nutno považovat rovněž za výsledek restrukturalizačního úsilí výrobního odvětví, včetně snížení výroby a zaměstnanosti a zvýšení produktivity. V tomto případě nelze posledně uvedené faktory pokládat za jediné ukazatele újmy, nýbrž všechny ukazatele újmy je nutno posoudit společně.
(126)
V čl. 3 odst. 5 základního nařízení je uveden výčet hospodářských činitelů a ukazatelů, jež je nutno vyhodnotit při zkoumání dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie. V čl. 3 odst. 5 se výslovně uvádí, že výčet těchto činitelů není vyčerpávající a žádné z uvedených kritérií nemusí být rozhodující. Ačkoliv je nutno ukazatele posoudit jednotlivě, závěry by měly být vyvozeny pomocí analýzy všech činitelů.
(127)
Výše uvedená tvrzení vyážejícího výrobce a vlády ČLR celkově neovlivňují závěr, jehož bylo dosaženo v prozatímní fázi, a který se proto potvrzuje, tj. že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
(128)
Strany se opakovaně vyjádřily rovněž k hrozbě možné další podstatné újmy s ohledem na obrovský nárůst kapacity čínských výrobců podporovaný politikou a subvencemi státu. Šetření se zabývalo existencí podstatné újmy, a nikoli hrozbou další podstatné újmy. Tyto připomínky nemohly proto ovlivnit zjištění a je nutno je odmítnout.
(129)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzují prozatímní zjištění uvedená v 107. až 111. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
8. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
(130)
Komise obdržela řadu připomínek k prozatímním zjištěním týkajícím se příčinné souvislosti mezi dumpingem a újmou.
8.1. Účinek dumpingového dovozu
(131)
Řada stran zpochybnila prozatímní zjištění týkající se účinku dumpingového dovozu. Hlavním předloženým tvrzením bylo to, že čínský dovoz neměl z hlediska objemu a cen významný dopad. Uvádělo se, že nedošlo k prudkému nárůstu čínského dovozu, nýbrž že se tento v průběhu let zvyšoval postupně, a jeho dopad byl proto poměrně omezený a pro účely zjištění újmy by se neměl zveličovat. Dále se uvádělo, že čínské ceny byly sice nižší než ceny výrobců v Unii, neměly však dopad na relativně stálé ceny výrobního odvětví Unie. Jeden spolupracující čínský vyvážející výrobce zpochybnil zjištění Komise, že čínské ceny zapříčinily stlačení cen. Poukázal na skutečnost, že v roce 2009, kdy se čínské ceny dále snížily, zaznamenaly ceny výrobního odvětví Unie nejen růst, nýbrž ve skutečnosti umožnily výrobnímu odvětví Unie dosáhnout zisku.
(132)
Vývoj čínského dovozu byl podrobně analyzován v 84. a 114. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Bylo zjištěno, že se dovoz v posuzovaném období téměř ztrojnásobil, zejména od roku 2006 do roku 2007 (+118 %) a od roku 2008 do období šetření (+81 %). Nárůst objemu proto nelze pokládat za nevýznamný.
(133)
Pokud jde o ceny, ceny čínského dovozu byly o 7,6 % nižší než ceny reprezentativních výrobců v Unii, což se pokládalo za významné na trhu, na němž je transparentnost cen vysoká. Jak bylo popsáno v 112. bodě odůvodnění, ceny reprezentativních výrobců v Unii byly v posuzovaném období stálé s výjimkou mimořádného zvýšení v roce 2007, což je rok, v němž čínský vývoz nerostl. V roce 2009 se výrobcům v Unii podařilo udržet ceny stabilní za cenu dalšího úbytku podílu na trhu a ztráty ziskovosti způsobené spolupůsobením těchto stálých cen a snižujících se nákladů na surovinu.
(134)
Čínský vyvážející výrobce uvedl, že dovoz bezdřevého natíraného papíru z Číny nemá dopad na ceny v odvětví v Unii, jelikož není srovnatelný s bezdřevým natíraným papírem vyráběným a prodávaným reprezentativními výrobci v Unii, protože při určení cenového podbízení a úrovně ceny, která nepůsobí újmu, bylo porovnáno pouze 10 % prodeje reprezentativních výrobců v Unii. Poznamenává se, že se tato určení provádějí na základě zcela srovnatelných výrobků, které se přímo shodují ve všech vlastnostech, aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání. Bezdřevý natíraný papír vyráběný čínskými výrobci a výrobci v Unii jsou však obecně srovnatelné výrobky, jak uvádí 42. bod odůvodnění, a proto spolu přímo soutěží na trhu Unie.
(135)
Dále bylo namítáno, že zjištění, že trh s bezdřevým natíraným papírem je komoditním trhem, který se vyznačuje vysokým stupněm transparentnosti, je nesprávné, jelikož výrobci v Unii prodávají přibližně polovinu svých výrobků přímo koncovým uživatelům. V rozporu s tímto tvrzením prodávali reprezentativní výrobci v Unii většinu svých výrobků prostřednictvím obchodníků přímo nebo nepřímo (jednalo se o takzvaný indentní prodej, při němž jsou výrobky zasílány přímo zákazníkovi, avšak objednávání a fakturace probíhají prostřednictvím obchodníků). Obchodníci sehrávají klíčovou úlohu jak při zásobování výrobky, tak při zajišťování cenové transparentnosti na trhu.
(136)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzují prozatímní zjištění uvedená v 113. až 117. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
8.2. Vliv dalších činitelů
8.2.1. Vývoj spotřeby na trhu Unie a hospodářská krize
(137)
Jeden spolupracující čínský vyvážející výrobce a vláda ČLR uvedli, že snížení výroby v Unii bylo důsledkem světové finanční krize a prudkého poklesu spotřeby na trhu Unie, jak dokládají negativní tendence zaznamenané u výrobců v Unii s ohledem na prodej na domácím trhu, využití kapacity, zaměstnanost a stav zásob, a neměly by být přičteny čínskému dovozu.
(138)
K doložení svého tvrzení citovala vláda ČLR prohlášení týkající se konkurenceschopnosti a zaměstnanosti, které v červnu 2009 zveřejnil papírenský a celulózový průmysl (dále jen „prohlášení“). Tento dokument se vztahuje na celý papírenský a celulózový průmysl a je určen pro účely obecné politiky. Na základě informací uvedených v tomto dokumentu nelze vyvodit zvláštní závěry pro výrobu a prodej dotčeného výrobku. Nelze proto dospět k závěru, zda se tvrzení nebo zjištění uvedená v prohlášení skutečně vztahují jednoznačně na dotčený výrobek. Jelikož při šetření nebyla zjištěna významná souvislost mezi finanční krizí a podstatnou újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, bylo nutno toto tvrzení odmítnout.
8.2.2. Ceny surovin
(139)
Nebyla předložena žádná nová tvrzení, jež by vedla k přehodnocení závěrů uvedených v 120. až 122. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a v 113. bodě odůvodnění tohoto nařízení.
8.2.3. Vývozní výkonnost reprezentativních výrobců v Unii
(140)
Revize mikroekonomického ukazatele vysvětlená ve 110. bodě odůvodnění měla dopad na analýzu vývozní výkonnosti reprezentativních výrobců v Unii do té míry, že snížení jejich prodeje na vývoz v posuzovaném období činilo 16 %. Prodej na vývoz těchto společností stranám, které nejsou ve spojení, představoval 26 % jejich celkového prodeje.
(141)
Na rozdíl od tvrzení jednoho vyvážejícího výrobce se prozatímní nařízení v 123. a 124. bodě odůvodnění zabývalo vývojem vývozu dotčeného výrobku reprezentativními výrobci v Unii. Výše uvedená revize neovlivňuje tyto závěry učiněné v prozatímní fázi.
(142)
Předložené tvrzení a důkazy o vlivu vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie tedy nevedly ke změně závěrů učiněných v prozatímní fázi.
8.2.4. Dovoz z jiných třetích zemí
(143)
Předloženými tvrzeními o účinku dovozu z jiných třetích zemí se již zabývaly 125. až 127. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
8.2.5. Strukturální nadbytek kapacity
(144)
Uvádělo se, že újmu, která byla způsobena výrobcům v Unii, způsobil strukturální nadbytek kapacity. Tento činitel byl již analyzován v 128. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(145)
Hlavním argumentem předloženým v této souvislosti bylo to, že restrukturalizační úsilí výrobního odvětví Unie bylo v roce 2009 završeno konsolidací dvou velkých výrobců, která vedla k okamžitému zlepšení situace výrobního odvětví Unie. Jak bylo popsáno v 93. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, probíhala restrukturalizace od roku 2000 až do období šetření. Kladný dopad zmíněné konsolidace se měl odrazit v lepším využití kapacity a přinejmenším ve stálém objemu prodeje, oba tyto ukazatele se však v období šetření zhoršily. Na druhou stranu bylo zjištěno, že lepší ziskovost výrobního odvětví Unie v období šetření způsobil především a přímo mimořádný jednorázový pokles cen buničiny. Zůstávají proto zachovány závěry uvedené v 128. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že restrukturalizační úsilí výrobního odvětví bylo narušeno dumpingovým dovozem.
8.3. Závěr o příčinné souvislosti
(146)
Na základě výše uvedených skutečností jsou zachována prozatímní zjištění uvedená v 129. až 132. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení. Potvrzují se rovněž prozatímní zjištění týkající se vlivu ostatních známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie: tyto činitele nejsou takové, aby narušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
9. ZÁJEM UNIE
9.1. Výrobní odvětví Unie
(147)
Nebyly obdrženy žádné další připomínky nebo informace ohledně zájmu výrobců v Unii a dovozců a obchodníků. Potvrzují se proto prozatímní zjištění ohledně zájmu těchto skupin uvedená v 134. až 138. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
9.2. Dovozci a obchodníci
(148)
Nebyly obdrženy žádné další připomínky ani informace o zájmu dovozců a obchodníků. Potvrzují se proto prozatímní zjištění ohledně zájmu těchto skupin uvedená v 139. až 143. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
9.3. Uživatelé
(149)
Po zveřejnění prozatímních opatření se přihlásily další tři tiskárny a sdružení evropských tiskáren a vydavatelů. Tito tvrdili, že opatření budou mít nepříznivý dopad na navazující odvětví, jelikož by růst cen mohl vést k přemístění tiskařského průmyslu, což by mělo za následek vyšší dovoz navazujících tiskovin. Toto tvrzení bylo doloženo skutečností, že se dovoz tiskovin z ČLR v posledních letech rychle zvyšoval a v rámci evropské spotřeby všech tiskovin zjevně zaujímal značný podíl na trhu.
(150)
Uvádělo se rovněž, že by opatření mohla způsobit nedostatek dodávek na trhu a delší dodací lhůty pro uživatele.
(151)
Většina těchto tvrzení se netýkala konkrétních společností a podobala se tvrzením, která již byla předložena v prozatímní fázi šetření a jimiž se zabývaly 146. a 150. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Připomíná se, že spolupráce tiskáren byla omezená a z omezených kvantitativních údajů, které byly obdrženy, byl vyvozen závěr, že vzhledem k úrovni ziskovosti a podílu bezdřevého natíraného papíru na jejich nákladech jsou tiskárny skutečně citlivé na růst cen. Většina tiskáren však v období šetření čínský papír nenakupovala nebo byl tento přímý nákup jen velmi omezený a množství čínského papíru je celkově nízké, přímý dopad cla by byl proto zanedbatelný. Většina tiskáren rovněž uváděla, že vzhledem k nutnosti krátkých dodacích lhůt zůstal podíl dodávek přímo ze třetích zemí omezený.
(152)
Pokud jde o tvrzení týkající se navazujících tiskovin z ČLR, je třeba uvést, že statistiky dovozu tiskovin zahrnují širokou škálu výrobků, k nimž patří hotové tiskoviny, které nejsou vytištěny na bezdřevém natíraném papíru. Na základě dostupných informací nebylo možno posoudit, jaká část výrobků dovážených z ČLR je vytištěna na dotčeném výrobku a jaká část je vytištěna na jiných druzích papíru. Z poskytnutých informací je však známo, že tiskoviny pocházející z ČLR většinou zahrnují některé zvláštní kategorie knih, knih pro děti, kalendářů, obalů a pohlednic. Výrobky, které jsou „časově citlivější“, jako jsou týdenní/měsíční časopisy a jiné noviny, jsou vzhledem k době potřebné pro přepravu k dovozu z ČLR méně náchylné. Ačkoliv tisk některých tištěných výrobků může být náchylnější k přemístění, na druhou stranu existují druhy výrobků, u nichž jsou zásadní blízkost a služby, a proto nejsou ovlivněny zahraniční hospodářskou soutěží. Přestože je papír pro odvětví tisku důležitým prvkem nákladů, je toto odvětví navíc rovněž náročné na práci, a proto mohou být náklady práce významnější hnací silou vývoje, pokud jde o přemístění. Nelze tedy vyloučit, že se zvýší dovoz tištěných výrobků, které jsou vytištěny na bezdřevém natíraném papíru, avšak s žádnou přesností nelze odhadnout úroveň nárůstu a míru ovlivnění konkurenceschopnosti výrobců v oblasti tisku, a tedy přímý dopad případného zvýšení cen na navazující odvětví tisku v Unii.
(153)
Z předložených informací je rovněž známo, že tiskařský průmysl trpí strukturálním nadbytkem kapacity, který vede k pokračující restrukturalizaci tohoto výrobního odvětví. Jednou z hnacích sil restrukturalizace byla rovněž konsolidace výrobců papíru v hodnotovém řetězci. Mělo se za to, že problémy tiskařského průmyslu se zvýšením cen působí spíše strukturální nadbytek kapacit v samotném tiskařském průmyslu.
(154)
Zúčastněné strany, které poukazovaly na možný nedostatek dodávek, tento možný dodatek nevyčíslily, ani neposkytly příslušný odhad. V každém případě se tato tvrzení nezdají být doložena mírou využití kapacity výrobců v Unii, která v období šetření činila 83 %, což znamená volnou kapacitu přibližně jeden milion tun. Na základě těchto skutečností není pravděpodobné, že dojde k nedostatku dodávek.
9.4. Závěr týkající se zájmu Unie
(155)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzují prozatímní zjištění týkající se zájmu Unie, tj. že neexistují přesvědčivé důvody proti uložení konečných opatření na dovoz bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z ČLR.
10. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
10.1. Úroveň pro odstranění újmy
(156)
Jedna skupina čínských vyvážejících výrobců si vyžádala další informace o metodě použité při výpočtu cílového zisku ve výši 8 %, který byl použit pro výpočet ceny nepůsobící újmu. Skupina odkázala na podnět, v němž byl navrhovaný cílový zisk nižší.
(157)
Žadatel na druhou stranu požadoval, aby byl cílový zisk stanoven na úrovni minimálně 10 %, přičemž vycházel z očekávaného ziskového rozpětí, které ve své metodice klasifikace používají nezávislé ratingové agentury, a ze ziskovosti, jíž dosáhl výrobce činný v jiném segmentu výroby papíru, který není ovlivněn čínským dovozem.
(158)
Je nutno objasnit, že cílový zisk navrhovaný v podnětu byl posouzen na základě odpovědí na dotazník a inspekcí na místě u reprezentativních výrobců v Unii. Konkrétně byly zvažovány náklady investic do strojního zařízení. Bylo zjištěno, že cílový zisk stanovený na posledně uvedeném základě odráží nutnost vysokých počátečních investic a riziko spojené s tímto kapitálově náročným výrobním odvětvím v případě neexistence dumpingového nebo subvencovaného dovozu. Proto je cílový zisk 8 % považován za úroveň, které by mohlo odvětví dosáhnout, pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu. Jak bylo uvedeno v 86. bodě odůvodnění, byl v zájmu zajištění jednotného přístupu při výpočtu dumpingu a cenového podbízení a prodeje pod cenou a z důvodů uvedených v 68. až 71. bodě odůvodnění výpočet úrovně pro odstranění újmy revidován s cílem vyloučit vývoz společnosti spolupracujících čínských vyvážejících výrobců ve skupině.
(159)
Ve všech ostatních ohledech se potvrzují 153. až 161. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
10.2. Konečná opatření
(160)
Na základě závěrů, jichž bylo dosaženo s ohledem na dumping, újmu, příčinnou souvislost a zájem Unie, by v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z ČLR na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy, podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných rozpětí újmy.
(161)
Podotýká se, že souběžně s antidumpingovým řízením týkajícím se dovozu bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z ČLR probíhalo antisubvenční řízení. Jelikož podle čl. 14 odst. 1 základního nařízení a čl. 24 odst. 1 druhého pododstavce nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (8), (dále jen „základní antisubvenční nařízení“) nesmí být na žádný výrobek současně uloženo antidumpingové i vyrovnávací clo, aby se napravila táž situace, která vzniká jak dumpingem, tak poskytnutím vývozní subvence, pokládalo se za nezbytné určit, zda a do jaké míry částka subvencí a dumpingové rozpětí vyplývají ze stejné situace.
(162)
Pokud jde o subvenční programy, které představovaly vývozní subvence ve smyslu čl. 4 odst. 4 písm. a) základního antisubvenčního nařízení, je konečné antidumpingové rozpětí zjištěné u dvou čínských vyvážejících výrobců způsobeno částečně (tj. 0,05 %) existencí napadnutelných vývozních subvencí. U ostatních subvenčních programů se vzhledem k použití pravidla nižšího cla v tomto případě a zjištěné výši subvence v souběžném antisubvenčním řízení nepovažovalo za nutné dále zkoumat, zda a do jaké míry jsou stejné subvence vyrovnány dvakrát, je-li na stejný dovážený výrobek uloženo současně antidumpingové i vyrovnávací clo.
(163)
Co se týká konečné celostátní úrovně dumpingu a subvence, připomíná se, že tato úroveň byla zjištěna pomocí konečného dumpingového rozpětí a konečného rozpětí subvence zjištěného u spolupracujících čínkých vyvážejících výrobců s nejvyšší individuální celní sazbou, tj. 63 % v případě konečného dumpingového rozpětí a 16 % v případě konečného rozpětí subvence.
(164)
Připomíná se, že pro antidumpingové i antisubvenční šetření platí stejná úroveň pro odstranění újmy. V této souvislosti se uvádí, že úroveň pro odstranění újmy je nižší než konečná dumpingová rozpětí, avšak vyšší než konečná rozpětí subvence. Považovalo se za vhodné uložit konečné vyrovnávací clo na úrovni zjištěných konečných rozpětí subvence a poté uložit konečné antidumpingové clo do příslušné úrovně pro odstranění újmy.
(165)
Na základě výše uvedených skutečností a s přihlédnutím k zjištěním uvedeným v prováděcím nařízení Rady (EU) č. 452/2011 ze dne 6. května 2011 o uložení konečného vyrovnávacího cla a o konečném výběru prozatímního cla na dovoz bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z Čínské lidové republiky (9) a s ohledem čl. 14 odst. 1 poslední větu základního nařízení, podle níž clo nebude uloženo do míry nezbytné ke splnění pravidla stanoveného v uvedené větě, je sazba konečného antidumpingového cla pro ČLR a sazba cel, která budou uložena, následující:
Společnost
Celkové rozpětí subvence
Z toho vývozní subvence
Dumpinové rozpětí
Rozpětí újmy
Sazba konečného vyrovná-vacího cla
Sazba konečného antidumpingového cla
Sazba konečného antidumpingového cla, které má být uloženo
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, město Čen-tiang, provincie Ťiang-su, ČLR; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, město Su-čou, provincie Ťiang-su, ČLR
12 %
0,05 %
43,5 %
20 %
12 %
20 %
8 %
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, město Šou-kuang, provincie Šan-tung, ČLR; Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, město Šou-kuang, provincie Šan-tung, ČLR
4 %
0 %
63 %
39,1 %
4 %
39,1 %
35,1 %
Všechny ostatní společnosti
12 %
0,05 %
63 %
39,1 %
12 %
39,1 %
27,1 %
11. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(166)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se s přihlédnutím ke skutečnosti, že v souběžném antisubvenčním řízení nebyla uložena žádná prozatímní opatření, považovalo za nezbytné, aby se částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením vybraly s konečnou platností v rozsahu prozatímních uložených cel.
(167)
Jeden ze spolupracujících čínských vyvážejících výrobců uvedl, že konečný výběr prozatímního cla v sazbách stanovených v čl. 1 odst. 2 nařízení (EU) č. 1042/2010 by byl v rozporu s čl. 10 odst. 3 druhou větou základního nařízení. Jak je však vysvětleno v tomto nařízení, a zejména v jeho čl. 1 odst. 2, konečné clo uložené tímto nařízením je ve skutečnosti vyšší než uložené prozatímní clo. Za těchto okolností by prozatímní clo v sazbách stanovených v čl. 1 odst. 2 nařízení (EU) č. 1042/2010 mělo být s konečnou platností vybráno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na bezdřevý natíraný papír, což je papír, kartón nebo lepenka, natíraný na jedné nebo na obou stranách (nikoli papír, kartón nebo lepenka kraft), v listech (arších) nebo kotoučích, o plošné hmotnosti nejméně 70 g/m2, avšak nejvýše 400 g/m2, a bělosti vyšší než 84 (měřeno podle normy ISO 2470-1), v současnosti kódů KN ex 4810 13 20, ex 4810 13 80, ex 4810 14 20, ex 4810 14 80, ex 4810 19 10, ex 4810 19 90, ex 4810 22 10, ex 4810 22 90, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10, ex 4810 99 30 a ex 4810 99 90 (kódy TARIC 4810132020, 4810138020, 4810142020, 4810148020, 4810191020, 4810199020, 4810221020, 4810229020, 4810293020, 4810298020, 4810991020, 4810993020 a 4810999020), pocházející z Čínské lidové republiky.
Konečné antidumpingové clo se nevztahuje na kotouče vhodné pro použití v kotoučových tiskařských strojích. Kotouče vhodné pro použití v kotoučových strojích jsou definovány jako kotouče, které při zkoušce ISO podle normy ISO 3783:2006 na určení pevnosti v tahu metodou vzrůstající rychlosti za použití zkušebního přístroje IGT (elektrického modelu) vykáží výsledek nižší než 30 N/m v příčném směru (cross-direction, CD) a výsledek nižší než 50 N/m v podélném směru výroby na stroji (machine direction, MD). Konečné antidumpingové clo se nevztahuje rovněž na vícevrstvý papír a vícevrstvý kartón a lepenku.
2. Sazba konečného antidumpingového cla je tato:
Společnost
Sazba antidumpingového cla
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, město Čen-tiang, provincie Ťiang-su, ČLR; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, město Su-čou, provincie Ťiang-su, ČLR
20 %
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, město Šou-kuang, provincie Šan-tung, ČLR; Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, město Šou-kuang, provincie Šan-tung, ČLR
39,1 %
Všechny ostatní společnosti
39,1 %
3. Pokud jde o antidumpingové clo stanovené v čl. 1 odst. 2, 12 % se nevybere u společností Gold East Paper (Jiangsu) Co. a Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., 4 % u společností Shangdong Chenming Paper Holdings Limited a Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd a 12 % u všech ostatních společností, pokud je odpovídající částka vybrána podle nařízení (EU) č. 452/2011.
4. S ohledem na čl. 1 odst. 2 a 3 je sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Sazba antidumpingového cla
Doplňkový kód TARIC
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, město Čen-tiang, provincie Ťiang-su, ČLR; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, město Su-čou, provincie Ťiang-su, ČLR
8 %
B001
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, město Šou-kuang, provincie Šan-tung, ČLR; Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, město Šou-kuang, provincie Šan-tung, ČLR
35,1 %
B013
Všechny ostatní společnosti
27,1 %
B999
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1042/2010 se s konečnou platností vybírají v sazbě stanovené v článku 1 uvedeného nařízení.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 6. května 2011.
32011R0451
L 128/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 451/2011
od 6. svibnja 2011.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz premazanog finog papira podrijetlom iz Narodne Republike Kine
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. i članak 14. stavak 1.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija („Komisija”) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
1. PRIVREMENE MJERE
(1)
Komisija je Uredbom (EU) br. 1042/2010 (2) („Privremena uredba”) uvela privremenu antidampinšku pristojbu („privremene mjere”) na uvoz premazanog finog papira („PFP”) podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”).
(2)
Postupak je pokrenut nakon pritužbe koju je 4. siječnja 2010. podnio CEPIFINE, Europsko udruženje proizvođača finog papira („podnositelj pritužbe”) u ime proizvođača koji predstavljaju većinski udio, u ovom slučaju više od 25 % ukupne proizvodnje premazanog finog papira Unije. Pritužba je sadržavala dokaze prima facie o dampingu navedenog proizvoda i materijalnoj šteti koja je posljedica toga, što se smatralo dostatnim kako bi se opravdalo pokretanje postupka.
2. DALJNJI POSTUPAK
(3)
Nakon objave bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih se odlučilo uvesti privremene antidampinške mjere („privremena objava”), nekoliko zainteresiranih strana podnijelo je pisane podneske u kojima su obznanile svoje stavove o privremenim nalazima. Stranama koje su to zatražile omogućena je rasprava.
(4)
Komisija je nastavila tražiti i provjeravati sve podatke koje je smatrala potrebnima za svoje konačne nalaze.
(5)
Jedna je grupacija kineskih proizvođača izvoznika koji surađuju („proizvođač izvoznik”) tvrdila da je trebala biti saslušana prije uvođenja privremenih mjera s obzirom da je Privremena uredba individualna mjera u smislu članka 41. Povelje o temeljnim pravima Europske unije (3).
(6)
U vezi gore navedene tvrdnje treba naglasiti nekoliko točaka: Osnovna uredba detaljno opisuje prava strana u okviru antidampinških postupaka i u vezi s tim članak 7 određuje faze postupka za uvođenje privremenih mjera. Članak 7 Osnovne uredbe navodi, između ostalog, da se privremene mjere, ako postoje, mogu uvesti u roku 9 mjeseci od pokretanja postupka. U ovom postupku Komisija je provela ispitni postupak u skladu s odredbama članka 6. Osnovne uredbe i uvela privremene mjere u skladu s odredbama članka 7. Osnovne uredbe, pri čemu su saslušane zainteresirane strane koje su to zatražile, te su imale odgovarajuću priliku dostaviti podatke i iznijeti komentare. Sud je dosljedno smatrao da„čak i da… načelo prava na raspravu zahtijeva da su izvoznici obaviješteni o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjerava uvesti privremene pristojbe, nepoštovanje navedenog prava ne može samo po sebi umanjiti učinak uredbe kojom se uvode konačne pristojbe kada je, tijekom postupka usvajanja potonje uredbe, uklonjena greška koja je umanjivala postupak usvajanja odgovarajuće uredbe kojom se uvode privremene pristojbe (4)”. U ovom slučaju, Komisija je ispunila obveze objave u skladu s Osnovnom uredbom te se tijekom postupka koji je doveo do usvajanja ove Uredbe poštovalo pravo proizvođača izvoznika na pravičnu raspravu.
(7)
Privremena priroda mjera koje su usvojene prema članku 7. Osnovne uredbe, između ostalog, odražava se u razdoblju od najduže šest mjeseci na koje se mogu uvesti, kao i u činjenici da se sve privremene pristojbe osiguravaju samo garancijom. Nadalje, Komisija nikada nije spriječila nijednu stranu da uloži zahtjev za održavanje više rasprava prije isteka roka od 9 mjeseci predviđenog zakonom za uvođenje privremenih mjera ako smatraju da postoji potreba za daljnjim raspravama u ovoj fazi.
(8)
Proizvođač izvoznik zatražio je pristup korištenim podacima jedinog trgovačkog društva u Sjedinjenim Američkim Državama (SAD) koje je dostavilo podatke u skladu s odredbama članka 2. stavka 7. točke (a) za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. Tvrdilo se da bi u suprotnom navedenoj stranci bio onemogućen pristup dokazima na temelju kojih su uvedene privremene mjere, što bi kršilo pravo strane na obranu i da je to u suprotnosti s načelom dobrog upravljanja. Ista je strana tvrdila da bi se objava povjerljivih podataka, koji se odnose na određene strane, mogla učiniti dostupnom pravnim zastupnicima grupacije proizvođača izvoznika. Pravni zastupnici obvezali bi se jamčiti povjerljivost poslovnih tajni trgovačkih društava. Tvrdnja je poduprta upućivanjem na sustave u SAD-u i Kanadi te na Sud Europske unije u slučaju G.J. Dokter i ostali protiv Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit.
(9)
Ove je zahtjeve trebalo odbaciti. Zahtjev proizvođača izvoznika odnosio se na pristup povjerljivim podacima o cijenama koje je dostavilo gore navedeno američko trgovačko društvo. Komisija nije mogla odobriti pristup tako detaljnim povjerljivim poslovnim podacima. Odobravanje pristupa takvim podacima bilo bi protivno zakonu Unije, odnosno članku 19. Osnovne uredbe jer bi dovelo do neovlaštene objave ograničenih i osjetljivih poslovnih podataka američkog trgovačkog društva. Što se tiče predložene metodologije o otkrivanju poslovnih tajni trgovačkog društva pravnim zastupnicima ostalih zainteresiranih stranaka, za razliku od sustava u SAD-u i Kanadi, Osnovna uredba ne predviđa takav postupak. Stoga je isti jasno izvan utvrđenog pravnog okvira EU-a za antidampinške postupke. U svakom slučaju, gore navedeni sudski slučaj ne podupire nikakve tvrdnje o pristupu povjerljivim podacima. Odluka se također odnosi na neka svojstvena ograničenja načela prava na obranu.
(10)
proizvođač izvoznik također je zatražio pristup dokazima koji se odnose na: svitke koje proizvođači iz Unije koriste za tisak iz role, detaljne podatke o pravnom statusu jednog reprezentativnog proizvođača iz Unije, aktivnosti i financijske podatke odabranih tvornica, detaljnim podacima o trošku proizvodnje industrije Unije i kontrolnim brojevima proizvoda reprezentativnih proizvođača iz Unije. Neki su od zatraženih podataka bili izvan opsega ispitnog postupka te su se odnosili na proizvode koji nisu obuhvaćeni ispitnim postupkom ili na aktivnost proizvođača iz Unije koja ne uključuje proizvodnju PFP-a. Što se tiče ostalih zatraženih podataka, Komisija nije mogla odobriti pristup jer bi to, prema članku 19. Osnovne uredbe, bilo neovlašteno otkrivanje povjerljivih poslovnih tajni.
(11)
Proizvođač izvoznik također je zatražio objavu imena trgovačkih društava koja su se protivila ispitnom postupku i nisu zatražila povjerljivo postupanje. Takva bi objava otkrila identitet i položaj proizvođača koji su zatražili povjerljivost te, stoga, nije bilo moguće objaviti navedene podatke.
(12)
Privremena objava bila je detaljna u mjeri u kojoj je to bilo moguće bez otkrivanja povjerljivih podataka te, zato, nije kršila temeljna prava proizvođača izvoznika, njegovo pravo na obranu ili načelo dobrog upravljanja.
(13)
Izvršene su analize štete u ovom antidampinškom i usporednom antisubvencijskom ispitnom postupku istovjetne jer su definicija industrije Unije, reprezentativni proizvođači iz Unije i razdoblje ispitnog postupka isti u oba ispitna postupka. Zbog toga su u oba postupka uzeti u obzir komentari o aspektima štete izneseni u bilo kojem od navedenih postupaka.
2.1. Razdoblje ispitnog postupka
(14)
Podsjeća se da je, kako je određeno u uvodnoj izjavi 13. Privremene uredbe, ispitni postupak o dampingu i šteti obuhvatio je razdoblje od 1. siječnja 2009. do 31. prosinca 2009. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2006. do kraja RIP-a („razmatrano razdoblje”).
3. ODNOSNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
3.1. Odnosni proizvod
(15)
Nakon privremenih mjera, proizvođač izvoznik i podnositelj pritužbe predložili su daljnje komentare o definiciji proizvoda. Neki od tih komentara bili su ponovljeni komentari na koje je već odgovoreno u Privremenoj uredbi.
(16)
Proizvođač izvoznik ponovio je da nema značajne razlike u osnovnim obilježjima PFP-a u listovima i svicima primjerenih za upotrebu u tiskarskim strojevima za tisak iz arka („odnosni proizvod”) te da, stoga, PFP za tisak iz role ne bi trebalo isključiti iz opsega proizvoda. Strana je također tvrdila da nalaz Komisije da navedeni proizvodi nisu međusobno zamjenjivi, nije potvrđen.
(17)
Podsjeća se da je ispitnim postupkom utvrđeno da su PFP koji se koristi za tisak iz role i PFP koji se koristi za tisak iz arka različite grupe proizvoda koje nisu zamjenjive kako je opisano u uvodnim izjavama 18. i 20. Privremene uredbe. I sam je proizvođač izvoznik također priznao da navedeni proizvodi nisu u potpunosti zamjenjivi.
(18)
Također treba naglasiti da tijekom razmatranog razdoblja iz NRK-a nisu uvezeni svitci za korištenje u strojevima za tisak iz role. Također se može smatrati da nije vjerojatno da bi se ti proizvodi uvozili u budućnosti jer nabava tih proizvoda s velike udaljenosti nije ekonomski održiva zbog razloga spomenutih u uvodnoj izjavi 20. Privremene uredbe.
(19)
Proizvođač izvoznik dalje je tvrdio da kriterij definiran u uvodnoj izjavi 16. Privremene uredbe, odnosno tehnička obilježja otpornosti na trganje, nije primjeren za razlikovanje između PFP-a za korištenje za tisak iz role i PFP za korištenje za tisak iz arka. Nadalje je tvrdio da je isključenje svitaka bilo na proizvoljnoj osnovi te da svici koje proizvode proizvođači iz Unije ne ispunjavaju kriterije određene u uvodnoj izjavi 16. Privremene uredbe u vezi obilježja otpornosti na trganje.
(20)
Proizvođač izvoznik također je tvrdio da Komisija nije ispunila svoju obvezu objektivnog ispitivanja dokaza koje je proizvođač izvoznik predočio službama Komisije prije Privremene uredbe, odnosno rezultate testiranja provedenog u njegovom laboratoriju kojim se mjerila otpornost na trganje svitaka koje proizvode proizvođači iz Unije.
(21)
Rezultati ispitivanja koje je predočio proizvođač izvoznik sastojali su se od sažetka rezultata testiranja koja su provedena u njegovom vlastitom laboratoriju. Ključno, rezultati nisu učinjeni dostupnima za inspekciju i komentare drugih zainteresiranih stranaka, posebno industrije Unije, niti je proizvođač izvoznik za ta ispitivanja dostavio smisleni sažetak koji nije povjerljive prirode unatoč višekratnim podsjećanjima.
(22)
Podsjeća se da je Komisija u privremenoj fazi zaključila da objektivnost i pouzdanost testiranja nisu dostatne da bi na njemu temeljila zaključke. Proizvođač izvoznik nije dostavio dodatne detaljne podatke koji bi mogli pomoći u daljnjoj procjeni pouzdanosti testiranja. Budući da nije dostavljena inačica ovog ispitivanja koja nije povjerljive prirode, trgovačka društva čiji su svitci za tisak iz role navodno ispitivani nisu mogla odgovoriti na zaključke testiranja. Komisija stoga nije mogla objektivno provjeriti jesu li podneseni rezultati testiranja pouzdani i točni i može li se u njih pouzdati za potrebe ispitnog postupka. Na temelju podataka dostupnih Komisiji, zaključci iz privremene faze o objektivnosti i pouzdanosti testiranja ne mogu se ponovno razmatrati jer se ti podaci povjerljive prirode nisu mogli usporediti s bilo kojim pouzdanim izvorima.
(23)
Nakon uvođenja privremenih mjera, isti proizvođač izvoznik predočio je rezultate daljnjeg testiranja koje je u njegovo ime proveo vanjski testni laboratorij i ponovio da je PFP koji se koristi za tisak iz role bio proizvoljno isključen iz opsega ispitnog postupka. Izvješće o testiranju navelo je da je otpornost na trganje izmjerena na 25 uzoraka svitaka za tisak iz role koje je dostavio proizvođač izvoznik i označio ih za laboratorij kao uzorke papira koje su proizveli proizvođači iz Unije. Prema tom izvješću, nijedan papir nije ispunjavao oba kriterija navedena u uvodnoj izjavi 16. Privremene uredbe.
(24)
Razmatranje izvješća o testiranju ukazalo je na to, kao prvo, da se izvješće o ispitivanju vanjskog laboratorija odnosilo uglavnom na proizvode za koje su ti rezultati bili nevažni jer većina ispitanih uzoraka nisu zapravo bili svitci za tisak iz role; drugo, izvješće o testiranju odnosilo se na proizvode koji nisu bili dovoljno identificirani jer se iz izvješća o testiranju nije moglo utvrditi je li testirani papir bio za tisak iz arka ili iz role jer je marka papira navedena u izvješću postojala u oba oblika. Nadalje, izvješće o testiranju nije dalo nikakvo jamstvo da su navedeni svici u uzorku doista bili oni koji su testirani.
(25)
Kao odgovor na izvješće o testiranju vanjskog laboratorija, podnositelj pritužbe dostavio je rezultate testiranja koje je proveo jedan proizvođač u Uniji na istim uzorcima svitaka za tisak iz role koje je navodno testirao vanjski laboratorij. To je testiranje pokazalo drukčije rezultate. Podnositelj pritužbe pripisao je razlike mogućim drukčijim uvjetima testiranja i stoga mogućoj nesukladnosti s normom ISO 3783:2006, odnosno normom prema kojoj se treba mjeriti otpornost na trganje određena u uvodnoj izjavi 16. Privremene uredbe.
(26)
Nakon objave konačnih nalaza, proizvođač izvoznik osporio je objektivnost Komisije prilikom odbacivanja rezultata testiranja vanjskog laboratorija. Tvrdio je da je testiranje izvršio neovisni stručnjak naslijepo i u skladu s relevantnom normom ISO. Dostavio je izjavu pod prisegom svojeg upravitelja kojom se objašnjava postupak pribavljanja uzoraka korištenih u testiranju kako bi se dokazala neovisnost, ispravnost i reprezentativnost testiranja.
(27)
Prvo, objektivnost izvješća vanjskog laboratorija o testiranju Komisija nikad nije dovela u pitanje i u tom pogledu je nebitno da je testiranje provedeno naslijepo. S druge strane, iskazane su sumnje u pogledu izbora i podrijetla testiranih uzoraka, a ne samoga testiranja. Argumenti proizvođača izvoznika nisu uklonili te sumnje jer nisu bili potpuni i bili su nejasni u nekoliko aspekata, na primjer, za uključivanje proizvoda koji nisu svitci za tisak iz role tvrdilo se da je posljedica administrativnih pogrešaka ili se tvrdilo da su dobavljači pogriješili i dostavili pogrešne uzorke.
(28)
Budući da niti podrijetlo niti uzorci navodno testiranih proizvoda nisu bili jasni i rezultati testiranja različitih strana bili su proturječni, smatralo se da predočeno izvješće vanjskog laboratorija o testiranju koje je obavljeno u ime kineskog proizvođača izvoznika nije uvjerljivo dokazalo da testiranje otpornosti na trganje nije bilo prikladno za razlikovanje između PFP-a prikladnog za korištenje za tisak iz role s jedne strane i PFP-a prikladnog za korištenje za tisak iz arka s druge strane. Posljedično, izvješće o testiranju nije dokazalo da je PFP koji se koristi za tisak iz role bio proizvoljno isključen iz opsega ispitnog postupka.
(29)
U pogledu važnosti otpornosti na trganje kao kriterija razlikovanja za svitke prikladne za tisak iz role, podsjeća se da se u definiciji proizvoda te dvije skupine proizvoda razlikuju jedna od druge na temelju, između ostalog, korištenja proizvoda, tj. je li proizvod prikladan za korištenje za tisak iz role ili iz arka kako je određeno zahtjevima tiskarskih strojeva na kojima se oni koriste, što se odražava, između ostalog, u svojstvu otpornosti na trganje. Nadalje, naglašava se da je otpornost na trganje samo jedno od obilježja koje razlikuje PFP za tisak iz role i PFP za tisak iz arka; uvodne izjave 16. i 18. Privremene uredbe određuju dodatne kriterije koje odnosni proizvođač izvoznik nije osporio. Proizvođač izvoznik tvrdio je da vlažnost kako je definirana u uvodnoj izjavi 18. Privremene uredbe nije posebno osnovno svojstvo prema kojem bi se razlikovali proizvodi. Međutim, tijekom ispitnog postupka u tom pogledu su ostale strane iznijele različite tvrdnje. U svakom slučaju, utvrđeno je da su krutost i otpornost na trganje najvažniji čimbenici.
(30)
Podnositelj pritužbe je u svojem odgovoru u podnesku priznao da mogu postojati svici koji ne ispunjavaju u potpunosti kriterije za otpornost na trganje navedene u Privremenoj uredbi, ali koji bi se svejedno mogli koristiti za tisak iz role. Međutim, ostao je pri svojem stavu da je otpornost na trganje jedini test prema kojem se može sa sigurnošću odrediti je li svitak doista prikladan za tisak iz role, odnosno ako svitak ispunjava kriterije za otpornost na trganje navedene u uvodnoj izjavi 16. Privremene uredbe, onda je sigurno svitak za tisak iz role.
(31)
U prilog gornjim tvrdnjama o otpornosti na trganje proizvođač izvoznik pozvao se na argumente koje je iznio jedan od proizvođača podnositelja pritužbe iz Unije u antidampinškim i antisubvencijskim ispitnim postupcima u SAD-u u kojima je proizvođač iz Unije navodno priznao da se svici za tisak iz role ne mogu razlikovati na temelju testa otpornosti na trganje ili bilo kojim drugim mjerenjem.
(32)
Podnositelj pritužbe osporio je te tvrdnje proizvođača izvoznika i tvrdio je da, suprotno od onoga što se tvrdilo, iz postupaka u SAD-u slijedi da postoji jasna razlika između svitaka za tisak iz role i PFP-a.
(33)
Prvo, treba naglasiti da su tvrdnje na koje upućuje proizvođač izvoznik iznesene u ispitnim postupcima u drugim pravnim sustavima i iznijele su ih strane različite od onih u ovom postupku te stoga nisu bitne. Drugo, tijela SAD-a u spomenutim ispitnim postupcima zaključila su da postoji jasna razlika između s jedne strane PFP-a za tisak iz arka i s druge strane svitaka za tisak iz role. Svici za rezanje smatrali su se polugotovim proizvodima, dok se svici za tisak iz role nisu smatrali „odnosnim proizvodom”. Tijela SAD-a nisu izričito definirala svitke za tisak iz role u svojoj definiciji opsega proizvoda. Zbog toga kriterij otpornosti na trganje nije bio bitan u definiciji opsega proizvoda u spomenutim ispitnim postupcima.
(34)
Na temelju gornjih komentara, za tehničko svojstvo „otpornosti na trganje” potvrđeno je da je pouzdano svojstvo za opisivanje PFP-a prikladnog za tisak iz role.
(35)
Izneseni komentari, međutim, također su otkrili da postoje svici koji se mogu koristiti za tisak iz role čak i ako ne ispunjavaju u potpunosti sve kriterije otpornosti na trganje. Zbog toga se smatralo potrebnim detaljnije definirati svitke prikladne za tisak iz role.
(36)
Kako bi se osigurao dodatni kriterij za razlikovanje svitaka za tisak iz role koji ne ispunjavaju u potpunosti sve kriterije otpornosti na trganje, podnositelj pritužbe predložio je da se svitkom za tisak iz role treba smatrati svitak koji ne prolazi sasvim na testu otpornosti na trganje, ali ima unutarnju veličinu jezgre manju od 80 mm.
(37)
Kineska vlada i proizvođač izvoznik tvrdili su da dodavanje veličine jezgre kao novog elementa u definiciji proizvoda predstavlja reviziju definicije svitaka za tisak iz role i stoga odnosnog proizvoda. Također se tvrdilo da unutarnja veličina jezgre nije prikladan kriterij jer postoje svici za tisak iz role s veličinom jezgre većom od 80 mm i svici za rezanje s veličinom jezgre manjom od 80 mm.
(38)
Komisija je nastojala detaljnije precizirati definiciju svitaka prikladnih za korištenje za tisak iz role i dati dodatna pojašnjenja radi jasnijeg razlikovanja odnosnog proizvoda i drugih proizvoda, također s ciljem sprečavanja mogućnosti izbjegavanja mjera. Predočeni dokazi o prikladnosti veličine jezgre kao zamjenskog kriterija u definiciji pokazali su, međutim, da bi taj kriterij doveo do mogućeg isključenja iz mjera odnosnog proizvoda, odnosno svitaka za rezanje s veličinom jezgre manjom od 80 mm. Stoga je taj kriterij za definiranje svitaka prikladnih za korištenje za tisak iz role odbačen.
(39)
Gore navedeno ne dovodi u pitanje pouzdanost metode po kojoj su svici prikladni za korištenje za tisak iz role bili isključeni iz opsega ispitnog postupka kako je tvrdila kineska grupacija proizvođača izvoznika.
(40)
Nisu dostavljeni daljnji komentari o isključivanju višeslojnog papira iz opsega proizvoda ispitnog postupka.
(41)
Na temelju gore navedenog, potvrđuju se uvodne izjave 14. do 26. Privremene uredbe.
3.2. Istovjetni proizvod
(42)
Budući da nisu zaprimljeni nikakvi komentari u vezi zaključaka navedenih u uvodnoj izjavi 27. Privremene uredbe, potvrđuju se privremeni nalazi u vezi istovjetnog proizvoda.
4. ODABIR UZORAKA
(43)
U izostanku bilo kakvih komentara o odabiru uzoraka, potvrđuju se uvodne izjave 28. do 30. Privremene uredbe.
(44)
Četiri proizvođača navedena u uvodnoj izjavi 29. Privremene uredbe koji su se smatrali reprezentativnima za industriju Unije kako je definirano u uvodnoj izjavi 77. Privremene uredbe u daljnjem se tekstu navode kao „reprezentativni proizvođači iz Unije”.
5. DAMPING
(45)
Samo je jedna kineska grupacija koja sudjeluje (APP, proizvođač izvoznik) dostavila komentare o dampingu nakon uvođenja privremenih mjera.
5.1. Tretman tržišnoga gospodarstva (MET)
(46)
U vezi s kriterijem 1., APP je tvrdio da su se argumenti Komisije oslanjali isključivo na navodnu nemogućnost provjere plaćanja. Zato se tvrdilo da su metode koje je strana koristila u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima („IAS”).
(47)
To se trebalo odbaciti. U vezi s tim napominje se da je ispitni postupak pokazao da nije moguće utvrditi postojanje plaćanja u vezi s prijenosom udjela trgovačkog društva i troškom glavne ulazne sirovine. Što se tiče računovodstvenih metoda, napominje se da iste nisu u skladu s IAS-om (prijeboj i iznošenja podataka povezane strane).
(48)
U vezi kriterija 1. i 2. APP je naveo da je Komisija odbacila mišljenje poznate tvrtke za računovodstveno savjetovanje kao nevažno. Navedeno je odbacivanje do neprihvatljivog odbacivanja izjave neovisnog svjedoka, čime je prekršeno pravo grupacije APP na pravični postupak. APP je tvrdio da su njegovi računovodstveni savjetnici otkrili manjkavosti u analizi Komisije o računovodstvenim postupcima i načelima, pri čemu neke točke koje je Komisija identificirala, prema mišljenju savjetnika, nisu bile značajne.
(49)
Tvrdnje grupacije APP nisu potkrijepljene nikakvim dokazima te su se morale odbaciti. U vezi toga napominje se da se čini da računovodstveni savjetnici iz gornje uvodne izjave ne osporavaju stvarne činjenice u ovom ispitnom postupku, nego su nastojali predočiti analizu nekih osnovnih računovodstvenih načela, odnosno načela razboritosti, načela realizacije, načela objektivnosti i načela materijalnosti. Treba napomenuti da navedeni računovodstveni savjetnici nisu prisustvovali provjeri na licu mjesta koju je Komisija provela u NRK-u tijekom koje je Komisija došla do saznanja iz prve ruke o stvarnim praksama grupacija APP koje su važne za ocjenu MET-a. Komisija je stranu detaljno obavijestila o uočenim nedostacima i njihovoj povezanosti s međunarodnim računovodstvenim načelima međunarodnih računovodstvenih standarda. Tumačenje navedenih načela koje dala računovodstvena tvrtka nije bilo dovoljno utemeljeno niti potkrijepljeno dokazima te nije bilo u skladu sa stvarno utvrđenim činjenicama. Doista, dokazi u predmetu potvrdili su da nisu poštovana gore navedena računovodstvena načela.
(50)
Grupacija APP navela je da su prekršena njezina temeljna prava. Tvrdilo se da je Komisija tražila od strane pretjerani teret dokaza prilikom ispitivanja MET-a.
(51)
Ovu tvrdnju je trebalo odbaciti. U vezi s tim napominje se da je Komisija u potpunosti obavijestila grupaciju APP o vrsti zatraženih podataka u vezi MET-a te je su svakoj fazi postupka nastojala provjeriti sve podatke koje je strana dostavila. Činjenica da podaci koje je dostavila strana ne potvrđuju sukladnost njezinih računovodstvenih metoda s međunarodnim računovodstvenim standardima ne znači da je teret dokaza pretjeran. Primjena MET-a iznimka je od uobičajenog režima za trgovačka društva u zemljama bez tržišnoga gospodarstva te se od strana u takvim slučajevima traži da jednostavno pokažu da su u sukladnosti s pravilima određenima člankom 2. stavkom 7. točkom (c) Osnovne uredbe, pri čemu je neispunjavanje jednog kriterija dovoljno za odbijanje odobravanja primjene MET-a. U ovom postupku ispitnim je postupkom utvrđeno da grupacija APP ne može dokazati da ispunjava zahtjeve kriterija 2.
(52)
Grupacija APP također je tvrdila da je pri ocjeni MET-a manjkalo objektivnosti. Tvrdila je da je na odluku o primjeni MET-a moglo utjecati saznanje Komisije o učinku odbacivanja primjene MET-a na dampinšku maržu grupacije
(53)
Štoviše, navedene su tvrdnje neutemeljene i stoga ih je trebalo odbaciti. Nema nikakvih pokazatelja da je na odluku o primjeni MET-a moglo utjecati saznanje Komisije o učinku odbacivanja primjene MET-a na dampinšku maržu grupacije Analiza MET-a tehnička je analiza ispunjavanja pet jasnih kriterija određenih na temelju članka 2. stavka 7. točke (c) Osnovne uredbe, a analiza MET-a koju je predočila Komisija provedena je na temelju kriterija MET-a bez razmatranja učinka rezultata navedene analize na moguću dampinšku maržu proizvođača izvoznika. U vezi s tim podsjeća se da vremenski plan različitih segmenata provjera na licu mjesta i razlika u rasporedima koji su se primjenjivali (obrasci zahtjeva za primjenu MET-a, antidampinški upitnici, podaci iz analogne zemlje, izvozna prodaja putem povezanih strana iz Unije) zajedno s razdobljima u kojima su strane dostavljale odgovore i naknadne izmjene svojih predstavaka pokazuju da Komisija nije mogla utvrditi nikakav učinak odluke o primjeni MET-a na mogući damping strane u vrijeme iznošenja podataka o MET-u. Konačno, grupacija APP do kasne je faze dostavljala nove podatke i mijenjala podatke koji su već bili u predmetu te, stoga, nije moguće zagovarati tvrdnje da je Komisija mogla izračunati dampinške marže na temelju podataka koje nije imala.
(54)
Grupacija APP također je tvrdila da Komisija nije trebala u potpunosti provjeriti odgovore strane kako bi dobila detaljnu sliku podataka uključenih u odgovor strane na antidampinški upitnik te da postoje sumnje da je Komisija imala sve potrebne podatke za izračun dampinške marže.
(55)
Ovu tvrdnju je trebalo odbaciti. U vezi toga napominje se da je u skladu s odredbama članka 16. Osnovne uredbe, Komisija provjerila sve podatke koje su dostavile zainteresirane strane kako bi došla do reprezentativnog nalaza. Nalazi ispitnog postupka temeljili su se na provjerenim činjenicama tijekom četveromjesečnog razdoblja, a ne samo na sumnjama ili bilo kojoj vrsti neprovjerenih izjava ili navoda.
(56)
Grupacija APP navela je da se kriteriji za primjenu MET-a trebaju tumačiti s obzirom na njihov cilja kako bi se osiguralo da su cijene posljedica uobičajenih tržišnih sila. U tom s pogledu napominje da je cilj kriterija za primjenu MET-a jasno određen na temelju članka 2. stavka 7. Osnovne uredbe te da je Komisija prilikom analize zahtjeva za primjenu MET-a u primjeru grupacije APP primijenila navedena jasno određena pravila.
(57)
Grupacija APP također je tvrdila da je prilikom ocjene MET-a bilo nedostataka s obzirom na to da je provjerom odgovora na antidampinški upitnik utvrđen „pouzdan” trošak proizvodnje, dok se u ocjeni MET-a ističe da nije moguće utvrditi uplate za ulazne materijale.
(58)
Navedeno tumačenje nalaza treba se odbaciti kao pogrešno. Podsjeća se da Osnovna uredba izričito uvjetuje odobravanje primjene MET-a, a s tim i pouzdanost i korištenje podataka o vlastitoj cijeni i trošku proizvođača izvoznika za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti, s tim da trgovačko društvo uspješno dokaže da ispunjava zahtjeve određene člankom 2. stavkom 7. točkom (c). Ako bi se prihvatila gore navedena tvrdnja grupacije APP, jednostavno bi se „zaobišli” nalazi ocjene MET-a i odredbe članka 2. stavka 7. točke (c) korištenjem druge vrste podataka prikupljenih u druge svrhe. Navedeno nije u sukladnosti s odredbama Osnovne uredbe.
(59)
Podsjeća se da je, u slučaju grupacije APP, za dva od četiri povezana proizvođača izvoznika utvrđeno je da proizvode samo višeslojni karton. Uzimajući u obzir činjenicu da je višeslojni karton isključen iz opsega proizvoda kako je potvrđeno u uvodnim izjavama 40. i 41., zaključuje se da nalazi o MET-u u vezi s dva povezana proizvođača koji proizvode isključivo višeslojni karton unutar grupacije APP, nisu važni za ovaj postupak.
(60)
U nedostatku drugih komentara u vezi primjene MET-a, potvrđuju se uvodne izjave 31. do 51. Privremene uredbe.
5.2. Individualni tretman (IT)
(61)
U izostanku komentara u vezi IT-a, potvrđuju se uvodne izjave 52. do 55. Privremene uredbe.
5.3. Uobičajena vrijednost
5.3.1. Analogna zemlja
(62)
Nijedna strana nije osporila odabir SAD-a kao analogne zemlje za konačno utvrđivanje.
(63)
U izostanku komentara o odabiru analogne zemlje, potvrđuju se uvodne izjave 56. do 63. Privremene uredbe.
5.3.2. Utvrđivanje uobičajene vrijednosti
(64)
Podsjeća se da je uobičajena vrijednost izračunana na temelju podataka koje je dostavio jedini proizvođač koji surađuje u analognoj zemlji (odnosno SAD-u). Stoga je uobičajena vrijednost utvrđena na temelju cijena domaće prodaje američkog proizvođača istovjetnog proizvoda koji se proizvodi u SAD-u. Tijekom RIP-a navedeni je proizvođač proizvodio i prodavao na američkom tržištu veliku većinu vrsti istovjetnog proizvoda.
(65)
Grupacija APP navela je da Komisija nije predočila potrebne podatke o uobičajenoj vrijednosti u analognoj zemlji, poput usporedivosti proizvoda, reprezentativnosti, strukture troška, mehanizama i prilagodba za primjerenu usporedbu.
(66)
Ove je tvrdnje trebalo odbaciti. U vezi s tim napominje se da, kako se objašnjava u uvodnoj izjavi 9., Komisija je dostavila stranci sve odgovarajuće podatke o korištenim podacima prilikom izračuna uobičajene vrijednosti koji se mogu objaviti bez kršenja odredba članka 19. Osnovne uredbe, odnosno istodobno osiguravajući da se svi povjerljivi podaci koje je predočio jedini američki proizvođač tretiraju kao takvi te da se ne otkrivaju drugim stranama. Podaci predočeni proizvođaču izvozniku bili su smisleni i ponudili su mu mogućnost za razumijevanje metodologije koja je primjenjuje u skladu s odredbama članka 2. Osnovne uredbe.
(67)
U izostanku drugih komentara, potvrđuju se uvodne izjave 64. do 67. Privremene uredbe.
5.4. Izvozna cijena
(68)
Grupacija APP tvrdila je da nije trebalo isključiti izvoznu prodaju jednog njezinog trgovačkog društva koje surađuje u ispitnom postupku iz izračuna dampinške marže čak i u slučaju da nema jednakih proizvoda. Također se tvrdilo da količine izvoza navedenog trgovačkog društva nisu bile male, nego znatne.
(69)
U vezi navedenih tvrdnji napominje se da su se razmatrale prodajne vrijednosti navedenih transakcija prilikom utvrđivanja izvoznih cijena, ali uobičajena vrijednost navedenih transakcija nije se mogla utvrditi jer nije bilo usporedivih vrsta proizvoda u analognoj zemlji te, stoga, usporedba nije bila moguća. U vezi izvoznih količina navedenog trgovačkog društva, naglašava se da su iste predstavljale samo mali dio ukupne izvozne prodaje grupacije APP te se čini da su njihove razine cijena u skladu s razinama cijena ukupne izvozne prodaje grupacije APP. Konačno, treba napomenuti da se velika većina izvoznih transakcija koristila za potrebe određivanja je li izvoz bio dampinški ili ne, odnosno onoga koji se u potpunosti podudara s uobičajenom vrijednosti koja je utvrđena u analognoj zemlji. Stoga, tvrdnje grupacije APP u vezi izvozne cijene morale su se odbaciti jer ne mogu dovesti u pitanje nalaz o štetnom dampingu s obzirom na to da je osnova za izračun jasno reprezentativna. Činjenica da u analognoj zemlji ne postoji podudarajuća uobičajena vrijednost za svaku vrstu izvozne transakcije svojstvena je takvom nalazu.
(70)
Grupacija APP također je navela da se gore navedena izvozna prodaja trebala koristiti prilikom izračuna dampinške marže jer ispitno tijelo može identificirati slične vrste proizvoda koje se koriste za izračun uobičajene vrijednosti, prilagoditi izvoznu cijenu uobičajenoj vrijednosti ili izračunati uobičajenu vrijednost za usporedbu s navedenom izvoznom prodajom.
(71)
Navedene tvrdnje trebalo je odbaciti jer u analognoj zemlji nije bilo vrsta proizvoda koje bi bile dovoljno slične izvezenim vrstama proizvoda da se izjednače razlike prilagodbom za razlike u fizičkim obilježjima. Isto tako, nije bilo moguće izračunati uobičajenu vrijednost za takve vrste proizvoda. Nisu se mogle identificirati niti slične vrste proizvoda u ostalim transakcijama uobičajene vrijednosti niti je bila dostupna ikakva osnova za prilagođavanje ili izračun uobičajene vrijednosti na drugi način korištenjem prodajnih, općih i administrativnih troškova i predviđene dobiti.
(72)
Grupacija APP zatražila je pojašnjenja u vezi objektivne profitne marže koja je koristila za izračun izvozne cijene u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe.
(73)
U vezi s tim napominje se da je Komisija ponovno razmotrila navedenu točku nakon novog razvoja događaja. Podsjeća se da se, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 71. Privremene uredbe, koristila objektivna profitna marža znatno niža od ciljne dobiti za industriju Unije. Komisija je preispitala dostupne podatke i smanjila stopu profitne marže koja se koristila za izračun izvozne cijene na stopu jednaku ponderiranoj prosječnoj stopi koju je naveo niz nepovezanih uvoznika odnosnog proizvoda iz Unije, odnosno 4,5 %.
(74)
U izostanku drugih komentara, potvrđuju se uvodne izjave 68. do 71. Privremene uredbe.
5.5. Usporedba
(75)
Grupacija APP tvrdila je da ne može razumjeti osnovu za izračun određenih prilagodba u vezi uobičajene vrijednosti (odnosno vrstu prilagodba i njihov utjecaj na uobičajenu vrijednost) i izvozne cijene (odnosno metodologiju koja se koristila i izračune koji su izvršeni kako bi se doseglo više omjera).
(76)
U vezi prilagodba uobičajene vrijednosti, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 9. i 66., Komisija je predočila grupaciji APP sve odgovarajuće podatke koje je mogla predočiti, uzimajući u obzir odredbe o povjerljivosti u Osnovnoj uredbi. Nadalje, Komisija je provjerila sa stranom koja surađuje u analognoj zemlji može li iznijeti daljnje podatke o prilagodbama kako bi se poboljšala transparentnost. Nakon što je dobila suglasnost proizvođača iz analogne zemlje, Komisija je grupaciji APP predočila detaljnije podatke nakon privremene objave, dalje objašnjavajući prilagodbe uobičajene vrijednosti.
(77)
U vezi prilagodba izvozne cijene, napominje se da je grupacija APP dobila potpune podatke. Nakon toga, prema zahtjevu grupacije APP, nakon privremene objave dostavljena su pojašnjenja o prilagodbama izvozne cijene.
(78)
U izostanku drugih komentara, potvrđuju se uvodne izjave 72. i 73. Privremene uredbe.
5.6. Dampinška marža
(79)
U vezi s dampinškom maržom nisu zaprimljeni nikakvi značajni komentari. U izostanku drugih komentara, potvrđuje se uvodna izjava 74. Privremene uredbe.
(80)
Uzimajući u obzir revidiranu stopu profitne marže koja se koristila za izračun izvozne cijene za grupaciju APP i na temelju metodologije utvrđene uvodnim izjavama 31. do 73. Privremene uredbe, konačne dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, jesu kako slijedi:
Proizvođač izvoznik
Dampinška marža
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu Province, NRK
43,5 %
Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu Province, NRK
43,5 %
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, Shandong Province, NRK
63 %
Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang City, Shandong Province, NRK
63 %
(81)
Na temelju činjenica navedenih u uvodnoj izjavi 76. Privremene uredbe, konačna antidampinška marža na području cijele zemlje za NRK utvrđena je pomoću konačne dampinške marže koja je utvrđena za trgovačka društva koja surađuju s najvišom individualnom stopom pristojbe, odnosno 63 %. U izostanku drugih komentara, potvrđuje se uvodna izjava 76. Privremene uredbe.
6. PROIZVOĐAČI IZ UNIJE
(82)
Vlada NRK-a komentirala je da je jedan od reprezentativnih proizvođača navodno bio povezan s jednim kineskim trgovačkim društvom i da bi ga stoga trebalo isključiti iz definicije industrije Unije. Ispitni je postupak, međutim, otkrio da proizvodi koje proizvodi navedeno kinesko trgovačko društvo nisu odnosni proizvod. Stoga taj odnos nema nikakvog utjecaja na analizu štete niti na uključivanje tog proizvođača iz Unije u definiciju industrije Unije.
(83)
U izostanku daljnjih komentara o proizvodnji Unije, potvrđuju se uvodne izjave 77. do 79. Privremene uredbe.
7. ŠTETA
7.1. Potrošnja Unije
(84)
U izostanku komentara o potrošnji Unije, potvrđuju se uvodne izjave od 80. do 82. Privremene uredbe.
7.2. Uvoz u Uniju iz NRK-a
(85)
U izostanku komentara o razini uvoza u Uniju iz NRK-a, potvrđuju se uvodne izjave 83. do 84. Privremene uredbe.
7.2.1. Sniženje cijena
(86)
Kako bi se osigurao usklađeni pristup prilikom izračuna dampinga te sniženja cijena i prodajnih cijena te zbog razloga određenih uvodnim izjavama 68. do 71., izračun sniženja cijena revidiran je kako bi se isključila izvozna prodaja trgovačkog društva unutar grupacije jednog proizvođača izvoznika koji surađuje.
(87)
Na temelju promijenjenih podataka koji se koriste prilikom obračuna te, također, zbog manje ispravke izračuna, stopa sniženja cijene u uvodnoj izjavi 87. neznatno je revidirana. Dampinški uvoz snizio je prodajne cijene proizvođača iz Unije za prosječno 7,6 % u RIP-u.
7.3. Gospodarsko stanje industrije Unije i reprezentativnih proizvođača iz Unije
7.3.1. Uvodne napomene
(88)
Jedan kineski proizvođač izvoznik koji surađuje (APP) tvrdio je da je analizu štete trebalo izvršiti na razini ispravno definirane industrije Unije koju je trebalo ograničiti na proizvođače iz Unije koji podupiru pritužbu i surađuju u ispitnom postupku. Proizvođač je tvrdio da bi zaključci o materijalnoj šteti bili drukčiji da su neki pokazatelji poput tržišnog udjela utvrđeni na razini tako „ispravno definirane” industrije Unije. Vlada NRK-a komentirala je da analiza štete nije dosljedno i sveobuhvatno analizirala sve čimbenike štete za podnositelje pritužbe i za industriju Unije kao cjelinu.
(89)
Kao prvo, naglašava se da su tvrdnje navedenog proizvođača vjerojatno iznesene na temelju pokazatelja koji su izračunani korištenjem drukčijih podataka od onih koji su utvrđeni u ispitnom postupku i navedeni u nastavku te u Privremenoj uredbi. Posljedično, ti su zaključci činjenično pogrešni i, stoga, nebitni.
(90)
Drugo, praksa je Komisije procijeniti makroekonomske čimbenike radi pokazatelj štete koja je pretrpljena na razini industrije Unije kao cjeline, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 89. Privremene uredbe. U ovom ispitnom postupku industrija Unije definirana je na razini proizvođača iz Unije koji čine ukupnu proizvodnju u Uniji (uvodna izjava 77. Privremene uredbe), bez obzira na to jesu li proizvođači podržali pritužbu ili surađivali u ispitnom postupku. S obzirom na navedenu široku definiciju, odbačene su tvrdnje proizvođača izvoznika da industrije Unije nije „ispravno” definirana.
(91)
Mikroekonomski čimbenici analizirani su na razini reprezentativnih proizvođača iz Unije, bez obzira na to podržavaju li isti pritužbu ili ne. Reprezentativni proizvođači obuhvaćaju 58 % proizvodnje Unije. Nijedan od ostalih proizvođača iz Unije nije se javio i tvrdio da bi zaključci Komisije o mikroekonomskim čimbenicima bili nepouzdani ili neutemeljeni. Stoga nema razloga za dovođenje u pitanje nalaza utvrđenih na temelju podataka koje su dostavili samo reprezentativni proizvođači iz Unije.
(92)
Jedan je reprezentativni proizvođač iz Unije dostavio daljnje komentare o razini suradnje.
(93)
Tvrdilo se da je jedan reprezentativni proizvođač iz Unije samo djelomično surađivao jer je navodno bio povezan s drugim proizvođačem koji nije surađivao u ispitnom postupku. Za trgovačka društva tvrdilo se da su povezana kao posljedica prijelaznih sporazuma zaključenih u vrijeme kada je proizvođač iz Unije koji surađuje stekao poslovni segment PFP-a drugog proizvođača. Tvrdilo se da kroz navedene prijelazne sporazume proizvođač iz Unije koji surađuje kontrolira neke tvornice koje su ostale u vlasništvu proizvođača nad kojim je stečeno djelomično vlasništvo. Kao potporu svojim tvrdnjama, proizvođač izvoznik uputio je na Odluku Komisije (5) kojom se u trenutku stjecanja ispitivalo treba li transakciju smatrati stjecanjem u smislu Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 od 20. siječnja 2004. o kontroli koncentracija između poduzetnika (Uredba EZ-a o spajanju) (6).
(94)
Ova je tvrdnja već razmotrena u uvodnoj izjavi 91. Privremene uredbe. Podsjeća se da navedeni prijelazni sporazumi nisu pokazali nikakav odnos između trgovačkih društava koji bi bio izvan uobičajenog poslovnog odnosa između kupca i prodavatelja. Posebno, uvjeti prijelaznog sporazuma imaju za cilj upravljanje prodajom premazanog papira za prijelazno razdoblje i prema tim uvjetima proizvođač iz Unije ima samo funkcije usporedive s prodajnim zastupnikom tijekom prijelaznog razdoblja. Nadalje, u svojim konsolidiranim revidiranim izvješćima i u svojem odgovoru na upitnik proizvođač je prijavio prihod od provizije dok je djelovao kao zastupnik za odnosne tvornice; proizvođač iz Unije nije priznavao vlasništvo te stoga niti troškove za navedene tvornice.
(95)
Prema gore navedenoj Odluci Komisije, transakcija između trgovačkih društava smatrala se stjecanjem proizvođača iz Unije dijela poslovanja drugog trgovačkog društva, a ne preuzimanjem trgovačkog društva kao takvog. Odluka ne ukazuje na to da bi trgovačka društva trebalo smatrati jednim subjektom nakon stjecanja; posebno, nema zajedničkog pothvata između trgovačkih društava. Također se napominje da je zemljopisni opseg koji se ispitivao u gornjoj odluci područje EGP-a, a ne područje EU-a. Također se napominje da Komisija nije u Odluci analizirala odnos između navedenih trgovačkih društava u smislu članka 143. IPCCC-a (7).
(96)
U vezi s tim zato nema razloga za ponovno razmatranje privremenih zaključaka, odnosno da dva trgovačka društva nisu povezana u smislu članka 143. IPCCC-a te da je navedeni proizvođač iz Unije u potpunosti surađivao u ispitnom postupku.
(97)
Proizvođač izvoznik također je tvrdio da je svako trgovačko društvo povezano s proizvođačima iz Unije trebalo ispuniti posebne odgovore na upitnik jer su zasebni pravni subjekti. Proizvođač izvoznik tvrdio je da je bio diskriminiran jer se od njega tražilo da dostavi zasebni zahtjev za primjenu MET-a za svaki subjekt unutar grupacije.
(98)
Napominje se da u slučaju zahtjeva za primjenu MET-a, grupacija trgovačkih društava mora dokazati da sva trgovačka društva unutar grupacije ispunjavaju kriterije za odobravanje primjene MET-a jer se odluka o odobravanju primjene MET-a odnosi na grupaciju. U slučaju upitnika za proizvođače iz Unije, svrha je utvrditi postoji li materijalna šteta za industriju Unije kao cjelinu tijekom RIP-a. Tvrdnja o diskriminaciji zanemaruje jasnu razliku između ciljeva ispitnog postupka štete i utvrđivanja MET-a.
(99)
U slučaju navedenog proizvođača iz Unije smatralo se da bi jedan odgovor na upitnik bio dovoljan za smisleni odgovor i analizu aspekata štete. Posebno, odgovor je pružio detaljnu razradu podataka na razini pojedinačne tvornice papira i svi potrebni podaci koji se odnose na sve povezane proizvođače/prodavatelje istovjetnog proizvoda mogli su se provjeriti tijekom posjeta radi provjere.
(100)
U naknadnom podnesku proizvođač izvoznik također je tvrdio da isto trgovačko društvo nije u potpunosti surađivalo jer je ispunilo odgovor na upitnik u ime nepostojećeg subjekta te da revidirana izvješća trgovačkog društva ne odražavaju podatke iz njegovog odgovora na upitnik. Zaključci iz prethodne uvodne izjave također su relevantni i u ovom pogledu.
(101)
Stoga zaključci iz uvodnih izjava 88. do 91. ostaju nepromijenjeni.
7.3.2. Podaci koji se odnose na industriju Unije (makroekonomski pokazatelji)
(102)
Kineska vlada tvrdila je da su makroekonomski podaci koji su se koristili za analizu nepotpuni i netočni te se stoga ne mogu koristiti kao pozitivni dokaz materijalne štete.
(103)
Provjera na licu mjesta u podnositelju pritužbe potvrdila je da su podaci koji su se koristili za utvrđivanje makroekonomskih pokazatelja izravno prikupljeni od proizvođača iz Unije koji čine oko 98 % ukupne proizvodnje Unije i dovoljno su detaljni za identificiranje podataka o odnosnom proizvodu. Korištene pretpostavke i/ili procjene temeljile su se na razumnim i opravdanim osnovama, odnosno svici za rezanje nisu uzeti u obzir zbog svojeg očito neznatnog obujma, što se očituje u njihovom udjelu u ukupnom obujmu prodaje reprezentativnih proizvođača iz Unije. Ovu je tvrdnju stoga trebalo odbaciti.
(104)
Proizvođač izvoznik tvrdio je da bi tržišni udio proizvođača iz Unije također trebao uključivati uvoz iz Švicarske jer isti dolazi iz tvornice koja je u vlasništvu jednog od reprezentativnih proizvođača iz Unije.
(105)
Zemljopisni je opseg antidampinških ispitnih postupaka Europska unija. Ovu je tvrdnju stoga trebalo odbaciti.
(106)
Također se tvrdilo da se tržišni udio podnositelja pritužbe znatno povećao tijekom razmatranog razdoblja.
(107)
Tržišni je udio makropokazatelj koji se analizira na razini cijele industrije Unije, a ne na razini podnositelja pritužbe. Drugo, navod o tržišnom udjelu podnositelja pritužbe činjenično je netočan.
(108)
U izostanku daljnjih komentara, potvrđuju se privremeni nalazi određeni u uvodnim izjavama 92. do 98. Privremene uredbe.
7.3.3. Podaci koji se odnose na reprezentativne proizvođače iz Unije (mikroekonomski pokazatelji)
(109)
Proizvođač izvoznik komentirao je da je analiza štete manjkava zbog činjenice da podaci o tvornicama papira koje je stekao proizvođač iz Unije iz uvodne izjave 93. nisu uključeni u analizu mikroekonomskih pokazatelja za razdoblje od 2006. do 2008.
(110)
Nakon argumenata koje je predočila navedena strana, mikroekonomski su pokazatelji prilagođeni kako bi predočili u potpunosti usporedivo kretanje tijekom godina tako što su izostavljeni podaci o stečenim tvornicama za sve godine obuhvaćene ispitnim postupkom.
(111)
Nakon izmjena opsega podataka koji su se koristili za analizu gospodarskog stanja reprezentativnih proizvođača iz Unije, kako se objašnjava u prethodnoj uvodnoj izjavi, mikroekonomski su pokazatelji konačno utvrđeni kako slijedi:
7.3.3.1. Prosječne jedinične cijene reprezentativnih proizvođača iz Unije
(112)
Usprkos neznatno izmijenjenim podacima, potvrđuju se osnovna kretanja i nalazi u uvodnoj izjavi 99. Privremene uredbe da su cijene premazanog finog papira ostale stabilne tijekom godina.
Tablica 5.
Cijene proizvođača iz Unije
Cijene proizvođača iz Unije
2006.
2007.
2008.
2009./RIP
Prosječna cijena (EUR/tona)
692
717
691
699
Indeks
100
104
100
101
Izvor: provjereni odgovori na upitnik.
7.3.3.2. Zalihe
(113)
Zalihe su činile oko 10 % obujma proizvodnje u RIP-u. Reprezentativni proizvođači iz Unije povećali su razine svojih zaliha za 10 % tijekom razmatranog razdoblja, posebno između 2006. i 2007. i potom između 2008. i RIP-a. To se dogodilo usporedno s naglim porastom dampinškog uvoza po niskim cijenama iz NRK-a.
Tablica 6.
Zalihe
Zalihe
2006.
2007.
2008.
2009./RIP
Zalihe (u tonama)
278 265
298 547
296 387
306 588
Indeks
100
107
107
110
Izvor: provjereni odgovori na upitnik.
7.3.3.3. Zaposlenost, plaće i produktivnost
Tablica 7.
Zaposlenost
Zaposlenost
2006.
2007.
2008.
2009./RIP
Zaposlenost - ekvivalent punog radnog vremena (EPRV)
7 756
7 487
7 207
6 197
Indeks
100
97
93
80
Trošak rada (EUR/EPRV)
54 053
54 948
57 026
58 485
Indeks
100
102
105
108
Produktivnost (jedinica/EPRV)
453
478
486
484
Indeks
100
106
107
107
Izvor: provjereni odgovori na upitnik.
(114)
Zbog zatvaranja tvornica papira i konsolidacije reprezentativnih proizvođača iz Unije, broj zaposlenika značajno se smanjio za 20 % (gotovo 1 600 radnih mjesta) tijekom razmatranog razdoblja. Učinkovitost je postignuta podizanjem i održavanjem velike proizvodnje po zaposleniku čak i za vrijeme značajnog otpuštanja. Troškovi rada po zaposleniku stalno su se povećavali te su iznosili ukupno 8 % tijekom razmatranog razdoblja.
(115)
Zaključke predstavljene u uvodnoj izjavi 102. Privremene uredbe tako dodatno potvrđuju neznatno izmijenjeni podaci.
7.3.3.4. Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja
Tablica 8.
Profitabilnost
2006.
2007.
2008.
2009./RIP
Profitabilnost
-1,08 %
-0,20 %
-2,49 %
2,88 %
Promjena (100 = 2006.)
+ 0,88 %
-1,41 %
+ 3,95 %
Novčani tok (u tisućama eura)
260 047
211 036
172 570
336 753
Indeks
100
81
66
129
Ulaganja (u tisućama eura)
151 900
151 027
127 845
87 875
Indeks
100
99
84
58
Povrat ulaganja
-0,73 %
-0,54 %
-2,73 %
0,39 %
Promjena (100 = 2006.)
+ 0,19 %
-2,00 %
+ 1,12 %
Izvor: provjereni odgovori na upitnik
(116)
Stopa profitabilnosti tijekom razmatranog razdoblja ispravljena je kako bi preciznije odražavala razinu profitabilnosti. Međutim, navedena promjena ne utječe na osnovno kretanje profitabilnosti. Reprezentativni proizvođači iz Unije pretrpjeli su gubitke između 2006. i 2008., a financijsko stanje postalo je pozitivno tek u 2009. kad se cijena papirne mase, odnosno glavne sirovine, na svjetskom tržištu značajno smanjila kao posljedica gospodarskog pada. Pad cijene papirne mase (- 19 %) smatrao se neuobičajeno velikim te je izravno pridonio poboljšanju financijskog stanja u RIP-u. Treba napomenuti da su se od RIP-a cijene papirne mase vratile na razine prije RIP-a.
(117)
Nakon neznatne modifikacije podataka, potvrđuju se nalazi o novčanom toku, ulaganju i povratu ulaganja navedeni u uvodnim izjavama 104. i 105. Privremene uredbe.
(118)
Proizvođač izvoznik tvrdio je da se poboljšanje profitabilnosti ne bi smjelo smatrati ograničenim slučajem koji se temelji na iznimnom padu troškova sirovine, kako se objašnjava u uvodnoj izjavi 107. Privremene uredbe. Pad troškova bio je koristan za sve lokalne i kineske proizvođače, a ne samo za podnositelja pritužbe. Stoga se napredak u profitabilnosti nije temeljio isključivo na smanjenju troškova, nego je prije bio posljedica promjene ponašanja podnositelja pritužbe u vezi cijena.
(119)
Nadalje, proizvođač izvoznik tvrdio je da profitabilnost određuju cijene PFP-a, a ne cijena papirne mase. Međutim, utvrđeno je da su u trenutku naglog pada cijena papirne mase u 2009. cijene PFP-a ostale stabilne, a kao posljedica toga porasla je dobit. Stoga, s obzirom na to da su cijene ostale stabilne, ne može se uspostaviti veza između cijena i profitabilnosti u navedenom konkretnom vremenskom razdoblju.
(120)
Stopa profitabilnosti pokazatelj je koji se analizira na razini reprezentativnih proizvođača iz Unije, a ne na razini podnositelja pritužbe, kako to predlaže strana. Analiza prikupljenih podataka pokazala je izravnu vezu između iznimnog pada cijena papirne mase, glavne sirovine, i povećane profitabilnosti, pri čemu su stabilne cijene gotovih proizvoda doista igrale ulogu u poboljšanju profitabilnosti. Iako je to vjerojatno također bio slučaj za druge proizvođače na tržištu, navedeno ne utječe na zaključak da je navedeno privremeno poboljšanje profitabilnosti uzrokovano iznimnim padom cijena sirovine u RIP-u.
7.3.3.5. Sposobnost prikupljanja kapitala
(121)
Potvrđuju se nalazi o sposobnosti prikupljanja kapitala reprezentativnih proizvođača navedenoj u uvodnoj izjavi 106. Privremene uredbe.
7.4. Zaključak o šteti
(122)
Jedan proizvođač izvoznik i kineska vlada tvrdili su da nema pozitivnih dokaza da su proizvođači iz Unije koji su podnijeli pritužbu pretrpjeli materijalnu štetu. Naprotiv, podnositelji pritužbe predočili su ukupno stabilne gospodarske rezultate i povećanu profitabilnost u RIP-u.
(123)
Kao prvo, stanje industrije Unije analizira se na razini reprezentativnih proizvođača iz Unije, a ne na razini podnositeljâ pritužbe, kako to predlažu strane.
(124)
Drugo, kako je već istaknuto u uvodnim izjavama 89. i 107., čini se da su zaključci navedenih strana doneseni na temelju pokazatelja izračunanih na temelju različitih podataka od onih koji su utvrđeni tijekom ispitnog postupka i navedeni gore te u Privremenoj uredbi. Posljedično, navedeni su zaključci činjenično pogrešni. Nadalje, analiza strana nije bila dosljedna prilikom korištenja dvaju različitih skupova podataka za makro pokazatelje i mikro pokazatelje.
(125)
Tvrdilo se nadalje da se poboljšanje profitabilnosti također treba smatrati posljedicom napora u restrukturiranju industrije, uključujući smanjenje proizvodnje, zaposlenosti i povećanu produktivnost. U tom slučaju potonji čimbenici ne mogu se smatrati jedinim pokazateljima štete, nego sve pokazatelje štete treba razmatrati zajedno.
(126)
Članak 3. stavak 5. Osnovne uredbe navodi gospodarske čimbenike i pokazatelje koje treba procijeniti prilikom ispitivanja učinka dampinškog uvoza na industriju Unije. Članak 3. stavak 5. izričito navodi da popis čimbenika nije konačan, niti da jedan navedeni čimbenik ili nekoliko njih ne moraju nužno biti odlučujući. Stoga, iako se pokazatelji trebaju ocijeniti pojedinačno, zaključci se moraju donijeti analizom svih čimbenika.
(127)
Ukupno gledajući, gore navedene tvrdnje proizvođača izvoznika i kineske vlade ne utječu na zaključak koji je donesen u privremenoj fazi, a koji se, stoga, potvrđuje, odnosno da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.
(128)
Strane su također više puta komentirale moguću prijetnju buduće materijalne štete s obzirom na golemi porast kapaciteta kineskih proizvođača koji podržavaju državna politika i subvencije. Opseg ispitnog postupka bio je postojanje materijalne štete, a ne prijetnja buduće materijalne štete. Stoga ti komentari nisu mogli utjecati na nalaze i morali su se zanemariti.
(129)
Na temelju gore navedenog, potvrđuju se nalazi određeni u uvodnim izjavama 107. do 111. Privremene uredbe.
8. UZROČNOST
(130)
Komisija je primila nekoliko komentara o privremenim nalazima u vezi uzročno-posljedične veze između dampinga i štete.
8.1. Učinak dampinškog uvoza
(131)
Nekoliko je strana osporavalo privremene nalaze o učinku dampinškog uvoza. Glavni je argument bio da kineski uvoz nema značajni učinak u smislu obujma i cijena. Tvrdilo se da nije bilo naglog povećanja kineskog uvoza, nego se isti povećavao postupno tijekom godina te je stoga njegov učinak bio prilično ograničen, što se ne bi trebalo preuveličavati za potrebe utvrđivanja štete. Dalje se tvrdilo da kineske cijene, čak i ako su bile niže od cijena u Uniji, nisu imale nikakav učinak na relativno stabilne cijene industrije Unije. Jedan je kineski proizvođač izvoznik osporio nalaz Komisije da bi došlo do snižavanja cijena uzrokovanog kineskim cijenama. Istaknuo je da su u 2009., kada su kineske cijene dodatno pale, cijene industrije Unije ne samo zabilježile porast, nego su zapravo omogućile industriji Unije ostvarivanje dobiti.
(132)
Razvoj kineskog uvoza detaljno se analizirao u uvodnim izjavama 84. i 114. Privremene uredbe. Utvrđeno je da se uvoz gotovo utrostručio tijekom razmatranog razdoblja, posebno u godinama od 2006. do 2007. (+ 118 %) i od 2008. do RIP-a (+ 81 %). Porast obujma stoga se ne može smatrati nevažnim.
(133)
U smislu cijena, kineski je uvoz snizio cijene reprezentativnih proizvođača iz Unije za 7,6 %, što se smatra značajnim na tržištu na kojem je transparentnost cijena visoka. Kako je opisano u uvodnoj izjavi 112., cijene reprezentativnih proizvođača iz Unije bile su stabilne tijekom razmatranog razdoblja, s iznimnim povećanjem u 2007., godini u kojoj kineski uvoz nije rastao. U 2009. proizvođači iz Unije mogli su održavati svoje cijene stabilnima na račun daljnjega gubitka tržišnog udjela, a njihova profitabilnost proizlazila je iz kombinacije navedenih stabilnih cijena i smanjenog troška sirovine.
(134)
Proizvođač izvoznik tvrdio je da uvoz PFP-a iz NRK-a nema učinka na cijene industrije Unije jer isti nije usporediv s PFP-om koji proizvode i prodaju reprezentativni proizvođači iz Unije, s obzirom na to da je samo 10 % prodaje reprezentativnih proizvođača iz Unije uspoređeno pri utvrđivanju sniženja cijena i neštetne razine cijena. Naglašava se da se navedena utvrđivanja temelje na potpuno usporedivim proizvodima koji se izravno podudaraju u svim svojstvima kako bi se osigurala primjerena usporedba. Međutim, PFP koji proizvode proizvođači iz Kine i iz Unije općenito su usporedivi proizvodi kako je zaključeno u uvodnoj izjavi 42. i stoga su jedan drugome izravno konkurentni na tržištu Unije.
(135)
Tvrdilo se nadalje da je nalaz da je tržište PFP-a tržište primarnih proizvoda kojeg obilježava visoki stupanj transparentnosti netočan jer proizvođači iz Unije prodaju oko polovice svojih proizvoda izravno krajnjim korisnicima. Nasuprot toj tvrdnji, reprezentativni proizvođači iz Unije prodavali su većinu svojih proizvoda putem trgovaca, izravno ili neizravno (takozvana „prodaja po nalogu” kada se proizvodi isporučuju izravno kupcu, ali narudžba i izdavanja računa odvijaju se preko trgovaca). Trgovci imaju ključnu ulogu i u skladištenju proizvoda i u osiguranju transparentnosti cijena na tržištu.
(136)
Na temelju gore navedenog, potvrđuju se nalazi određeni u uvodnim izjavama 113. do 117. Privremene uredbe.
8.2. Učinak ostalih čimbenika
8.2.1. Razvoj potrošnje na tržištu Unije i gospodarska kriza
(137)
Jedan kineski proizvođač izvoznik i vlada NRK-a tvrdili su da je smanjenje proizvodnje Unije posljedica globalne financijske krize i naglog pada potrošnje na tržištu Unije, kao što potvrđuju negativna kretanja vidljiva iz domaće prodaje proizvođača iz Unije, iskorištenosti kapaciteta, zaposlenosti i razine zaliha, te se isto ne treba pripisati kineskom uvozu.
(138)
Kao potvrdu svoje tvrdnje kineska vlada navela je Manifest za konkurentnost i zaposlenost koji je izdala industrija papira i papirne mase u lipnju 2009. („Manifest”). Navedeni dokument obuhvaća sve sektore industrije papira i papirne mase te služi za potrebe opće politike. Na temelju podataka u tom dokumentu nije se moglo doći do zasebnih zaključaka o proizvodnji i prodaji odnosnog proizvoda. Stoga nije moguće zaključiti primjenjuju li se zapravo navodi ili nalazi u Manifestu pojedinačno na odnosni proizvod. Budući da, osim toga, ispitni postupak nije otkrio jaku povezanost između financijske krize i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije, ovaj se argument morao odbaciti.
8.2.2. Cijene sirovina
(139)
Nisu predočeni novi argumenti za ponovno razmatranje zaključaka donesenih u uvodnim izjavama 120. do 122. Privremene uredbe i u uvodnoj izjavi 118. ove Uredbe.
8.2.3. Realizacija izvoza reprezentativnih proizvođača iz Unije
(140)
Revizija mikroekonomskih pokazatelja, kako se objašnjava u uvodnoj izjavi 110., utjecala je na analizu realizacije izvoza reprezentativnih proizvođača iz Unije tako da je smanjenje njihove izvozne prodaje u razmatranom razdoblju iznosilo 16 %. Izvozna prodaja nepovezanim stranama koju su ostvarila navedena trgovačka društva predstavljala je 26 % njihove ukupne prodaje.
(141)
Suprotno tvrdnji jednog proizvođača izvoznika, razvoj uvoza odnosnog proizvoda reprezentativnih proizvođača iz Unije već je razmotren u Privremenoj uredbi u uvodnim izjavama 123. do 124. Gornja revizija ne utječe na navedene zaključke donesene u privremenoj fazi.
(142)
Izneseni argumenti i dokazi o učinku realizacije izvoza industrije Unije stoga nisu doveli do promjene zaključaka iznesenih u privremenoj fazi.
8.2.4. Uvoz iz ostalih trećih zemalja
(143)
Izneseni argumenti o učinku uvoza iz ostalih trećih zemalja već su razmotreni u uvodnim izjavama 125. do 127. Privremene uredbe.
8.2.5. Prekomjerni strukturni kapacitet
(144)
Tvrdilo se da je šteta koju su pretrpjeli proizvođači iz Unije posljedica prekomjernih strukturnih kapaciteta. Navedeni je čimbenik već razmotren u uvodnoj izjavi 128. Privremene uredbe.
(145)
Glavni je izneseni argument u vezi s tim da su napori industrije Unije za restrukturiranjem završeni u 2009. konsolidacijom dvaju velikih proizvođača, što je dovelo do trenutačnog poboljšanja stanja industrije Unije. Kako se opisuje u uvodnoj izjavi 93. Privremene uredbe, napori za restrukturiranje trajali su od 2000. do RIP-a. Pozitivni učinak spomenute konsolidacije trebao se odraziti u poboljšanju iskorištenosti kapaciteta i barem u stabilnom obujmu prodaje, ali su se oba navedena pokazatelja pogoršala u RIP-u. S druge strane, utvrđeno je da je poboljšanu profitabilnosti industrije Unije u RIP-u prvenstveno i izravno uzrokovao izniman jednokratni pad cijena papirne mase. Zato se zadržavaju zaključci iz uvodne izjave 128. Privremene uredbe da je dampinški uvoz ugrozio napore za restrukturiranje industrije.
8.3. Zaključak o uzročnosti
(146)
Na temelju gore navedenog, zadržavaju se privremeni nalazi određeni uvodnim izjavama 129. do 132. Privremene uredbe da je dampinški uvoz iz NRK-a uzrokovao materijalnu štetu industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. Osnovne uredbe. Također se potvrđuju privremeni nalazi o učinku ostalih poznatih čimbenika koji su mogli uzrokovati štetu industriji Unije: navedeni čimbenici nisu takvi da bi mogli prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz NRK-a i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
9. INTERES UNIJE
9.1. Industrija Unije
(147)
Nisu zaprimljeni nikakvi dodatni komentari ni podaci o interesu proizvođača iz Unije i uvoznika i trgovaca. Stoga se potvrđuju privremeni nalazi u uvodnim izjavama 134. do 138. Privremene uredbe o interesu navedenih skupina.
9.2. Uvoznici i trgovci
(148)
Nisu zaprimljeni nikakvi dodatni komentari ni podaci o interesu uvoznika i trgovaca. Stoga se potvrđuju privremeni nalazi u uvodnim izjavama 139. do 143. Privremene uredbe o interesu navedenih skupina.
9.3. Korisnici
(149)
Nakon objave privremenih mjera javile su se tri dodatne tiskare i jedno udruženje europskih tiskara i izdavača. Tvrdili su da bi mjere imale negativne učinke na industrije na kraju proizvodnog lanca jer bi povećanja cijena mogla dovesti do premještanja tiskarske industrije, što bi dovelo do povećanog uvoza tiskanog materijala na kraju proizvodnog lanca. Navedena je tvrdnja potkrijepljena činjenicom da se uvoz tiskanog materijala iz NRK-a naglo povećao u posljednjim godinama i očigledno zauzeo značajni tržišni udio u europskoj potrošnji cjelokupnog tiskanog materijala.
(150)
Također se tvrdilo da bi mjere uzrokovale nedostatak ponude na tržištu i dulje rokove isporuke za korisnike.
(151)
Većina navedenih tvrdnji nije se odnosila na konkretna trgovačka društva te je bila slična tvrdnjama koje su već iznesene u privremenoj fazi ispitnog postupka i razmotrene u uvodnim izjavama 146. i 150. Privremene uredbe. Podsjeća se da je suradnja tiskara bila je ograničena i na temelju dobivenih ograničenih podataka o količinama utvrđeno je da su zbog svoje razine profitabilnosti i udjela PFP-a u svojim troškovima tiskare doista osjetljive na povećanja cijena. Međutim, većina tiskara nije imala ili je imala vrlo ograničen broj izravnih nabava kineskog papira u RIP-u, a iznos kineskog papira kojeg koriste tiskare općenito je mali pa bi stoga izravni učinak pristojbe bio zanemariv. Većina tiskara također je naglasila da bi zbog njihove potrebe za kratkim rokovima isporuke udio isporuka izravno iz trećih zemalja ostao ograničen.
(152)
U pogledu tvrdnji o tiskanom materijalu na kraju proizvodnog lanca iz NRK-a, treba naglasiti da uvozna statistika o tiskanom materijalu obuhvaća širok asortiman proizvoda koji uključuje završni tiskani materijal koji se ne tiska na premazanom finom papiru. Na temelju dostupnih podataka nije se moglo procijeniti koji se udio proizvoda uvezenih iz NRK-a tiska na odnosnom proizvodu, a koji se tiska na drugim vrstama papira. Međutim, iz dostavljenih podataka poznato je da se tiskani materijal podrijetlom iz NRK-a uglavnom sastoji od nekih posebnih kategorija knjiga, dječjih knjiga, kalendara, ambalaže i čestitka. Proizvodi koji su više „osjetljivi na vrijeme”, poput tjednika/mjesečnika i ostalih novina manje podliježu uvozu iz NRK-a zbog vremena potrebnog za prijevoz. Dok tisku nekih tiskanih proizvoda može više odgovarati premještanje, s druge strane postoje vrste proizvoda za koje su blizina i usluga ključni i stoga na njih ne bi utjecala strana konkurencija. Nadalje, iako je papir važan element troška za tiskarsku industriju, ona je također radno intenzivna industrija pa stoga troškovi rada mogu biti značajniji poticaj za premještanje. Zaključno, ne može se isključiti da će se uvoz tiskanih proizvoda koji se tiskaju na PFP-u povećati, ali nije moguće s bilo kakvom točnošću procijeniti koja bi mogla biti razina povećanja i u kojoj mjeri bi isto imalo ulogu u konkurentnosti tiskarske industrije te stoga kakav izravni učinak bi povećanja cijena mogla imati na tiskarsku industriju na kraju proizvodnog lanca u Uniji.
(153)
Iz dostavljenih podataka također je poznato da tiskarska industrija trpi od prevelikog strukturnog kapaciteta, što ima za posljedicu stalno restrukturiranje sektora. Jedan od poticaja za restrukturiranjem bila je i konsolidacija proizvođača papira unutar vrijednosnog lanca. Za bilo kakvu poteškoću tiskarske industrije u povećanju cijena smatra se da je uglavnom posljedica tog prevelikog strukturnog kapaciteta unutar same industrije.
(154)
Zainteresirane strane koje su spomenule mogući nedostatak ponude nisu navele količinu ili procjenu moguće nestašice. Za ove se tvrdnje u svakom slučaju čini da nisu potvrđene stopom iskorištenosti kapaciteta proizvođača iz Unije, koja je bila 83 % u RIP-u, što ostavlja oko milijun tona slobodnog kapaciteta. Na temelju toga nije vjerojatno da bi došlo do nestašica.
9.4. Zaključak o interesu unije
(155)
U vezi gore navedenog, potvrđuju se privremeni nalazi o interesu Unije, odnosno da nema utemeljenih razloga protiv uvođenja konačnih mjera na uvoz PFP-a podrijetlom iz NRK-a.
10. KONAČNE ANTIDAMPINŠKE MJERE
10.1. Razina uklanjanja štete
(156)
Jedna skupina kineskih proizvođača izvoznika zatražila je daljnje detalje o metodi koja se koristila za izračun ciljne dobiti od 8 5 koja se koristila za izračun neštetne cijene. Ista se pozvala na pritužbu u kojoj je predložena ciljna dobit bila niža.
(157)
Podnositelj pritužbe s druge je strane je zatražio da se ciljna dobit treba odrediti na najmanje 10 %, temeljeći svoj argument na očekivanoj profitnoj marži koju koriste nezavisne bonitetne agencije u svojoj metodologiji klasifikacije te na profitabilnosti koju je ostvario proizvođač aktivan u drugom segmentu proizvodnje papira koji nije pogođen kineskim uvozom.
(158)
Treba pojasniti da je ciljna dobit, kako se navodi u pritužbi, razmotrena na temelju odgovora na upitnik i posjeta radi provjere kod reprezentativnih proizvođača iz Unije. Točnije, uzet je u obzir trošak ulaganja u strojeve. Utvrđeno je da bi ciljna dobit određena na potonjoj osnovi trebala odražavati visoka prethodna ulaganja i rizike uključene u tu kapitalno intenzivnu industriju u izostanku dampinškog i/ili subvencioniranog uvoza. Stoga se ciljna dobit od 8 % smatra razinom koju bi industrija mogla dosegnuti u izostanku dampinškog uvoza. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 86., kako bi se osigurao usklađeni pristup prilikom izračuna dampinga te sniženja cijena i prodajnih cijena te zbog razloga određenih uvodnim izjavama 68. do 71., izračun razine uklanjanja štete revidiran je kako bi se isključila izvozna prodaja trgovačkog društva unutar grupacije jednog proizvođača izvoznika koji surađuje.
(159)
Potvrđuju se uvodne izjave 153. do 161. Privremene uredbe u svim ostalim aspektima.
10.2. Konačne mjere
(160)
S obzirom na donesene zaključke o dampingu, šteti, uzročnosti i interesu Unije, te u skladu s člankom 9. stavkom 4. Osnovne uredbe, treba uvesti konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz premazanog finog papira podrijetlom iz NRK-a na razini nižoj od dampinga i utvrđene dampinške marže, u skladu s pravilom niže pristojbe. U ovom slučaju, stopu pristojbe treba na odgovarajući način odrediti na razini utvrđene štete.
(161)
Napominje se da je antisubvencijski ispitni postupak proveden usporedno s antidampinškim ispitnim postupkom u vezi uvoza premazanog finog papira podrijetlom iz NRK-a. Budući da, prema članku 14. stavku 1. Osnovne uredbe i članku 24. stavku 1. drugom podstavku Uredbe Vijeća (EZ) br. 597/2009 od 11. lipnja 2009. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (8) („Osnovna antisubvencijska uredba”), nijedan proizvod ne podliježe i antidampinškim i kompenzacijskim pristojbama, za potrebe rješavanja jedne te iste situacije koja proizlazi iz dampinga ili iz izvoznih poticaja, smatralo se neophodnim utvrditi proizlaze li, i u kojoj mjeri, iznosi poticaja i dampinške marže iz iste situacije.
(162)
Što se tiče programa subvencija koje su činile izvozne subvencije u smislu članka 4. stavka 4. točke (a) Osnovne antisubvencijske uredbe, konačna dampinška marža utvrđena za dva kineska proizvođača izvoznika djelomično (odnosno 0,05 %) je posljedica postojanja izvoznih subvencija protiv koji se mogu uvesti kompenzacijske mjere. U pogledu ostalih programa subvencija, s obzirom na pravilo niže pristojbe u ovom slučaju te iznosa subvencioniranja utvrđenog u antisubvencijskom ispitnom postupku koji se usporedno provodio, nije se smatralo potrebnim dodatno ispitati jesu li i u kojoj mjeri iste subvencije kompenzirane dvaput kada se antidampinške i kompenzacijske pristojbe istodobno uvedu na isti uvezeni proizvod.
(163)
Što se tiče konačnih stopa dampinga i razina subvencija na području cijele zemlje, podsjeća se da su iste utvrđene pomoću konačne dampinške marže i konačne marže subvencije koje su utvrđene za kineske proizvođače izvoznike koji surađuju s najvišim individualnim stopama pristojbe, odnosno 63 % za konačnu dampinšku maržu i 16 % za konačnu maržu subvencije.
(164)
Podsjeća se da se ista razina uklanjanja štete primjenjuje u antidampinškim i antisubvencijskim ispitnim postupcima. U vezi s tim napominje se da je razina uklanjanja štete niža od konačne dampinške marže, ali viša od konačnih marža subvencije. Zato se smatra primjerenim uvesti konačnu kompenzacijsku pristojbu na razini utvrđenih konačnih marža subvencije, a potom uvesti konačnu antidampinšku pristojbu do odgovarajuće razine uklanjanja štete.
(165)
Na temelju gore navedenog i uzimajući u obzir nalaze određene u Uredbi Vijeća (EU) br. 452/2011 od 6. svibnja 2011. o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz premazanog finog papira podrijetlom iz Narodne Republike Kine (9) te u svijetlu članka 14. stavka 1. zadnje rečenice Osnovne uredbe da se navedena pristojba neće uvesti do mjere koja je potrebna kako bi se uskladilo s pravilom određenim navedenom rečenicom, stopa konačne antidampinške pristojbe za NRK i stopa po kojoj će se uvesti takve pristojbe određuju se kako slijedi:
Trgovačko društvo
Ukupna marža subvencije
Pri čemu je izvozna subvencija
Dampinška marža
Marža štete
Konačna stopa kompenzacijske pristojbe
Konačna stopa AD pristojbe
Konačna stopa AD pristojbe koja se uvodi
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu Province, NRK; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu Province, NRK
12 %
0,05 %
43,5 %
20 %
12 %
20 %
8 %
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, Shandong Province, NRK; Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang City, Shandong Province, NRK
4 %
0 %
63 %
39,1 %
4 %
39,1 %
35,1 %
Sva ostala trgovačka društva
12 %
0,05 %
63 %
39,1 %
12 %
39,1 %
27,1 %
11. KONAČNA NAPLATA PRIVREMENE PRISTOJBE
(166)
U pogledu visine utvrđene dampinške marže i u svijetlu razine štete koju je pretrpjela industrija Unije te uzimajući u obzir da nikakve privremene mjere nisu uvedene usporednim antisubvencijskim ispitnim postupkom, smatra se neophodnim da se iznosi osigurani privremenom antidampinškom pristojbom uvedenom Privremenom uredbom trebaju konačno naplatiti do iznosa uvedene privremene pristojbe.
(167)
Jedan je kineski proizvođač izvoznik koji surađuje tvrdio da bi konačna naplata privremene pristojbe po stopama određenima člankom 1. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1042/2010 bila u suprotnosti s člankom 10. stavkom 3. drugom rečenicom Osnovne uredbe. Međutim, kako je pojašnjava u ovoj Uredbi, a posebno u njezinom članku 1. stavku 2., konačna pristojba uvedena ovom Uredbom zapravo je viša od privremene pristojbe koja je uvedena. U navedenim okolnostima potrebno je konačno naplatiti privremenu pristojbu po stopama određenima člankom 1. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1042/2010,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se privremena antidampinška pristojba na premazani fini papir, odnosno papir ili karton premazan s jedne ili obje strane (isključujući kraft papir i kraft karton), bilo u listovima ili svicima, čija je težina 70g/m2 ili više, a da ne prelazi 400g/m2 i svjetlina veća od 84 (izmjereno u skladu s normom ISO 2470-1), trenutačno obuhvaćen oznakama KN ex 4810 13 20, ex 4810 13 80, ex 4810 14 20, ex 4810 14 80, ex 4810 19 10, ex 4810 19 90, ex 4810 22 10, ex 4810 22 90, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10, ex 4810 99 30 and ex 4810 99 90 (oznake TARIC 4810132020, 4810138020, 4810142020, 4810148020, 4810191020, 4810199020, 4810221020, 4810229020, 4810293020, 4810298020, 4810991020, 4810993020 i 4810999020) i podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
Konačna antidampinška pristojba ne odnosi se na svitke koji se koriste u strojevima za tisak iz role. Svici pogodni za korištenje u strojevima za tisak iz role definiraju se kao oni svici koji, kad se u skladu s normom testiranja ISO 3783:2006 utvrđuje njihova otpornost na čupanje - metoda povećane brzine korištenjem uređaja IGT (električni model), daju rezultat manji od 30 N/m kad se ispituje u poprečnom smjeru toka vlakanaca i rezultat manji od 50 N/m kad se ispituje u smjeru proizvodnje papira. Osim toga, konačna antidampinška pristojba ne odnosi se na višeslojni papir i višeslojni karton.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe jest kako slijedi:
Trgovačko društvo
Stopa antidampinške pristojbe
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu Province, NRK; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu Province, NRK
20 %
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, Shandong Province, NRK; Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang City, Shandong Province, NRK
39,1 %
Sva ostala trgovačka društva
39,1 %
3. U vezi antidampinške pristojbe predviđene člankom 1. stavkom 2., ista u iznosu od 12 % neće se naplatiti trgovačkim društvima Gold East Paper (Jiangsu) Co. i Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., u iznosu od 4 % trgovačkim društvima Shangdong Chenming Paper Holdings Limited i Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd te u iznosu od 12 % svim ostalim trgovačkim društvima ako se odgovarajući iznos naplati u skladu s Uredbom (EU) br. 452/2011.
4. U vezi s gornjim člankom 1. stavkom 2. i člankom 1. stavkom 3., stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. koji proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest kako slijedi:
Trgovačko društvo
Stopa antidampinške pristojbe
Dodatna oznaka TARIC
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu Province, NRK; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu Province, NRK
8 %
B001
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, Shandong Province, NRK; Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang City, Shandong Province, NRK
35,1 %
B013
Sva ostala trgovačka društva
27,1 %
B999
5. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Iznosi osigurani privremenom antidampinškom pristojbom prema Uredbi (EU) br. 1042/2010 konačno se naplaćuju po stopi određenoj člankom 1. ove Uredbe.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 6. svibnja 2011.