NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 749/2011
ze dne 29. července 2011,
kterým se mění nařízení (EU) č. 142/2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty, které nejsou určeny k lidské spotřebě, a provádí směrnice Rady 97/78/ES, pokud jde o určité vzorky a předměty osvobozené od veterinárních kontrol na hranici podle uvedené směrnice
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 ze dne 21. října 2009 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty, které nejsou určeny k lidské spotřebě, a o zrušení nařízení (ES) č. 1774/2002 (1), a zejména čl. 5 odst. 2, čl. 15 odst. 1 písm. c), čl. 15 odst. 1 druhý pododstavec, čl. 20 odst. 10 a 11, čl. 41 odst. 3 první a třetí pododstavec, čl. 42 odst. 2 a čl. 45 odst. 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 1069/2009 stanoví hygienická a veterinární pravidla pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty s cílem zabraňovat rizikům pro zdraví lidí a zvířat, která v souvislosti s těmito produkty vznikají, a snižovat je na minimum. Nařízení rovněž obsahuje ustanovení pro stanovení konečného bodu výrobního řetězce určitých získaných produktů, po kterém se na ně už nevztahují požadavky uvedeného nařízení.
(2)
Nařízení Komise (EU) č. 142/2011 ze dne 25. února 2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty, které nejsou určeny k lidské spotřebě, a provádí směrnice Rady 97/78/ES, pokud jde o určité vzorky a předměty osvobozené od veterinárních kontrol na hranici podle uvedené směrnice (2), stanoví prováděcí pravidla pro nařízení (ES) č. 1069/2009, včetně pravidel pro stanovení konečných bodů pro určité získané produkty.
(3)
Dánsko předložilo žádost o stanovení konečného bodu pro rybí tuk, který se používá k výrobě léčivých přípravků. Protože se tento rybí tuk získává z materiálu kategorie 3 a zpracovává se za přísných podmínek, měl by se pro tento tuk stanovit konečný bod. Článek 3 nařízení (EU) č. 142/2011 a příloha XIII uvedeného nařízení by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny.
(4)
Nařízení (EU) č. 142/2011 převzalo ustanovení zavedená k provedení nařízení (ES) č. 1774/2002 a rozhodnutí Komise 2003/324/ES (3), jimiž se zejména umožňuje Estonsku, Lotyšsku a Finsku krmení některých kožešinových zvířat zpracovanými živočišnými bílkovinami, které byly získány z těl zvířat téhož druhu nebo z jejich částí, zejména lišek. Příloha II by měla být změněna tak, aby se umožnilo krmení obou běžně chovaných druhů, tj. lišky obecné (Vulpes vulpes), která je v současnosti uvedená na seznamu, a lišky polární (Alopex lagopus) tímto materiálem, protože rozhodnutí 2003/324/ES bylo zrušeno nařízením (EU) č. 142/2011.
(5)
Nařízení (ES) č. 1069/2009 stanoví některá pravidla pro tlakovou sterilizaci a prováděcí opatření, která se mají přijmout pro další zpracovatelské metody, které se musí uplatnit pro vedlejší produkty živočišného původu nebo získané produkty, aby při použití nebo neškodném odstraňování těchto produktů nevznikla rizika nepřijatelná pro zdraví lidí a zvířat. V souladu s tím stanoví příloha IV nařízení (EU) č. 142/2011 standardní zpracovatelské metody pro zpracovatelské podniky a některé další podniky a zařízení.
(6)
Nařízení (ES) č. 1069/2009 umožňuje neškodné odstraňování nebo používání vedlejších produktů živočišného původu nebo získaných produktů alternativními metodami, pokud byly tyto metody povoleny na základě posouzení jejich schopnosti snižovat rizika pro zdraví lidí a zvířat na míru, která je pro příslušnou kategorii produktů živočišného původu alespoň rovnocenná standardním zpracovatelským metodám. Nařízení (ES) č. 1069/2009 také stanoví, že má být přijat standardní formát žádostí o alternativní metody. V souladu s tím stanoví příloha IV nařízení (EU) č. 142/2011 alternativní zpracovatelské metody pro zpracovatelské podniky a některé další podniky a zařízení.
(7)
Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad EFSA“) přijal s ohledem na takové alternativní metody tři stanoviska: vědecké stanovisko přijaté dne 21. ledna 2009 k projektu zkoumání alternativ k systémům likvidace kadáverů použitím kontejnerového systému (4) (dále jen „kontejnerový systém“), vědecké stanovisko přijaté dne 8. července 2010 k ošetření pevného prasečího a drůbežího hnoje vápnem (5) a vědecké stanovisko přijaté dne 22. září 2010 k žádosti společnosti Neste Oil o novou alternativní metodu neškodného odstraňování nebo používání vedlejších produktů živočišného původu (6).
(8)
Projekt kontejnerového systému navrhuje hydrolýzu kadáverů prasat a dalších vedlejších produktů živočišného původu z prasat chovaných v hospodářství, která se uskutečňuje v uzavřeném kontejneru na území hospodářství. Po určité době se získané hydrolyzované materiály neškodně odstraňují, a to přednostně spalováním nebo zpracováním v souladu s hygienickými pravidly pro vedlejší produkty živočišného původu.
(9)
Projekt kontejnerového systému dále navrhuje druhou možnost, kdy se kadávery prasat a další vedlejší produkty živočišného původu z prasat chovaných v hospodářství před jejich neškodným odstraněním drtí a následně pasterizují.
(10)
Úřad EFSA ve svém stanovisku ze dne 21. ledna 2009 ke kontejnerovému systému dospěl k závěru, že poskytnuté informace nejsou dostačujícím podkladem pro to, aby mohla být tato druhá možnost považována za bezpečný způsob neškodného odstranění vedlejších produktů živočišného původu z prasat. Pokud jde o první možnost založenou na hydrolýze, úřad EFSA také nebyl schopen předložit konečné posouzení. Uvedl však, že by hydrolyzovaný materiál neměl představovat další riziko, pokud by se dále zpracovával v souladu s hygienickými předpisy pro materiály kategorie 2.
(11)
Proto by se měla hydrolýza vedlejších produktů živočišného původu na území hospodářství povolit za podmínek, které brání přenosu onemocnění přenosných na člověka nebo na zvířata a které nemají nepříznivý účinek na životní prostředí. Zejména by se měla hydrolýza, jako třetí možnost, provádět v uzavřeném a nepropustném kontejneru, který je oddělený od hospodářských zvířat na stejném území. Protože však metoda hydrolýzy není zpracovatelskou metodou, neměly by se na ni vztahovat zvláštní podmínky pro zpracování vedlejších produktů živočišného původu v těchto zařízeních. Kontejner by se měl pravidelně a pod úředním dohledem kontrolovat na nepřítomnost koroze, aby se zabránilo úniku materiálů do země.
(12)
Schopnost metody hydrolýzy snížit možná zdravotní rizika se ještě neprokázala. Proto by se měla zakázat každá manipulace s hydrolyzovaným materiálem nebo jeho použití mimo spalování a spoluspalování, po předchozím zpracování nebo bez něj, nebo neškodné odstraňování na povolené skládce, kompostování nebo přeměna na bioplyn, pokud každé ze tří posledně uvedených možností předchází tlaková sterilizace.
(13)
Španělsko, Irsko, Lotyšsko, Portugalsko a Spojené království vyjádřily zájem o to, aby se jejich provozovatelům povolila metoda hydrolýzy. Příslušné orgány uvedených členských států potvrdily, že se u těchto provozovatelů mají uskutečnit přísné kontroly, aby se zabránilo možným zdravotním rizikům.
(14)
Úřad EFSA ve svém stanovisku ze dne 8. července 2010 k ošetření pevného prasečího a drůbežího hnoje vápnem dospěl k závěru, že by se navrhované smíchání vápna s hnojem mohlo považovat za bezpečný postup inaktivace příslušných bakteriálních a virových patogenních původců s ohledem na zamýšlenou aplikaci získaného produktu, tedy uvedené směsi vápna s hnojem, na půdu. Protože použití prokázalo účinnost postupu jenom při použití konkrétního míchacího zařízení, úřad EFSA doporučil, aby se v případě, že je pro postup použito odlišné míchací zařízení, provedlo na základě měření pH, času a teploty ověření, které by mělo prokázat, že použitím odlišného míchacího zařízení je dosaženo rovnocenné inaktivace patogenních původců.
(15)
Ověření podle uvedených zásad by se mělo provést v případě, že je nehašené vápno (CaO), které bylo použito pro postup posouzený úřadem EFSA, nahrazeno dolomitickým vápnem (CaOMgO).
(16)
Úřad EFSA ve svém stanovisku ze dne 22. září 2010 ke katalytickému procesu sestávajícímu z několika kroků pro výrobu obnovitelných paliv dospěl k závěru, že proces lze považovat za bezpečný, pokud se tavené/škvařené tuky získané z materiálů kategorie 2 a kategorie 3 použijí jako výchozí materiály a současně se uvedené tavené/škvařené tuky zpracují v souladu se standardními metodami zpracování vedlejších produktů živočišného původu. Na základě předložených důkazů však nebylo možné rozhodnout, zda dokáže tento postup také zmírnit možná rizika TSE, která mohou představovat tavené/škvařené tuky získané z materiálů kategorie 1. Proto by se měl katalytický proces sestávající z několika kroků povolit v případě tavených/škvařených tuků získaných z materiálů kategorie 2 a kategorie 3, ale měl by se zamítnout v případě tavených/škvařených tuků získaných z materiálů kategorie 1. Přestože takové zamítnutí nebrání žadateli předložit úřadu EFSA další důkazy pro nové posouzení, používání tavených/škvařených tuků získaných z materiálů kategorie 1 pro uvedený proces by mělo být až do takového posouzení zakázané.
(17)
Příloha IV nařízení (EU) č. 142/2011 by měla být změněna s ohledem na závěry uvedených tří vědeckých stanovisek úřadu EFSA.
(18)
Nařízení (ES) č. 1069/2009 stanoví přijetí prováděcích opatření týkajících se přeměny vedlejších produktů živočišného původu na bioplyn nebo kompost. Pokud se v zařízení na výrobu bioplynu nebo v zařízení na kompostování mísí vedlejší produkty živočišného původu s materiály neživočišného původu nebo s jinými materiály, na které se nevztahuje uvedené nařízení, měl by mít příslušný orgán možnost povolit odběr reprezentativních vzorků po pasterizaci a před smísením, aby se otestoval jejich soulad s mikrobiologickými kritérii. Odběr těchto vzorků by měl prokázat, že pasterizace vedlejších produktů živočišného původu zmírnila mikrobiologická rizika u vedlejších produktů živočišného původu určených k přeměně.
(19)
Příloha V nařízení (EU) č. 142/2011 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(20)
Nařízení (ES) č. 1069/2009 stanoví přijetí standardního formátu žádostí o alternativní metody používání nebo neškodného odstraňování vedlejších produktů živočišného původu nebo získaných produktů. Uvedený formát mají používat zainteresované subjekty při předkládání žádosti o povolení takových metod.
(21)
Úřad EFSA přijal na žádost Komise dne 7. července 2010 vědecké stanovisko s prohlášením o technické pomoci s formátem žádostí o nové alternativní metody týkající se vedlejších produktů živočišného původu (7). V uvedeném prohlášení úřad EFSA zejména doporučuje dále vyjasnit informace, které by zainteresované subjekty měly uvést při předložení žádosti o nové alternativní metody.
(22)
S ohledem na doporučení v uvedeném vědeckém stanovisku by měl být standardní formát žádostí o nové alternativní metody uvedený v příloze VII nařízení (EU) č. 142/2011 změněn.
(23)
Protože obnovitelná paliva získaná katalytickým procesem sestávajícím z několika kroků je možno vyrobit i z dovezených tavených/škvařených tuků, měly by se vyjasnit požadavky na dovoz těchto tuků a podmínky uvedené ve veterinárním osvědčení, které musí doprovázet zásilky tavených/škvařených tuků v místě vstupu do Unie, kde se provádějí veterinární kontroly. Přílohy XIV a XV nařízení (EU) č. 142/2011 by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny.
(24)
V souladu s tím by proto měl být změněn článek 3 a přílohy II, IV, V, VII, VIII, XI a přílohy XIII až XVI.
(25)
Po vstupu tohoto nařízení v platnost by se mělo poskytnout přechodné období, aby se umožnil plynulý dovoz tavených/škvařených tuků, které nejsou určené k lidské spotřebě, pro určitá použití mimo krmivový řetězec, do Unie, jak stanoví nařízení (EU) č. 142/2011 před změnami zavedenými tímto nařízením.
(26)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (EU) č. 142/2011 se mění takto:
1)
V článku 3 se písmeno g) nahrazuje tímto:
„g)
kožešinu, která splňuje zvláštní požadavky na konečný bod pro tento produkt stanovené v kapitole VIII přílohy XIII;
h)
rybí tuk určený k výrobě léčivých přípravků, který splňuje zvláštní požadavky na konečný bod pro tento produkt stanovené v kapitole XIII přílohy XIII;
i)
benzin a paliva, které splňují zvláštní požadavky na produkty katalytického procesu sestávajícího z několika kroků pro výrobu obnovitelných paliv stanovené v odst. 2 písm. c) oddílu 3 kapitoly IV přílohy IV.“
2)
Přílohy II, IV, V, VII, VIII, XI a přílohy XIII až XVI se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Během přechodného období do 31. ledna 2012 se budou pro dovoz do Unie dále přijímat zásilky tavených/škvařených tuků, které nejsou určené k lidské spotřebě, pro určitá použití mimo krmivový řetězec, k nimž je přiloženo veterinární osvědčení, které bylo podepsáno a vyplněno v souladu se vzorem stanoveným v kapitole 10 (B) přílohy XV nařízení (EU) č. 142/2011 před vstupem tohoto nařízení v platnost, pokud tato osvědčení byla vyplněna a podepsána před 30. listopadem 2011.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. července 2011.
32011R0749
L 198/3
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 749/2011
od 29. srpnja 2011.
o izmjeni Uredbe (EU) br. 142/2011 o provedbi Uredbe (EZ) br. 1069/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zdravstvenih pravila za nusproizvode životinjskog podrijetla i od njih dobivene proizvode koji nisu namijenjeni prehrani ljudi i o provedbi Direktive Vijeća 97/78/EZ u pogledu određenih uzoraka i predmeta koji su oslobođeni veterinarskih pregleda na granici na temelju te Direktive
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1069/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o utvrđivanju zdravstvenih pravila za nusproizvode životinjskog podrijetla i od njih dobivene proizvode koji nisu namijenjeni prehrani ljudi te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1774/2002 (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2., članak 15. stavak 1. točku (c), drugi podstavak stavka 1. članka 15., članak 20. stavke 10. i 11., prvi i treći podstavak stavka 3. članka 41., članak 42. stavak 2. i članak 45. stavak 4.,
budući da:
(1)
U Uredbi (EZ) br. 1069/2009 utvrđena su pravila u vezi s javnim zdravljem i zdravljem životinja za nusproizvode životinjskog podrijetla i od njih dobivene proizvode, kako bi se spriječili i na najmanju moguću mjeru smanjili rizici za javno zdravlje i zdravlje životinja koji proizlaze iz tih proizvoda. Ona također predviđa određivanje završne točke u proizvodnom lancu za određene dobivene proizvode nakon koje oni više ne podliježu zahtjevima te Uredbe.
(2)
U Uredbi Komisije (EU) br. 142/2011 od 25. veljače 2011. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1069/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zdravstvenih pravila za nusproizvode životinjskog podrijetla i od njih dobivene proizvode koji nisu namijenjeni prehrani ljudi i o provedbi Direktive Vijeća 97/78/EZ u pogledu određenih uzoraka i predmeta koji su oslobođeni veterinarskih pregleda na granici na temelju te Direktive (2), utvrđena su provedbena pravila za Uredbu (EZ) br. 1069/2009, uključujući pravila o određivanju završnih točaka za određene dobivene proizvode.
(3)
Danska je podnijela zahtjev za određivanje završne točke za riblje ulje koje se koristi u proizvodnji lijekova. Kako je takvo riblje ulje dobiveno od materijala kategorije 3 te se prerađuje u strogim uvjetima, za to je ulje potrebno odrediti završnu točku. Članak 3. Uredbe (EU) br. 142/2011 i Prilog XIII. toj Uredbi treba stoga na odgovarajući način izmijeniti.
(4)
Uredbom (EU) br. 142/2011 preuzete su odredbe uvedene za provedbu Uredbe (EZ) br. 1774/2002 i Odluke Komisije 2003/324/EZ (3), kojima je posebno Estoniji, Latviji i Finskoj dopuštena hranidba određenih krznaša, posebno lisica, prerađenim životinjskim bjelančevinama dobivenim iz tijela ili dijelova tijela životinja iste vrste. Prilog II. treba izmijeniti kako bi se omogućila hranidba tim materijalima obiju vrsta koje se uobičajeno uzgajaju, crvene lisice (Vulpes vulpes), koja je trenutačno navedena, i polarne lisice (Alopex lagopus), budući da je Uredbom (EU) br. 142/2011 izvan snage stavljena Odluka 2003/324/EZ.
(5)
U Uredbi (EZ) br. 1069/2009 utvrđena su određena pravila za sterilizaciju pod tlakom i predviđeno je donošenje provedbenih mjera za ostale metode prerade koje se moraju primjenjivati na nusproizvode životinjskog podrijetla ili proizvode dobivene od njih kako se prilikom uporabe ili uklanjanja takvih proizvoda ne bi pojavili neprihvatljivi rizici za javno zdravlje i zdravlje životinja. U skladu s time, u Prilogu IV. Uredbi (EU) br. 142/2011 utvrđene su standardne metode prerade za objekte za preradu i određene druge objekte.
(6)
Uredbom (EZ) br. 1069/2009 omogućeno je uklanjanje ili uporaba nusproizvoda životinjskog podrijetla ili proizvoda dobivenih od njih alternativnim metodama, pod uvjetom da su takve metode odobrene na temelju procjene mogućnosti takvih metoda da smanje rizike za javno zdravlje i zdravlje životinja do razine koja je barem jednaka razini standardnih metoda prerade za relevantnu kategoriju nusproizvoda životinjskog podrijetla. Uredbom (EZ) br. 1069/2009 predviđa se i standardni obrazac zahtjeva za odobrenje alternativnih metoda. U skladu s time, u Prilogu IV. Uredbi (EU) br. 142/2011 navedene su alternativne metode prerade za objekte za preradu i određene druge objekte.
(7)
Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA) donijela je tri mišljenja u vezi s takvim alternativnim metodama: znanstveno mišljenje doneseno 21. siječnja 2009. o Projektu za proučavanje alternativa sustavima za uništavanje trupova uporabom sustava bunkera (4) (projekt sustava bunkera); znanstveno mišljenje doneseno 8. srpnja 2010. o obradi krutog svinjskog gnoja i gnoja od peradi vapnom (5); i znanstveno mišljenje doneseno 22. rujna 2010. o zahtjevu tvrtke Neste Oil u pogledu nove alternativne metode uklanjanja ili uporabe nusproizvoda životinjskog podrijetla (6).
(8)
Projekta sustava bunkera predviđa hidrolizu svinjskih lešina i ostalih nusproizvoda životinjskog podrijetla od svinja iz farmskog uzgoja u zatvorenom spremniku smještenom na farmi. Nakon određenog vremenskog razdoblja, dobiveni se hidrolizirani materijal treba, kao prva mogućnost, ukloniti spaljivanjem ili preradom, u skladu sa zdravstvenim pravilima o nusproizvodima životinjskog podrijetla.
(9)
Projekt sustava bunkera kao drugu mogućnost predviđa i drobljenje i kasniju pasterizaciju svinjskih lešina i ostalih nusproizvoda životinjskog podrijetla od svinja iz farmskog uzgoja prije njihovog uklanjanja.
(10)
U svom mišljenju o projektu sustava bunkera od 21. siječnja 2009., EFSA je zaključila da dostavljene informacije ne pružaju dovoljan temelj kako bi se druga mogućnost smatrala sigurnim načinom uklanjanja nusproizvoda životinjskog podrijetla od svinja. U pogledu prve mogućnosti, temeljene na hidrolizi, EFSA također nije bila u mogućnosti donijeti konačnu procjenu. Međutim, EFSA je navela da hidrolizirani materijal ne bi predstavljao dodatan rizik pod uvjetom njegove daljnje prerade u skladu sa zdravstvenim pravilima za materijale kategorije 2.
(11)
Stoga je potrebno dozvoliti hidrolizu nusproizvoda životinjskog podrijetla na mjestu samog gospodarstva pod uvjetima kojima se sprječava prenošenje bolesti prenosivih na ljude ili životinje i kojima se izbjegavaju štetne posljedice za okoliš. Treća mogućnost je hidroliza koja se obavlja u zatvorenom i nepropusnom spremniku odvojenom od bilo kojih farmskih životinja na istome gospodarstvu. Međutim, budući da metoda hidrolize ne predstavlja metodu prerade, ne bi se trebali primjenjivati posebni uvjeti za preradu nusproizvoda životinjskog podrijetla u takvim objektima. Spremnik treba, pod službenim nadzorom, redovito pregledavati kako bi se utvrdila eventualna prisutnost korozije i tako spriječilo istjecanje materijala u tlo.
(12)
Još nije dokazana sposobnost metode hidrolize da umanji potencijalne rizike za zdravlje. Stoga treba zabraniti svako rukovanje hidroliziranim materijalima ili njihovu uporabu, osim radi spaljivanja ili kombiniranog spaljivanja, uz prethodnu preradu ili bez nje, ili odlaganja na odobrenim odlagalištima, kompostiranja ili pretvorbe u bioplin, pri čemu svakoj od triju potonjih mogućnosti treba prethoditi sterilizacija pod tlakom.
(13)
Španjolska, Irska, Latvija, Portugal i Ujedinjena Kraljevina iskazale su interes da svojim subjektima dozvole upotrebu metode hidrolize. Nadležna tijela tih država članica potvrdila su da će se provoditi stroge kontrole nad tim subjektima kako bi se spriječili potencijalni rizici za zdravlje.
(14)
U svom mišljenju od 8. srpnja 2010. o obradi krutog svinjskog gnoja i gnoja od peradi vapnom, EFSA je zaključila da bi se predloženo miješanje vapna s gnojem moglo smatrati sigurnim procesom za inaktivaciju relevantnih bakterijskih i virusnih patogena s obzirom na planiranu primjenu dobivenih proizvoda, i to mješavine vapna i gnoja, na tlo. Budući da je u zahtjevu učinkovitost postupka dokazana samo za određenu spravu za miješanje, EFSA je preporučila da se, u slučajevima kada se u procesu koristi drukčija sprava za miješanje, provede postupak validacije na temelju mjerenja pH vrijednosti, vremena i temperature, kako bi se dokazalo da se korištenjem drukčije sprave za miješanje postiže jednaka inaktivacija patogena.
(15)
Validaciju prema tim načelima treba provesti kada se živo vapno (CaO), koje je upotrijebljeno u postupku koji je EFSA ocijenila, zamijeni dolomitom (CaOMgO).
(16)
U svom mišljenju od 22. rujna 2010. o višestupanjskom katalitičkom procesu za proizvodnju obnovljivih goriva, EFSA je zaključila da se proces može smatrati sigurnim kada se prerađene masti dobivene od materijala Kategorije 2 i Kategorije 3 koriste kao početni materijal i kada su te prerađene masti prerađene u skladu sa standardnim metodama prerade za nusproizvode životinjskog podrijetla. Međutim, na temelju dostavljenih dokaza nije se moglo zaključiti da se tim procesom ujedno mogu ublažiti potencijalni rizici od TSE-a koji mogu biti prisutni u prerađenim mastima dobivenim od materijala Kategorije 1. Stoga višestupanjski katalitički proces treba odobriti za prerađene masti dobivene od materijala Kategorije 2 i Kategorije 3, a treba ga odbiti za prerađene masti dobivene od materijala Kategorije 1. Iako takvo odbijanje ne sprječava podnositelja zahtjeva u podnošenju daljnjih dokaza EFSA-i radi nove procjene, do takve procjene treba zabraniti korištenje prerađenih masti dobivenih od materijala Kategorije 1.
(17)
Prilog IV. Uredbi (EU) br. 142/2011 treba izmijeniti kako bi se uzeli u obzir zaključci triju znanstvenih mišljenja EFSA-e.
(18)
Uredbom (EZ) br. 1069/2009 predviđa se donošenje provedbenih mjera za pretvorbu nusproizvoda životinjskog podrijetla u bioplin ili kompost. Kada se nusproizvodi životinjskog podrijetla u pogonu za proizvodnju bioplina ili u pogonu za proizvodnju komposta miješaju s materijalima koji nisu životinjskog podrijetla ili s drugim materijalima koji nisu obuhvaćeni tom Uredbom, nadležnom tijelu treba omogućiti da odobri uzimanje reprezentativnih uzoraka nakon pasterizacije i prije nego što započne miješanje, kako bi se ispitala njihova usklađenost s mikrobiološkim kriterijima. Uzimanjem takvih uzoraka treba dokazati je li pasterizacija nusproizvoda životinjskog podrijetla ublažila mikrobiološke rizike u nusproizvodima životinjskog podrijetla za pretvorbu.
(19)
Prilog V. Uredbi (EU) br. 142/2011 treba stoga na odgovarajući način izmijeniti.
(20)
Uredbom (EZ) br. 1069/2009 predviđeno je donošenje standardnog obrasca zahtjeva za alternativne metode za uporabu ili uklanjanje nusproizvoda životinjskog podrijetla ili proizvoda dobivenih od njih. Taj obrazac trebaju koristiti zainteresirane strane pri podnošenju zahtjeva za odobrenje takvih metoda.
(21)
Na zahtjev Komisije, EFSA je 7. srpnja 2010. donijela znanstveno mišljenje s izjavom o tehničkoj pomoći u vezi s obrascem zahtjeva za nove alternativne metode za nusproizvode životinjskog podrijetla (7). U toj izjavi EFSA posebno preporuča dodatna pojašnjenja u pogledu informacija koje bi zainteresirane strane trebale dostaviti pri podnošenju zahtjeva za odobrenje nove alternativne metode.
(22)
Uzimajući u obzir preporuke iz tog znanstvenog mišljenja, potrebno je izmijeniti standardni obrazac zahtjeva za nove alternativne metode iz Priloga VII. Uredbi (EU) br. 142/2011.
(23)
Budući da se obnovljiva goriva iz višestupanjskog katalitičkog procesa mogu također proizvesti i iz uvezenih prerađenih masti, potrebno je pojasniti uvozne zahtjeve za takve masti te uvjete navedene u zdravstvenom certifikatu koji mora pratiti pošiljke prerađenih masti na točki ulaska u Uniju gdje se obavljaju veterinarski pregledi. priloge XIV. i XV. Uredbi (EU) br. 142/2011 treba stoga na odgovarajući način izmijeniti.
(24)
U skladu s time, treba stoga izmijeniti članak 3. i priloge II., IV., V., VII., VIII., XI. i priloge XIII. do XVI.
(25)
Potrebno je predvidjeti prijelazno razdoblje nakon stupanja na snagu ove Uredbe, kako bi se omogućio nastavak uvoza u Uniju prerađenih masti koje nisu namijenjene za prehranu ljudi za određene svrhe izvan prehrambenog lanca životinja, kako je predviđeno u Uredbi (EU) br. 142/2011 prije izmjena uvedenih ovom Uredbom.
(26)
Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Uredba (EU) br. 142/2011 mijenja se kako slijedi:
1.
U članku 3. točka (g) zamjenjuje se sljedećim:
„(g)
krzno koje ispunjava posebne zahtjeve za završnu točku za taj proizvod navedene u poglavlju VIII. Priloga XIII.;
(h)
riblje ulje za proizvodnju lijekova koje ispunjava posebne zahtjeve za završnu točku za taj proizvod navedene u poglavlju XIII. Priloga XIII.;
(i)
benzin i goriva koja ispunjavaju posebne zahtjeve za proizvode iz višestupanjskog katalitičkog procesa za proizvodnju obnovljivih goriva navedene u točki 2(c) odjeljka 3. poglavlja IV. Priloga IV.”
2.
Prilozi II., IV., V., VII., VIII., XI. i prilozi XIII. do XVI. mijenjaju se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.
Članak 2.
U prijelaznom razdoblju do 31. siječnja 2012., pošiljke prerađenih masti koje nisu namijenjene za prehranu ljudi, za uporabu u određene svrhe izvan prehrambenog lanca životinja, koje prati zdravstveni certifikat potpisan i ispunjen u skladu s obrascem određenim u poglavlju 10(B) Priloga XV. Uredbi (EU) br. 142/2011 prije stupanja na snagu ove Uredbe, nastavit će se prihvaćati za uvoz u Uniju, pod uvjetom da su ti certifikati ispunjeni i potpisani prije 30. studenoga 2011.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 29. srpnja 2011.