PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 917/2011
ze dne 12. září 2011,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo z dovozu keramických obkládaček pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Nařízením (EU) č. 258/2011 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Komise prozatímní antidumpingové clo na dovoz keramických obkládaček pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“).
(2)
Dne 31. května 2011 byla zveřejněna oprava (3) za účelem odstranění určitých tiskových chyb, zejména názvů některých čínských vyvážejících výrobců, které byly v příloze I prozatímního nařízení uvedeny nesprávně.
(3)
Po ověření určitých tvrzení, která byla obdržena po zveřejnění opravy, u nichž bylo zjištěno, že jsou oprávněná, bylo zaznamenáno, že nesprávně byly uvedeny určité jiné názvy. Správné názvy všech společností, na něž se vztahuje vážené průměrné clo, jsou uvedeny v příloze I tohoto nařízení.
(4)
Připomíná se, že řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo Sdružení výrobců evropských keramických obkládaček (European Ceramic Tile Manufacturers‘ Federation, CET) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 30 %, celkové výroby keramických obkládaček v Unii. Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“). Co se týká trendů významných pro posouzení újmy, Komise analyzovala údaje týkající se období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. Následný postup
(5)
Po zveřejnění nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních opatření (dále jen „zveřejnění prozatímních zjištění“), předložila řada zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení a na žádost dvou zúčastněných stran byla uspořádána slyšení s úředníkem pro slyšení.
(6)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění.
(7)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz keramických obkládaček pocházejících z Číny a s konečnou platností vybrat částky zajištěné prostřednictvím prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku.
(8)
Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny.
3. Strany dotčené řízením
3.1 Výběr vzorku čínských vyvážejících výrobců
(9)
Při výběru vzorku vyvážejících výrobců byla do vzorku zařazena jedna žádající „skupina“ společností vzhledem ke skutečnosti, že společný objem vývozu dvou výrobců patřících do údajné skupiny znamenal, že se podle objemu jednalo o třetího největšího vývozce na trh Unie. Tyto společnosti udávaly spojení na základě čl. 143 odst. 1 písm. b) nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (4), v němž je stanoveno, že za osoby ve spojení se považují osoby, které „jsou právně uznanými obchodními společníky“. Šetřením bylo následně zjištěno, že tyto společnosti nebyly ve spojení v tomto smyslu, a (jak je uvedeno v 35. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) tito dva výrobci se považovali za samostatné subjekty.
(10)
Několik vyvážejících výrobců předložilo podání, v nichž se uvádělo, že by tyto společnosti měly být ze vzorku vyloučeny kvůli poskytnutí nepravdivých či zavádějících informací. Tito výrobci dále uvedli, že by vážený průměr dumpingových rozpětí měl být vypočítán bez přihlédnutí k těmto dvěma společnostem zařazeným do vzorku.
(11)
V tomto ohledu se podotýká, že informace, které tyto strany poskytly před výběrem vzorku, se pokládaly za dostatečné, aby je bylo možno považovat za strany ve spojení, a vzhledem k společnému objemu vývozu na trh Unie byly zařazeny do vzorku. Při inspekci na místě v prostorách těchto dvou společností byla otázka jejich spojení podrobně přezkoumána. Byly ověřeny informace, které společnosti poskytly k doložení svého tvrzení, že jsou ve spojení, bylo však zjištěno, že jsou nedostatečné, aby bylo možno tyto společnosti pokládat za společnosti ve spojení, na rozdíl od názoru dotčených společností na tuto záležitost. Byl proto vyvozen závěr, že tyto společnosti nelze pokládat za strany ve spojení ve smyslu čl. 143 odst. 1 písm. b) nařízení (EHS) č. 2454/93. Jelikož společnosti při šetření spolupracovaly a poskytly informace ohledně svého údajného spojení, usuzuje se, že není důvod pro jejich vyloučení ze vzorku. Za této situace je toto tvrzení odmítnuto.
(12)
I za předpokladu, že by výběr jiných společností do vzorku během šetření vedl k podstatně většímu objemu vývozu na trh Unie během období šetření, bylo by obtížné v době, která byla k dispozici, prošetřit společnosti nově zařazené do vzorku. Navzdory skutečnosti, že se ukázalo, že tyto společnosti nejsou ve spojení, vyhovuje vzorek i nadále kritériím stanoveným v základním nařízení. Poukazuje se rovněž na skutečnost, že nebyly předloženy žádné důkazy prokazující, že by společnosti úmyslně tvrdily, že jsou ve spojení, aby byly zařazeny do vzorku.
(13)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 5. a 6. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2 Výběr vzorku výrobců v Unii
(14)
Po uložení prozatímních opatření jedna ze stran tvrdila, že žádný z výrobců v Unii, kteří podpořili podnět, neposkytl odpověď na formulář pro výběr vzorku, a proto by se mělo mít za to, že tito výrobci při řízení nespolupracovali. Toto tvrzení zůstalo nezměněno i po poskytnutí konečných informací.
(15)
Co se týká tvrzení, že neposkytnutí odpovědí na formulář pro výběr vzorku naznačuje, že výrobci v Unii, kteří podpořili podnět, nespolupracovali, připomíná se, že právním zástupcem všech žádajících společností bylo sdružení CET. Jak bylo vyžadováno, poskytlo sdružení CET jménem žadatelů také dodatečné informace týkající se údajů za období šetření. Jak je podrobně uvedeno v oznámení o zahájení, informace související s výběrem vzorku se požadovaly pouze od společností, které dosud neposkytly všechny potřebné informace. Z toho vyplývá, že žádající výrobci plně spolupracovali, jelikož ve fázi podání podnětu poskytli všechny potřebné informace a jejich právní zástupce v průběhu šetření jejich jménem předložil nezbytné aktualizace údajů týkajících se období šetření.
(16)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že rozdělení výrobního odvětví Unie na jednotlivé segmenty a zeměpisné pokrytí vzorku znamená, že tento vzorek není statisticky reprezentativní. V tomto ohledu se připomíná, že odvětví výroby keramických obkládaček v Unii je velmi roztříštěné a zahrnuje více než 500 výrobců. Rovněž bylo zjištěno, že výrobci jsou zastoupeni ve všech třech segmentech výrobního odvětví (tj. velké, střední a malé společnosti). K tomu, aby bylo zajištěno, že v analýze újmy nepřevládají výsledky velkých společností, nýbrž že byla náležitě zohledněna situace malých společností, na něž společně připadá největší podíl výroby v Unii, usuzovalo se, že by ve vzorku měly být zastoupeny všechny segmenty, tj. malé, střední a velké společnosti. V rámci každého segmentu byly vybrány největší společnosti za předpokladu, že bylo možno zajistit reprezentativnost ze zeměpisného hlediska.
(17)
Jedna zúčastněná strana rovněž uvedla, že Komise neprokázala, že vzorek je reprezentativní i po odstoupení polského výrobce, a že vzorek byl každopádně nedostatečně reprezentativní, pokud jde o objem prodeje na trhu Unie.
(18)
Je pravdou, že se jeden polský výrobce rozhodl ukončit spolupráci, a musel být proto ze vzorku vyloučen. Není však nezbytně nutné, aby vzorek zohledňoval přesné zeměpisné rozložení a váhu vyrábějících členských států, aby byl reprezentativní. Vzhledem ke skutečnosti, že zeměpisné rozložení je pouze jedním z činitelů, které je nutno vzít v úvahu, aby byla zajištěna reprezentativnost, takovýto přístup by nebyl z administrativního hlediska možný. Spíše postačuje, aby vzorek do značné míry odrážel podíly hlavních dotčených vyrábějících zemí. Na základě tohoto kritéria bylo zjištěno, že odstoupení polské společnosti neovlivnilo celkovou reprezentativnost vzorku. Potvrzuje se proto, že vzorek výrobců v Unii byl dostatečně reprezentativní ve smyslu článku 17 základního nařízení.
(19)
Pokud jde o tvrzení týkající se celkové reprezentativnosti vzorku, připomíná se, že vzhledem ke skutečnosti, že výrobní odvětví Unie je velmi roztříštěné, je nevyhnutelné, aby společnosti ve vzorku představovaly relativně malou část celkové výroby v Unii. V článku 17 základního nařízení je každopádně stanoveno, že šetření může být omezeno na vzorky, které jsou statisticky reprezentativní nebo které představují největší reprezentativní objem výroby, prodeje nebo vývozu, který může být přiměřeně přezkoumán, aniž by však byla uvedena konkrétní kvantitativní prahová hodnota, pokud jde o výši takovéhoto reprezentativního objemu. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzuje, že vybraný vzorek je reprezentativní ve smyslu článku 17 základního nařízení.
(20)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že Komise nezařadila do vzorku výrobce v Unii, kteří nabízejí nízké prodejní ceny a kteří jsou usazeni v zemích, jako Polsko a Česká republika; takto získaný vzorek prý proto není reprezentativní, pokud jde o průměrné prodejní ceny výrobců v Unii.
(21)
Pokud jde o výše uvedené tvrzení, Komise zjistila, že průměrné prodejní ceny vzorku výrobního odvětví Unie byly ve stejném rozmezí jako průměrné prodejní ceny ve veřejně dostupných statistikách. V každém případě, a jak je vysvětleno ve 125. bodě odůvodnění, se šetřením prokázalo, že i při zohlednění veřejně dostupných cen v případě těchto zemí by se konečná zjištění významně nezměnila.
(22)
Řada stran podala připomínky k metodice použité při výběru vzorku výrobního odvětví Unie v porovnání s výběrem vzorku čínských vývozců, který byl založen výhradně na objemu vývozu.
(23)
Co se týká různých metodik použitých při výběru vzorku výrobců v Unii na straně jedné a čínských vyvážejících výrobců na straně druhé, je nutno podotknout, že metodiky byly použity v souladu s cíli výběru vzorku. Pokud jde o výrobní odvětví Unie, Komise musela posoudit situaci celého výrobního odvětví, a proto byla zvolena kritéria, která zajistí co nejreprezentativnější představu o celém odvětví. Pokud jde o čínské vývozce, považovalo se za vhodné vybrat vzorek na základě největšího objemu vývozu dotčeného výrobku, a proto byli do vzorku zařazeni největší vývozci. Podotýká se rovněž, že v článku 17 základního nařízení není stanovena povinnost vybrat oba vzorky na základě stejných kritérií. V tomto případě bylo mimoto před dokončením výběru vzorku čínských vyvážejících výrobců spolupracujícím stranám v Číně a rovněž čínským orgánům umožněno, aby se k navrhovanému vzorku vyjádřily. S ohledem na složení vzorku byly obdrženy připomínky, nikoli však v souvislosti s jeho reprezentativností.
(24)
Po poskytnutí konečných informací uvedlo jedno sdružení dovozců, že podle článku 17 základního nařízení by měly být vzorky výrobců v Unii a vyvážejících výrobců vybrány na základě stejných kritérií. Několik čínských stran po poskytnutí konečných informací nadále tvrdilo, že se při výběru příslušných vzorků jednalo o diskriminaci mezi zacházením s čínskými vyvážejícími výrobci a výrobci v Unii.
(25)
V reakci na tvrzení, jež následovalo po poskytnutí konečných informací, že při výběru vzorků výrobců v Unii a vyvážejících výrobců by měla být použita stejná kritéria, se má z důvodů uvedených v 23. bodě odůvodnění za to, že vzorky mohou být vybrány na základě různých kritérií. Za této situace je toto tvrzení odmítnuto.
(26)
Pokud jde o skutečnost, že, jak je uvedeno v 23. bodě odůvodnění, nebyly obdrženy žádné připomínky týkající se reprezentativnosti vzorku, tyto strany tvrdí, že v době výběru vzorků nebyly čínské strany informovány o tom, že se pro výběr vzorků použijí různá kritéria, a proto tuto skutečnost nemohly připomínkovat.
(27)
Co se týká skutečnosti, že čínské strany nebyly o použití různých kritérií pro výběr vzorků informovány, je třeba uvést, že v souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení je běžnou praxí konzultovat se stranami složení navrhovaných vzorků v případě jejich vlastní kategorie, tj. vyvážející výrobci jsou konzultováni pouze v souvislosti s navrhovaným vzorkem vyvážejících výrobců. Za těchto okolností se k tvrzení stran o nemožnosti připomínkovat použití různých kritérií pro výběr různých vzorků v době jejich výběru nepřihlédne.
(28)
Po poskytnutí konečných informací uvedla jedna ze zúčastněných stran, že tím, že Komise při výběru vzorku přihlédla k různým segmentům, byl porušen čl. 4 odst. 1 základního nařízení, podle kterého je nutno analýzu provést ve vztahu k celému výrobnímu odvětví Unie, a nikoli určitým skupinám nebo typům společností.
(29)
Tvrzení, že rozdělení vzorku do tří segmentů je porušením čl. 4 odst. 1 základního nařízení, nelze uznat. Z 23. bodu odůvodnění lze vyvodit, že vybraný vzorek představoval celé výrobní odvětví Unie a nikoli pouze určitou skupinu společností, jak tvrdí dotčená strana. Kromě toho čl. 17 odst. 1 základního nařízení výslovně umožňuje použít ke zjištění újmy výběr vzorku. Toto tvrzení bylo tudíž neopodstatněné, a bylo odmítnuto.
(30)
Po poskytnutí konečných informací zpochybnila tatáž zúčastněná strana skutečnost, že při výběru vzorku bylo zohledněno zeměpisné rozložení, přičemž tvrdila, že Unie je jednotným trhem a že podle čl. 17 odst. 1 základního nařízení může být vzorek vybrán pouze na základě největšího reprezentativního objemu.
(31)
Pokud jde o tvrzení týkající se použití kritéria zeměpisného rozložení, je možné konstatovat, že se jedná o roztříštěné výrobní odvětví a že zeměpisné rozložení výrobců v členských státech slouží při posuzování reprezentativnosti společností zařazených do vzorku k tomu, aby byly zohledněny rozličné podmínky, které se mohou v Unii vyskytovat. Vzorek zahrnuje členské státy, v nichž se vyrábí přibližně 90 % výroby v Unii. Po odstoupení polské společnosti zůstala tato úroveň stále vysoká, a to přibližně na 80 %. Metodika, již Komise použila, tedy zajistila, že vzorek reprezentoval výrobu v Unii jako celek a byl v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení. Proto bylo toto tvrzení odmítnuto.
(32)
Po poskytnutí konečných informací tvrdila jedna zúčastněná strana, že do vzorku výrobců v Unii byly vybrány pouze střední a malé společnosti, které měly údajně vyšší náklady a ceny než velké čínské společnosti.
(33)
Toto tvrzení nebylo podloženo žádnými důkazy. Je třeba poznamenat, že vzorek zahrnoval společnosti ze všech segmentů. Kromě toho mohou být náklady ovlivněny i jinými činiteli, než je velikost společnosti, jako jsou náklady na suroviny, odpisy nebo využití kapacity.
4. Práva stran
4.1 Důvěrná povaha jmen žadatelů a názvů společností podporujících podnět
(34)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že neposkytnutí informací o totožnosti žadatele neumožňuje zúčastněným stranám uplatnit plně právo na obhajobu. Uvádělo se rovněž, že vzhledem ke skutečnosti, že někteří výrobci nepožádali o nezveřejnění svých jmen, nebyla žádost o anonymitu oprávněná.
(35)
Jedna strana zopakovala své tvrzení, že neexistovaly důvody pro zachování důvěrnosti jmen většiny žádajících výrobců ani zastánců podnětu. Zejména tvrdila, že ve spisu, který je zúčastněným stranám přístupný k nahlédnutí, nejsou uvedeny žádné důkazy na podporu žádostí o důvěrný způsob zacházení. Dále tvrdila, že nedostatek informací o totožnosti společností zařazených do vzorku znamenal, že ostatní zúčastněné společnosti nemohly podat připomínky ke správnosti posouzení mikroukazatelů.
(36)
V reakci na poskytnutí konečných informací zpochybnila tatáž strana to, zda všechny společnosti ve spojení s výrobci zařazenými do vzorku předložily odpověď na dotazník.
(37)
Připomíná se, že článek 19 základního nařízení připouští ochranu důvěrných údajů v případech, kdy by jejich prozrazení znamenalo významnou soutěžní výhodu pro konkurenta nebo by nepříznivě ovlivnilo poskytovatele informace nebo osobu, od níž byly tyto informace získány. Velká většina žadatelů si přála, aby jejich totožnost nebyla zveřejněna, a poskytla dostatečné důkazy, které prokazovaly, že skutečně existuje značná možnost odvetných opatření, mimo jiné ve formě ušlých tržeb u výrobců, kteří zveřejní svá jména. Žádost těchto společností proto útvary Komise akceptovaly.
(38)
Pokud jde o tvrzení, že někteří výrobci nepožádali o důvěrný způsob zacházení se svými jmény, je nutno podotknout, že touto skutečností není dotčeno právo ostatních společností požádat o tento důvěrný způsob zacházení, jsou-li uvedeny dostatečné důvody. Tyto žádosti byly posouzeny jednotlivě, a proto bylo tvrzení odmítnuto.
(39)
Pokud jde o to, zda všechny společnosti ve spojení s výrobci v Unii zařazenými do vzorku předložily odpověď na dotazník, je třeba poznamenat, že nedostatek odpovědí od výrobce v Unii ve spojení by v zásadě nezbytně nebránil Komisi v tom, aby došla ke spolehlivým závěrům o újmě za předpokladu, že předložené odpovědi na dotazník mohou být ověřeny. To by platilo především v případě, kdy jsou společnosti ve spojení samostatnými právnickými osobami se samostatným účetnictvím.
5. Předmět šetření: zahrnutí dovozu z Turecka
(40)
Jedna strana zastupující zájmy vyvážejících výrobců uvedla, že se toto šetření mělo vztahovat i na dovoz dotčeného výrobku z Turecka.
(41)
Co se týká nezahrnutí dovozu pocházejícího z Turecka do podnětu, je nutno uvést, že v době zahájení šetření nebyly z této země k dispozici žádné důkazy o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti, které by odůvodňovaly zahájení antidumpingového řízení týkajícího se tohoto dovozu. Tvrzení, že Turecko mělo být zahrnuto do šetření, je proto odmítnuto.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(42)
Po uložení prozatímních opatření jedna zúčastněná strana uvedla, že v kódech KN zahrnujících dotčených výrobek, které byly uvedeny v nařízení o uložení prozatímních opatření, došlo v porovnání s oznámením o zahájení ke změnám, a dotázala se na důvody těchto rozdílů a na to, zda znamenají změnu definice výrobku.
(43)
V této souvislosti se zdůrazňuje, že rozdíly mezi kódy KN uvedenými v nařízení o uložení prozatímních opatření a kódy zmíněnými v oznámení o zahájení nesouvisí se změnou definice výrobku ani předmětu šetření. Změny nemění typy obkládaček, na něž se vztahuje šetření, nýbrž souvisí jednoduše s nutností zohlednit obecné změny v kombinované nomenklatuře, které byly stanoveny v nařízení Komise (EU) č. 861/2010, které vstoupily v platnost dne 1. ledna 2011 (5).
(44)
Jedna ze zúčastněných stran požadovala, aby z definice výrobku byly vyloučeny některé keramické mozaiky. Strana tvrdila, že pokud by opatření byla uložena, ztratila by tato kategorie dotčeného výrobku na konkurenceschopnosti vůči ostatním výrobkům, s nimiž je nahraditelná, a že v tomto konkrétním segmentu v žádném případě nedochází k dumpingu.
(45)
Pokud jde o toto tvrzení, odhalilo šetření, že vzhledem k tomu, že keramické mozaiky a ostatní typy keramických obkládaček mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti, není revize definice výrobku odůvodněná. Co se týká tvrzení o neexistenci dumpingu v tomto segmentu, které nebylo podloženo žádnými důkazy, musí analýza dumpingu a újmy odrážet situaci pro dotčený výrobek jako celek. Za této situace je toto tvrzení odmítnuto.
(46)
Na základě výše uvedených skutečností a vzhledem k neexistenci dalších připomínek týkajících se dotčeného a obdobného výrobku se potvrzuje 25. až 32. bod odůvodnění nařízení o uložení prozatímních opatření.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(47)
Jelikož ohledně zacházení jako v tržním hospodářství nebyly předloženy žádné další připomínky ani zjištění, potvrzují se závěry uvedené v 33. až 40. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Individuální zacházení
(48)
Co se týká rozhodnutí o přiznání či nepřiznání individuálního zacházení jednotlivým společnostem, nebyly obdrženy žádné připomínky.
(49)
Dva dovozci však zpochybnili platnost celé analýzy Komise týkající se individuálního zacházení a tvrdili, že Unie prostřednictvím programu strukturálních fondů každoročně poskytuje subvence.
(50)
V této souvislosti se podotýká, že čl. 9 odst. 5 základního nařízení stanoví podmínky, které je nutno splnit, aby bylo možno využít statusu individuálního zacházení. Údajná existence subvencí v Unii není pro účely tohoto posouzení důležitá. Toto tvrzení je proto odmítnuto a jsou zachovány závěry uvedené v 41. až 44. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Individuální zjišťování
(51)
Žádosti o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení předložilo osm spolupracujících vyvážejících výrobců. Bylo rozhodnuto, že individuální zjišťování bude provedeno u jednoho vyvážejícího výrobce, skupiny Kito, jelikož jeho provedení neznamenalo příliš velké zatížení. Na tuto skupinu připadal zdaleka největší objem vývozu z osmi výrobců žádajících o individuální zjišťování.
(52)
Tato skupina požádala o individuální zacházení. Po přezkoumání této žádosti bylo nejprve navrženo, že skupině Kito bude přiznáno individuální zacházení, jelikož nebyly zjištěny žádné důvody, proč by této skupině nemělo být individuální zacházení přiznáno.
(53)
Po poskytnutí konečných informací tvrdil žadatel, že čl. 17 odst. 3 základního nařízení neumožňuje, aby v případě, kdy byly obdrženy četné žádosti, byl počet žádostí o individuální zjišťování omezen. Žadatel tvrdil, že tento názor je podložen celou řadou předchozích antidumpingových šetření. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že srovnávacím kritériem v čl. 17 odst. 3 základního nařízení pro posouzení žádosti o individuální zjišťování je, zda by tato zjišťování znamenala příliš velké zatížení a bránila by včasnému ukončení šetření. V tomto šetření, a jak je uvedeno v 51. bodě odůvodnění, neznamenalo provedení individuálního zjišťování u jedné z osmi žádostí příliš velké zatížení. Pokud jde o předchozí šetření, která zahrnovala žádosti o individuální zacházení, je třeba poznamenat, že rozsah zatížení u těchto žádostí a potřeba včasného ukončení šetření musí být posouzeny individuálně. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se tvrzení žadatele odmítají.
(54)
Po poskytnutí konečných informací byly předloženy informace a důkazy o tom, že skupina Kito nemusela zveřejnit všechny společnosti ve spojení se skupinou, s tím závěrem, že zjištění týkající se skupiny mohou být neúplná. Skupina dostala příležitost, aby se k těmto informacím vyjádřila, a byla informována o tom, že může být uplatněn článek 18 základního nařízení. Ve své odpovědi skupina potvrdila, že v odpovědi na antidumpingový dotazník skutečně nezveřejnila dvě společnosti ve spojení, avšak uvedla, že vzhledem k tomu, že se jednalo o pouhé nedopatření bez jakýchkoliv důsledků, jelikož se tyto společnosti nepodílely na výrobě ani obchodním využití dotčeného výrobku, by tato skutečnost neměla zjištění nikterak ovlivnit. Nicméně skutečnost, že existence těchto dvou společností nebyla zveřejněna, neumožnila řádné posouzení a ověření činností skupiny v souvislosti s dotčeným výrobkem. Za těchto okolností je vyvozen závěr, že skupina neposkytla nezbytné informace v příslušné lhůtě, a zjištění týkající se společnosti tedy vycházejí z dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení.
4. Běžná hodnota
4.1 Volba srovnatelné země
(55)
Dva dovozci vznesli námitku proti volbě Spojených států amerických (dále jen „USA“) jako srovnatelné země a uvedli, že USA nejsou vhodnou srovnatelnou zemí kvůli nevýznamné vlastní výrobě a nekonkurenceschopnosti na světovém trhu. Tito dovozci dále uvedli, že USA byly vybrány nepřiměřeně, a tvrdili, že neexistence alternativních srovnatelných zemí byla zapříčiněna nepatřičným tlakem, jenž sdružení výrobců v Unii vyvíjelo na výrobce z jiných možných srovnatelných zemí s cílem odradit je od případné spolupráce. Dva dovozci tvrdili, že Komise nevzala v úvahu informace z řady možných spolupracujících zemí a že nebyly posouzeny veřejně dostupné údaje vnitrostátních či nadnárodních sdružení výrobců ve třetích zemích.
(56)
Pokud jde o poslední tvrzení, připomíná se, že k provedení šetření týkajícího se úrovně dumpingu jsou zapotřebí informace konkrétních společností. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(57)
Co se týká tvrzení ohledně nepatřičného tlaku ze strany sdružení výrobců v Unii s cílem odradit od spolupráce, podotýká se, že nebyly předloženy žádné důkazy. Tyto připomínky nebylo proto možno vzít v potaz.
(58)
Tito dovozci dále tvrdili, že roční objem výroby keramických obkládaček v USA činil přibližně 60 milionů m2 ročně, a nikoli 600 milionů m2, jak bylo uvedeno v 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tato informace byla ověřena a bylo zjištěno, že je správná.
(59)
Co se týká vhodnosti USA jako srovnatelné země na základě podstatně nižšího objemu výroby, je nutno zdůraznit, že trh v USA je vysoce konkurenční - existuje řada místních výrobních podniků a dovážené množství je značné. Jak je mimoto zmíněno v 52. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, neexistují žádné důkazy o necelních překážkách, které by významně bránily hospodářské soutěži na trhu. Za této situace se navzdory nižšímu objemu výroby nezměnil celkový závěr, že USA jsou vhodnou srovnatelnou zemí.
(60)
Dva dovozci tvrdili, že jednotkové prodejní ceny obkládaček vyráběných v USA na domácím trhu USA jsou mnohem vyšší než na trhu Unie a při srovnání s vývozními cenami to znamená existenci dumpingu. Bylo zjištěno, že toto tvrzení není pro účely tohoto řízení relevantní, jelikož jakákoli taková tvrzení za předpokladu, že pro ně existují důkazy prima facie, mohou být důkladně posouzena pouze ve zvláštním antidumpingovém řízení týkajícím se USA. Toto tvrzení se proto nebralo v úvahu.
(61)
Tito dovozci dále uvedli, že spolupracující výrobce v USA je ve vlastnictví výrobců v Unii či je k nim přidružen, a šetření bylo tudíž chybné, jelikož získané údaje nebyly nezávislé.
(62)
Připomíná se, že údaje, které poskytl spolupracující výrobce v USA, byly ověřeny na místě. Bylo tudíž shledáno, že toto tvrzení je neopodstatněné, a nebylo k němu přihlédnuto.
(63)
Tito dovozci mimoto uvedli, že objem vývozu z USA byl omezený. Toto tvrzení se pro účely výběru srovnatelné země pokládalo za nepodstatné, jelikož se údaje ze srovnatelné země používají k určení běžné hodnoty, a nikoli vývozních cen. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
(64)
Titíž dovozci rovněž tvrdili, že nezveřejnění údajů o totožnosti, objemu, hodnotě a jakosti výroby spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi není opodstatněné. Připomíná se, že spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi požádal o důvěrný způsob zacházení kvůli obavě z odvetných obchodních opatření a bylo shledáno, že tato žádost je opodstatněná. Mimoto nelze vyloučit, že by poskytnutí údajů, které požadovali dovozci, a to i formou rozpětí, mohlo vést k zjištění totožnosti výrobce ve srovnatelné zemi. Žádosti dovozců nebylo proto vyhověno.
(65)
Po poskytnutí konečných informací zopakovali dva výše uvedení dovozci řadu svých výše uvedených tvrzení, aniž by však předložili další důkazy. Za těchto okolností se jejich tvrzení znovu odmítají.
(66)
Mimoto tito dva dovozci také tvrdili, že vzhledem k tomu, že spolupracující výrobce v USA je údajně ovládán výrobcem v Unii, je výběr této společnosti z USA coby vhodného výrobce ve srovnatelné zemi chybný. Zejména pak tvrdili, že společnost z USA není ekonomicky nezávislá, a nemůže tedy sloužit jako srovnávací kritérium pro dumping. Jako opodstatnění svého tvrzení citují dovozci čl. 2 odst. 1 třetí a čtvrtý pododstavec základního nařízení. V reakci na toto tvrzení je především třeba konstatovat, že (jak je uvedeno v 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a v níže uvedeném 69. bodě odůvodnění) spolupracující výrobce v USA požádal o anonymitu a této jeho žádosti bylo vyhověno. Za těchto okolností nelze potvrdit ani popřít, zda mezi společností z USA a výrobcem v Unii existuje spojení. Je však třeba poznamenat, že výše uvedená ustanovení základního nařízení se týkají toho, jak mají být posuzovány ceny společnosti, které se týká šetření, při prodeji straně ve spojení. Tato ustanovení se netýkají otázky možného spojení mezi výrobcem ve srovnatelné zemi a výrobcem v Unii. Za těchto okolností se tvrzení odmítá.
(67)
Po poskytnutí konečných informací předložilo sdružení dovozců několik tvrzení. Za prvé sdružení tvrdilo, že údajně malý objem prodeje výrobců v USA na jejich domácím trhu v porovnání s čínským vývozem do Unie znamená, že USA nejsou vhodným trhem srovnatelné země. V tomto ohledu se při posuzování možných srovnatelných zemí mimo jiné coby jeden z prvků posuzovala úroveň hospodářské soutěže v těchto zemích. Podobné úrovně domácího prodeje domácího výrobního odvětví a dovozu ze země, které se týká šetření, není předpokladem pro to, aby byla země považována za vhodnou srovnatelnou zemi. V souvislosti s těmito tvrzeními byl pro účely tohoto šetření, a jak je uvedeno v 59. bodě odůvodnění, trh USA shledán dostatečně konkurenčním, aby byl vhodnou volbou. Za této situace je toto tvrzení odmítnuto.
(68)
Sdružení dovozců rovněž tvrdilo, že nemělo za to, že by skutečnost, že dovoz na trh USA je významný, byla pro volbu USA jako srovnatelné země důležitá. Pokud jde o toto tvrzení, je třeba poznamenat, že úroveň dovozu je skutečně jedním z důležitých činitelů posuzovaných při výběru vhodné srovnatelné země. Kombinace domácí výroby a velkého objemu dovozu přispívá ke konkurenčnímu trhu, jak je uvedeno v 59. bodě odůvodnění. Za této situace je toto tvrzení odmítnuto.
(69)
Sdružení dovozců se rovněž dotazovalo, jaké důkazy byly předloženy spolupracujícím výrobcem ve srovnatelné zemi k doložení rizika odvetných obchodních opatření, jak je uvedeno v 64. bodě odůvodnění. V tomto ohledu poukázala společnost z USA na to, že na trhu USA soutěží o stejné odběratele s celou řadou čínských vyvážejících výrobců keramických obkládaček. Společnost z USA uvedla, že v případě odhalení její totožnosti by se za těchto okolností obávala odvetných obchodních opatření. V souvislosti s důkazy předloženými za účelem doložení rizika odvetných obchodních opatření je třeba poznamenat, že možné riziko vyplývající ze skutečnosti, že společnost USA a čínští vyvážející výrobci působící na trhu USA spolu soutěží o stejné odběratele, bylo shledáno věrohodným. Za těchto okolností byla žádost společnosti o anonymitu přijata.
(70)
Sdružení rovněž uvedlo, že vzhledem k tomu, že průměrná domácí prodejní cena keramických obkládaček vyráběných na domácím trhu byla v USA údajně několikrát vyšší než cena dovozu z Unie do Číny, není výrobek z USA „obdobným výrobkem“ k dováženému výrobku z Číny. V tomto ohledu není skutečnost, že se tyto dvě ceny liší, důvodem se domnívat, že výrobek z USA není obdobným výrobkem k dotčenému výrobku. Jak je uvedeno v 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo shledáno, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v USA mají mimo jiné stejné základní fyzické a technické vlastnosti a také stejná základní použití. Za těchto okolností se považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. Tvrzení sdružení se proto odmítá.
(71)
Sdružení také vzneslo otázku, proč v situaci, kdy jiné třetí země kromě USA nespolupracovaly, nebyla za vhodnou srovnatelnou zemi vybrána Unie. V tomto ohledu se poznamenává, že vzhledem k tomu, že USA byly shledány vhodnou srovnatelnou zemí, jak je uvedeno v 59. bodě odůvodnění, nebylo zapotřebí posuzovat jiné možné vhodné trhy. Toto tvrzení sdružení je proto odmítnuto.
(72)
Jelikož nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzuje se, že volba USA jako srovnatelné země byla vhodná a přiměřená v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, a je potvrzen 45. až 54. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Určení běžné hodnoty
(73)
Dva dovozci uvedli, že bez informací o objemu výroby výrobce v USA nemohou zúčastněné strany ověřit, zda by kvůli úsporám z rozsahu mohl existovat významný rozdíl ve výrobních nákladech výrobce v USA v porovnání s náklady čínských výrobců zařazených do vzorku, kteří vyrábějí ročně více než 10 milionů m2 keramických obkládaček. Tito dovozci dále tvrdili, že objem výroby výrobce ve srovnatelné zemi a objem výroby čínských výrobců není srovnatelný vzhledem k nižšímu objemu výroby výrobce ve srovnatelné zemi či ve srovnatelné zemi. Připomíná se, že objem výroby spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi je důvěrným údajem, a nelze jej tedy zveřejnit. Taktéž se připomíná, že čínské výrobní odvětví je vysoce roztříštěné a skládá se převážně z malých a středních podniků. Tato tvrzení se proto považovala za neopodstatněná.
(74)
Tito dovozci uvedli, že vzhledem ke skutečnosti, že se v čl. 2 odst. 1 druhém pododstavci základního nařízení vyžaduje, aby byla běžná hodnota určena na základě cen „jiných prodejců nebo výrobců“, bylo určení běžné hodnoty na základě údajů jediné společnosti chybné.
(75)
V této souvislosti se připomíná, že se toto řízení týká dovozu ze země bez tržního hospodářství, pro niž je nutno běžnou hodnotu určit v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Toto tvrzení bylo tudíž odmítnuto.
(76)
Po poskytnutí konečných informací uvedlo sdružení dovozců, že mělo za to, že běžná hodnota ve srovnatelné zemi nemůže být založena na údajích poskytnutých jedinou společností. Toto tvrzení však bylo z důvodů uvedených v 75. bodě odůvodnění odmítnuto.
(77)
Tito dovozci taktéž tvrdili, že výrobek výrobce ze srovnatelné země není reprezentativní, jelikož je určen výhradně pro segment trhu s drahými výrobky. Jelikož bylo vyhověno žádosti o důvěrný způsob zacházení s údaji výrobce ve srovnatelné zemi, není toto tvrzení popřeno ani odmítnuto. I kdyby bylo toto tvrzení pravdivé, byly (jak je objasněno v 61. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) provedeny úpravy početně zjištěné běžné hodnoty, pokud byly odůvodněné, s cílem zohlednit všechny typy obkládaček, včetně označení při dalším prodeji. Bylo proto zjištěno, že toto tvrzení není opodstatněné, a bylo tudíž odmítnuto.
4.3 Vývozní cena
(78)
Po poskytnutí konečných informací uvedl jeden vyvážející výrobce, že prodej některých typů keramických obkládaček do Unie během období šetření byl útvary Komise chybně zařazen a že dumpingové rozpětí společnosti by mělo být odpovídajícím způsobem opraveno. V tomto ohledu bylo při inspekci v prostorách společnosti zjištěno, že společnost špatně zařadila některé keramické obkládačky, a společnost o tom byla informována. Tyto obkládačky byly následně správně zařazeny pro účely provedení přesného výpočtu dumpingu. Za těchto okolností se tvrzení společnosti odmítá.
(79)
Po poskytnutí konečných informací tentýž vyvážející výrobce tvrdil, že některé vývozní prodejní transakce do Unie během období šetření nebyly při výpočtu dumpingového rozpětí společnosti zohledněny. V tomto ohledu bylo zjištěno, že tyto transakce nebyly zohledněny, jelikož na faktuře bylo uvedeno pozdější datum než konec období šetření. Za těchto okolností bylo tvrzení společnosti odmítnuto.
(80)
Jelikož s ohledem na vývozní ceny nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 59. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4 Srovnání
(81)
Byly předloženy připomínky týkající se srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou.
(82)
Jeden vyvážející výrobce uvedl, že při výpočtu jeho hodnoty CIF měla být zohledněna skutečnost, že se vývoz uskutečňoval prostřednictvím obchodníků, kteří nejsou ve spojení. Bylo shledáno, že toto tvrzení je oprávněné, a následně byly hodnoty CIF pro tohoto vývozce přepočítány. Po poskytnutí konečných informací žadatel tvrdil, že tento přepočet vývozních cen neměl být proveden, jelikož informace poskytnuté obchodníky, kteří nejsou ve spojení, nebyly spolehlivé vzhledem k tomu, že informace předložilo údajně pouze několik obchodníků, jejichž prostřednictvím prodával vyvážející výrobce. V tomto ohledu bylo zjištěno, že všichni obchodníci, kteří nejsou ve spojení, jejichž prostřednictvím prodával vyvážející výrobce, předložili informace o cenách. Za těchto okolností se tvrzení odmítá.
(83)
Další vyvážející výrobce uvedl, že při výpočtu jeho hodnoty CIF nebyly náležitě zohledněny náklady na pojištění. Bylo zjištěno, že toto tvrzení je oprávněné, a hodnoty CIF u tohoto vývozce byly odpovídajícím způsobem opraveny.
(84)
Jedna skupina vyvážejících společností tvrdila, že náklady na pojištění zahrnuté v jejích hodnotách CIF byly vypočítány chybně. Bylo zjištěno, že toto tvrzení je oprávněné, a hodnoty CIF byly proto přepočítány. Mimoto bylo zjištěno, že u jedné společnosti ve skupině nebyly při určování hodnoty ze závodu zohledněny náklady na manipulaci. Toto bylo rovněž napraveno.
(85)
Dva dovozci uvedli, že výpočet vývozních cen měl zohledňovat vývoj směnného kurzu USD v období šetření. Připomíná se však, že podle běžné praxe Komise se při přepočtu měny v průběhu období šetření použily měsíční směnné kurzy, takže vývoj směnného kurzu během období šetření byl zohledněn.
(86)
Po poskytnutí konečných informací uvedl jeden vyvážející výrobce, že jelikož byla běžná hodnota založena na údajích od jediného výrobce ve srovnatelné zemi, a následně nemohly být z důvodů zachování důvěrnosti zveřejněny přesné údaje, je nezbytné zajistit, aby byly ve vhodných případech provedeny úpravy k zajištění srovnatelnosti výrobku pro účely výpočtů dumpingu. V tomto ohledu byly, jak je uvedeno v 61. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, v případě potřeby provedeny úpravy, aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou.
(87)
Po poskytnutí konečných informací tvrdili dva vývozci, že spolupracující výrobce v USA zásobuje výlučně sektor s drahými keramickými obkládačkami, zatímco čínští vyvážející výrobci zásobují sektor s nízkými cenami. V rámci zajištění spravedlivého srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou tito dovozci tvrdili, že jim nebyly poskytnuty údaje o nezbytných úpravách podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že úpravy, které byly provedeny za účelem zajištění spravedlivého srovnání, jsou vysvětleny v 61. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
4.5 Dumpingová rozpětí u spolupracujících vývozců zařazených do vzorku
(88)
Konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením u spolupracujících výrobců zařazených do vzorku s přihlédnutím ke všem výše uvedeným připomínkám činí:
Název společnosti/skupiny
Konečné dumpingové rozpětí
Shandong Yadi Co. Ltd
36,5 %
Skupina Xinruncheng
29,3 %
Skupina Wonderful
26,3 %
Heyuan Becarry Co. Ltd
67,7 %
4.6 Dumpingová rozpětí u všech ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců
(89)
V důsledku změn ve výpočtu dumpingových rozpětí (jak je uvedeno v 88. bodě odůvodnění) činí vážený průměr dumpingových rozpětí výrobců zařazených do vzorku, který je založen na dumpingových rozpětích u čtyř spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, 30,6 %. V této souvislosti se podotýká, že pro společnost Heyuan Becarry Co. Ltd, které nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství ani individuální zacházení, bylo dumpingové rozpětí vypočteno způsobem popsaným v 88. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. V souladu s čl. 9 odst. 6 první větou základního nařízení bylo toto dumpingové rozpětí použito k výpočtu váženého průměru dumpingových rozpětí stran zařazených do vzorku uplatněného na spolupracující vývozce, kteří nebyli zařazeni do vzorku. Mimoto vzhledem ke skutečnosti, že společnosti Heyuan Becarry Co. Ltd nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství a že bylo zjištěno, že její rozhodnutí o vývozním prodeji podléhají výrazným státním zásahům, mělo by být clo uložené na dovozy společnosti Heyuan Becarry Co. Ltd stejné jako clo použitelné na dovozy spolupracujících vývozců, kteří nebyli zařazeni do vzorku.
(90)
Pokud jde o způsob výpočtu dumpingového rozpětí pro společnost Heyuan Becarry Co. Ltd, která byla, jak bylo zmíněno, spolupracujícím vyvážejícím výrobcem zařazeným do vzorku, jemuž však nebylo přiznáno individuální zacházení, jak je uvedeno v 65. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, odkaz ve zmíněném bodě odůvodnění na 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení by se měl vztahovat na 62. bod odůvodnění.
4.7 Dumpingové rozpětí u společnosti žádající o individuální zjišťování
(91)
U společnosti uvedené v 51. až 54. bodě odůvodnění, u níž bylo provedeno individuální zjišťování, se použije s ohledem na použití článku 18 základního nařízení celostátní dumpingové rozpětí.
4.8 Dumpingová rozpětí u všech ostatních nespolupracujících vyvážejících výrobců
(92)
Jelikož ohledně výpočtu dumpingového rozpětí pro všechny ostatní vyvážející výrobce nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 66. až 67. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(93)
S přihlédnutím k připomínkám, které byly uvedeny v 81. až 85. bodě odůvodnění, bylo celostátní dumpingové rozpětí stanoveno ve výši 69,7 %.
4.9 Podání týkající se seznamu spolupracujících vývozců
(94)
Byla obdržena řada tvrzení, že se v případě 13 vyvážejících výrobců využívajících vážené prozatímní clo podle prozatímního nařízení, uvedených v jeho příloze, jedná pouze o obchodníky, a nikoli výrobce, a proto by v této příloze neměli být uvedeni.
(95)
Po dalším zkoumání bylo zjištěno, že tato tvrzení jsou pravdivá v případě pěti společností. Tyto společnosti byly informovány o záměru vyškrtnout je z příslušné přílohy a bylo jim umožněno se k tomu vyjádřit. Tři z těchto společností nepodaly žádné další připomínky, zatímco dvě společnosti předložily v této záležitosti další tvrzení. Tato další tvrzení neobsahovala dostatečné důkazy, které by prokazovaly, že tyto společnosti jsou ve skutečnosti vyvážejícími výrobci dotčeného výrobku, a byla proto odmítnuta. Těchto pět společností bylo vyškrtnuto ze seznamu společností využívajících vážené průměrné konečné clo.
4.10 Události, které nastaly po období šetření
(96)
Po zveřejnění prozatímních zjištění se kvůli změnám ve vlastnické struktuře údajně přerušil vztah dvou spolupracujících vyvážejících výrobců v rámci skupiny. Jedna z těchto společností proto požádala o individuální clo nezávislé na clu druhé společnosti.
(97)
Podle poskytnutých informací se zdá, že se po období šetření vztahy těchto dvou společností přerušily. Dopad tohoto údajného rozdělení ve struktuře skupiny a rovněž žádost jedné ze společností o individuální celní sazbu bude nutno podrobně přezkoumat. Pokud by jedna či obě tyto společnosti požádaly o přezkum své situace po tomto údajném rozdělení, lze to provést v příhodném čase v souladu se základním nařízením. Za této situace je žádost společnosti o stanovení individuálního cla v tomto šetření odmítnuta.
(98)
Po poskytnutí konečných informací žadatel tvrdil, že pro jednoho z vyvážejících výrobců ve spojení uvedených v 97. bodu odůvodnění by mělo platit individuální clo, které by bylo vypočtené pro něj, jelikož existovaly důkazy o tom, že jeho dumping byl na vyšší úrovni než u druhého vyvážejícího výrobce. V tomto ohledu by mělo být poznamenáno, že pro vyvážející výrobce, kteří byli během období šetření ve spojení, by nevypočtení jednoho váženého průměru dumpingových rozpětí a cla pro tyto společnosti ponechalo prostor pro obcházení cel ze strany vyvážejícího výrobce, na něhož se vztahuje vyšší clo. Vzhledem k tomu, že bylo zjištěno, že oba vyvážející výrobci dotčení tímto šetřením byli během období šetření ve spojení, neexistují důvody pro stanovení individuálních cel pro každého z nich. Jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění, pokud by jedna či obě tyto společnosti požádaly o přezkum své situace po tomto údajném rozdělení, lze to provést v souladu se základním nařízením. Za těchto okolností se tvrzení žadatele odmítá.
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(99)
Jelikož ohledně výroby v Unii a výrobního odvětví Unie nebyly předloženy žádné připomínky ani nová zjištění, potvrzují se závěry v 68. až 70. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.1 Spotřeba Unie
(100)
Jelikož ohledně spotřeby Unie nebyly předloženy žádné připomínky ani zjištění, potvrzují se závěry v 71. a 72. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Dovoz z Číny
(101)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila analýzu dovozu a tvrdila, že v podnětu i v prozatímním nařízení chyběly údaje o objemu dovozu a že míra v m2 je jednotkou plochy, a nikoli objemu.
(102)
Jiná zúčastněná strana uvedla, že vývoj ceny a objemu dovozu z Číny jednoduše ukazuje běžné výkyvy v obchodu, a nemůže být proto náznakem chování čínských vývozců, pokud jde o dumping.
(103)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana zpochybnila spolehlivost statistických údajů Eurostatu a uvedla, že skutečné čínské dovozní ceny jsou vyšší, a jsou tudíž srovnatelné s dovozními cenami z ostatních třetích zemí. Dále tvrdila, že tato skutečnost by měla dopad na zjištěná dumpingová rozpětí.
(104)
Jiná zúčastněná strana uvedla, že se její analýza statistik Eurostatu s ohledem na podíl na trhu a dovozní cenu mírně lišila od analýz uvedených v prozatímním nařízení a že by tato zjištění měla být odpovídajícím způsobem pozměněna.
(105)
Jiná zúčastněná strana tvrdila, že útvary Komise nezohlednily zvýšení cen čínského dovozu po období šetření, v roce 2010.
(106)
Pokud jde o tvrzení týkající se použité měrné jednotky k určení objemu dovozu, výraz „objem“ v čl. 3 odst. 2 základního nařízení se vztahuje na „množství“, nikoli na „krychlový objem“. Pro každý výrobek je nutno použít nejreprezentativnější měrnou jednotku. Pokud jde o dotčený výrobek, hospodářské subjekty na světovém trhu používají důsledně metry čtvereční (m2). Tato jednotka byla proto považována za nejvhodnější pro účely tohoto šetření a tvrzení v tomto ohledu bylo odmítnuto.
(107)
Co se týká vývoje ceny a objemu dovozu z Číny, je pravdou, že rozdíly jsou omezené, vezmou-li se v úvahu absolutní hodnoty. Čínský dovoz se v posuzovaném období snížil o 3 %. Závěr ohledně objemu čínského dovozu je však nutno posoudit v kontextu celkového poklesu spotřeby na trhu Unie. Skutečnost, že čínský dovoz v tomto období klesl pouze o 3 %, zatímco se celková spotřeba snížila o 29 %, měla jednoznačně dopad na jeho přítomnost na trhu Unie. Udržení stálého dovozu tudíž čínskému dovozu umožnilo získat podíl na trhu v době, kdy ostatní hospodářské subjekty ztrácely.
(108)
Pokud jde o vývoj čínských cen, průměrné dovozní ceny uvedené v 73. bodě odůvodnění prozatímního nařízení vycházely ze statistických údajů Eurostatu. Byly vzneseny dotazy týkající se přesnosti průměrných dovozních cen do některých členských států, avšak nebyly potvrzeny žádné změny úředních statistik. V každém případě se připomíná, že údaje Eurostatu byly použity pouze ke stanovení obecných trendů a že i kdyby čínské dovozní ceny měly být upraveny směrem nahoru, celkový obraz o újmě by zůstal nezměněn, tj. s vysokými rozpětími pro cenové podbízení a prodej pod cenou. V těchto souvislostech je třeba poznamenat, že pro výpočet rozpětí újmy a dumpingových rozpětí nebyly údaje Eurostatu použity. K určení úrovně rozpětí byly použity pouze ověřené údaje od navštívených společností. I kdyby tedy byly zjištěny nesrovnalosti ve statistických údajích, nemělo by to žádný dopad na úroveň rozpětí, která byla zveřejněna.
(109)
Pokud jde o tvrzení, že útvary Komise nezohlednily údaje Eurostatu z roku 2010, nelze toto tvrzení uznat, jelikož hodnota za období šetření zahrnovala první čtvrtletí roku 2010. V souvislosti s druhým až čtvrtým čtvrtletím roku 2010 je třeba poznamenat, že tyto údaje se týkají období po období šetření, k němuž by se nemělo přihlížet. Kromě toho, i kdyby tyto údaje zohledněny byly, z dovozních statistik vyplývá, že se zvýšily také dovozní ceny ze třetích zemí, což poukazuje na to, že se jednalo o obecný trend a nikoli o jev týkající se pouze čínského dovozu.
3. Cenové podbízení
(110)
Připomíná se, že v prozatímní fázi bylo (jak je uvedeno v 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) cenové podbízení stanoveno jako vážené průměrné prodejní ceny výrobců v Unii pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnané podle typu výrobku s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z Číny prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající cla, náklady po dovozu a obchodní úroveň.
(111)
Jedna strana tvrdila, že výpočty vývozní ceny, které byly stranám poskytnuty, neodpovídají vysvětlení podanému v 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Po ověření se potvrzuje, že se v daném bodě odůvodnění jednalo o chybu v textu. V prozatímní fázi byla úprava o obchodní úroveň provedena u prodejních cen ze závodu účtovaných výrobci v Unii odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, a ve výpočtu průměrné vývozní ceny nebyla provedena úprava o náklady po dovozu. V konečné fázi byly ceny CIF vyvážejících výrobců z dotčené země na hranice Unie upraveny o stávající cla a náklady po dovozu (náklady vzniklé v přístavu Unie s ohledem na dovoz, dopravu a uskladnění před dalším prodejem dovozci), a to na základě informací, které poskytli spolupracující dovozci, kteří nejsou ve spojení.
(112)
Jiná strana tvrdila, že by po úpravě směrem dolů k zohlednění nákladů na distribuci/marketing měly být ceny podobné cenám čínského vývozu. Prozatímní výpočet však již zahrnoval tyto úpravy. Toto tvrzení bylo tudíž neopodstatněné, a bylo proto odmítnuto.
(113)
Šetření zjistilo úrovně cenového podbízení v rozmezí od 43,2 % do 55,7 %, což se mírně liší od úrovní zjištěných v prozatímní fázi (viz 77. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Důvodem změny je výpočet nové hodnoty CIF pro vyvážejícího výrobce, jak je uvedeno v 83. až 85. bodě odůvodnění, a výpočet individuální vývozní ceny CIF pro vyvážejícího výrobce, skupinu Kito, jak je uvedeno v 51. bodě odůvodnění.
4. Dovoz ze třetích zemí s výjimkou Číny
(114)
Jelikož ohledně dovozu ze třetích zemí s výjimkou Číny nebyly předloženy žádné připomínky ani zjištění, potvrzují se závěry uvedené v 78. až 80. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Situace výrobního odvětví Unie
5.1 Makroekonomické ukazatele
5.1.1 Výroba, výrobní kapacita a vytížení kapacity
(115)
Jelikož ohledně výroby, výrobní kapacity a vytížení kapacity nebyly předloženy žádné připomínky ani zjištění, potvrzují se závěry uvedené v 84. a 85. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.1.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(116)
Jelikož ohledně objemu prodeje a podílu na trhu nebyly předloženy žádné připomínky ani zjištění, potvrzují se závěry uvedené v 86. a 87. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.1.3 Zaměstnanost a produktivita
(117)
Jelikož ohledně zaměstnanosti a produktivity nebyly předloženy žádné připomínky ani zjištění, potvrzují se závěry uvedené v 88. a 89. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.1.4 Rozsah dumpingového rozpětí
(118)
Dumpingová rozpětí jsou upřesněna v 88. až 93 bodě odůvodnění. Potvrzuje se, že veškerá zjištěná rozpětí jsou podstatně vyšší než minimální úroveň. Vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu se proto potvrzuje, že dopad skutečného dumpingového rozpětí nelze považovat za zanedbatelný.
5.2 Mikroekonomické ukazatele
5.2.1 Zásoby
(119)
Jedna strana zpochybnila správnost údajů uvedených v 93. až 95. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tato strana tvrdila, že hodnota zásob jako procento výroby byla během celého posuzovaného období podstatně nižší, než jak bylo uvedeno v tabulce 10 téhož nařízení. Tyto výpočty byly přezkoumány a bylo zjištěno, že chybně vypočteny byly pouze procentní údaje pro rok 2009 a období šetření a že v těchto obdobích bylo procento zásob ve skutečnosti mírně vyšší, než bylo uvedeno dříve. Správná verze tohoto výpočtu je uvedena v tabulce 1 tohoto nařízení.
(120)
Tatáž strana uvedla, že pokud by bylo výrobní odvětví Unie přinuceno zvýšit úroveň zásob až na šest měsíců výroby, jak je uvedeno v 94. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, představovalo by procento zásob 50 % celkové výroby místo 59 %, jak je uvedeno v tabulce 10 prozatímního nařízení.
(121)
V této souvislosti je třeba zdůraznit, že analýzy uvedené v 93. a 94. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se doplňovaly, nebyly však totožné. První analýza ukazovala procento zásob společností zařazených do vzorku (vyjádřených v metrech čtverečních) v porovnání s výrobou společností zařazených do vzorku (rovněž vyjádřenou v metrech čtverečních) (v období šetření 61 %). Druhá analýza, která se rovněž týkala společností zařazených do vzorku, ukazovala počet měsíců výroby uložené na skladě ve vztahu k dvanácti měsícům v roce (v období šetření 50 %).
(122)
Další analýza umožnila zpřesnit posouzení vývoje počtu měsíců výroby, která je uložena na skladě. V roce 2007 měli výrobci zařazení do vzorku na skladě výrobu přibližně za pět měsíců (43 %), tlak dumpingového dovozu je však v období šetření přinutil zásoby zvýšit na více než sedm měsíců výroby (což odpovídá 61 % celkové roční výroby). V tabulce 1 je uveden objem zásob rovněž ve formě počtu měsíců z celkové roční výroby.
(123)
Tabulka 1
Zásoby
2007
2008
2009
OŠ
Zásoby (v tis. m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Index (2007 = 100)
100
105
82
86
Zásoby jako procento výroby
43 %
49 %
56 %
61 %
Index (2007 = 100)
100
113
130
142
Počet měsíců výroby na skladě v porovnání s celkovou roční výrobou
5,2
5,9
6,7
7,4
Index (2007 = 100)
100
113
130
142
Procento měsíců výroby na skladě (základ 12 měsíců)
43 %
49 %
56 %
61 %
(124)
Potvrzuje se proto závěr, že tendence zaznamenaná u stavu zásob prokazuje, že dochází k újmě.
5.2.2 Prodejní ceny
(125)
Jedna zúčastněná strana (jak již bylo zmíněno v 20. bodě odůvodnění) zpochybnila zjištění uvedená v 96. až 99. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o prodejní ceny výrobního odvětví Unie, a tvrdila, že Komise do určení jednotkové ceny v Unii nezahrnula výrobce v Polsku a České republice a že se tyto údaje neshodují se skutečnými veřejně dostupnými údaji.
(126)
Pokud jde o toto tvrzení, byla provedena simulace s použitím prodejních cen zaznamenaných v Polsku, na něž připadá přibližně 10 % celkové výroby v Unii. Pro Českou republiku, jejíž výroba představuje méně než 3 % celkové výroby v Unii, nebyla simulace provedena. Tato simulace prokázala, že i při zohlednění polských cen se konečná zjištění významně nezmění. V souladu se svou metodikou vypočítala Komise prodejní ceny výrobního odvětví Unie po provedení příslušných úprav s cílem získat ceny účtované prvnímu nezávislému odběrateli, aby byla zajištěna srovnatelnost s čínskými prodejními cenami.
(127)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že argumentace v 97. bodě odůvodnění prozatímního nařízení objasňující, že výrobní odvětví Unie bylo nuceno prodávat menší množství a širší sortiment, nebyla správná, jelikož výrobní odvětví Unie by v tomto případě údajně přišlo o mnohem větší podíl na trhu než jen o 2 %.
(128)
Je třeba poznamenat, že zaměření se na prodej menších sérií neznamená nutně úbytek většího podílu na trhu. Za prvé, výrobní odvětví Unie nebylo zcela vytěsněno z trhu pro větší, homogenní série výrobku, a to i přesto, že tlak levného čínského dovozu je v tomto odvětví obzvláště silný. Za druhé, výrobnímu odvětví Unie se podařilo zachovat přítomnost na celém trhu stlačením prodejních cen a výrobou dražší sortimentní skladby, což vedlo k poklesu ziskovosti, jak je uvedeno v 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie nepřišlo o větší podíl na trhu, proto vysvětluje rozhodnutí zachovat přítomnost na trhu navzdory cenovému tlaku ze strany Číny.
5.2.3 Ziskovost, peněžní tok, návratnosti investic a mzdy
(129)
Jedna strana tvrdila, že mezi velkými a malými společnostmi existují velké rozdíly v ziskovosti. Uvádělo se proto, že se průměrný zisk musí považovat za nereprezentativní, jelikož vzorek obsahoval údaje pouze jedné velké společnosti.
(130)
Jiná strana uvedla, že finanční situace velkých výrobců v Unii je dobrá. Tatáž strana tvrdila, že jelikož neexistují žádné ztráty, a to ani v případě, že se k průměrnému ziskovému rozpětí výrobního odvětví Unie připočítají malé společnosti, jak je uvedeno v 101. bodě odůvodnění a tabulce 12 prozatímního nařízení, nelze prokázat celkovou újmu.
(131)
Je nutno uvést, že aby byla zajištěna konzistentnost zjištění s reprezentativností vzorku, byly všechny ukazatele újmy (včetně zisku) zváženy na základě podílu každého segmentu na celkové výrobě Unie. Na druhou stranu se potvrzuje reprezentativnost velké společnosti, pokud jde o segment větších podniků. Celkové ukazatele odvozené z analýzy společností zařazených do vzorku jsou proto reprezentativní s ohledem na situaci celého výrobního odvětví Unie, a výše uvedené tvrzení bylo nutno odmítnout.
(132)
S ohledem na tvrzení, že velkým podnikům nebyla způsobena žádná újma, je třeba uvést, že podle čl. 4 odst. 1 základního nařízení je nutno analýzu provést ve vztahu k celému výrobnímu odvětví Unie, a nikoli určitým skupinám nebo typům společností. Jak již bylo zmíněno ve 130. bodě odůvodnění, skutečnost, že v období šetření nebyly zaznamenány žádné ztráty, sama o sobě neznamená, že nedošlo k újmě.
5.2.4 Výrobní náklady
(133)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila závěr, že v důsledku navýšení zásob a změny sortimentní skladby se výrobní náklady výrobního odvětví Unie zvýšily o 14 %. Podle této strany není tento závěr pravdivý, jelikož výše zásob ani sortimentní skladba nejsou součástí výrobních nákladů.
(134)
Toto tvrzení je nutno odmítnout, jelikož vysoké úrovně zásob představují značné finanční náklady, které jsou zahrnuty v analýze výrobních nákladů. Opakovaná změna sortimentní skladby znamená na druhou stranu dodatečné výrobní náklady, jelikož výrobce musí často výrobní proces revidovat: tato operace může být nákladná, jelikož znamená prostoje a neoptimální využití strojního zařízení.
6. Závěr o újmě
(135)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila závěr uvedený v 107. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že negativní dopad na výrobní odvětví Unie mělo snížení spotřeby. Podle této strany nemůže existovat újma v důsledku snížení spotřeby, jelikož celkový podíl na trhu zůstal stejný.
(136)
Pokud jde o připomínku týkající se stálého podílu výrobního odvětví Unie na trhu navzdory klesající spotřebě, je nutno zmínit, že podíl na trhu není jediným důležitým ukazatelem újmy. Výrobcům v Unii se podařilo zachovat jejich podíl na trhu Unie pouze na úkor ziskovosti, která se v posuzovaném období snížila. Nelze proto vyvodit závěr, že stálý podíl výrobců v Unii na trhu vylučuje existenci újmy.
(137)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzují závěry ohledně újmy uvedené v 107. až 111. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(138)
Komise obdržela připomínky k prozatímním zjištěním týkajícím se příčinných souvislostí. Tyto připomínky byly zopakováním připomínek, jimiž se již zabývalo prozatímní nařízení v 128. až 132. bodě odůvodnění týkajícím se újmy, kterou si mohlo způsobit samo výrobní odvětví Unie. Nebyly předloženy žádné další důkazy, které by změnily prozatímní závěry. Potvrzují se proto závěry uvedené v 135. a 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1. Dopad dovozu z Číny
(139)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo v prozatímní fázi ověřeno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Číny způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
(140)
Některé strany tvrdily, že snížení výroby a prodeje výrobního odvětví Unie bylo důsledkem snižující se spotřeby. Uvádělo se rovněž, že dopad čínského dovozu musel být omezený, jelikož podíl Číny na trhu se zvýšil pouze o 1,6 %, přičemž s podílem výrobního odvětví Unie na trhu mohlo souviset nejvýše 1 %.
(141)
V této souvislosti se připomíná, že při šetření byla zjištěna časová shoda mezi vyšším podílem čínského dovozu na trhu a poklesem zisku výrobního odvětví Unie a navýšením jeho zásob. Na výrobní odvětví Unie mimoto nevyvíjel tlak pouze vyšší podíl na trhu, nýbrž ještě více cenové chování čínských vyvážejících výrobců a vysoké úrovně jejich cenového podbízení.
(142)
Jak bylo připomenuto v 113. bodě odůvodnění, šetřením byly zjištěny značné úrovně cenového podbízení. Šetření rovněž prokázalo, že výrobní odvětví Unie a dovozci prodávali své výrobky velkou měrou stejným odběratelům, což znamená, že výrobní odvětví Unie s dumpingovým dovozem přímo soutěžilo o objednávky.
(143)
To celkově prokazuje, že pokles ziskovosti výrobního odvětví Unie a zhoršení většiny ukazatelů újmy nezpůsobil jen objem dovozu, nýbrž i cenový tlak.
2. Neexistence hospodářské soutěže mezi obkládačkami vyráběnými v Unii a dumpingovými obkládačkami dováženými z Číny
(144)
Řada zúčastněných stran uvedla, že dovoz keramických obkládaček z Číny nemohl způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, jelikož tyto výrobky nejsou srovnatelné. V této souvislosti se uvádělo, že keramické obkládačky z Číny jsou určeny pro trh s homogenními výrobky, zatímco výrobní odvětví Unie vyrábí obkládačky na objednávku, v menších sériích. Rovněž se uvádělo, že čínští výrobci a výrobní odvětví Unie spolu vzájemně nesoutěží kvůli skutečnosti, že čínští výrobci působí v segmentu levných až středně drahých výrobků, zatímco výrobní odvětví Unie působí v segmentu středně drahých až drahých výrobků. Jako důkaz v tomto ohledu byl předložen malý úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(145)
Ačkoliv na podporu výše uvedených tvrzení nebyly předloženy žádné podstatné důkazy, bylo nicméně pečlivě posouzeno, zda čínský dovoz skutečně soutěžil s obkládačkami vyráběnými v Unii.
(146)
V této souvislosti je nutno zmínit, že Komise provedla velmi podrobná srovnání, která rozlišovala mezi stovkami různých typů obkládaček. V tomto případě šetření prokázalo značnou úroveň shody mezi typy vyráběnými výrobním odvětvím Unie a vývozci. To jednoznačně prokazuje, že výrobní odvětví Unie a čínský dovoz vzájemně soutěží, pokud jde o jednotlivé typy výrobku. Připomíná se rovněž, že při šetření bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie a vyvážející výrobci spolu přímo soutěží, jelikož mají stejnou zákaznickou základnu.
(147)
Pokud jde o tvrzení, že keramické obkládačky z Číny jsou určeny pro trh homogenních výrobků, zatímco výrobní odvětví Unie vyrábí na objednávku, v menších sériích, připomíná se (viz 95. bod odůvodnění prozatímního nařízení), že to byl právě tlak ze strany čínského dovozu, který výrobní odvětví Unie přinutil přejít na menší série a širší škálu výrobků z hlediska barev a rozměrů. Výrobní odvětví Unie je dosud zastoupeno ve všech segmentech trhu a na rozdíl od výše uvedeného tvrzení je nutno strukturu prokazující, že se výrobní odvětví Unie muselo zaměřit na zvláštní typy výrobku, považovat za náznak existence přímé hospodářské soutěže.
(148)
Na základě výše uvedených skutečností nelze uznat tvrzení, že čínský dovoz nezpůsobil výrobnímu odvětví Unie újmu, jelikož spolu vzájemně nesoutěžily.
3. Účinky jiných činitelů
3.1 Dopad dovozu z ostatních třetích zemí
(149)
Některé strany trvaly na tom, že dopad tureckého dovozu je nutno považovat za významný. Pokud jde o ceny, jedna strana zpochybnila závěr, že zvýšení tureckých cen o 19 % bylo významné.
(150)
Toto tvrzení bylo projednáno v 118. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a nebyly zjištěny žádné nové důkazy, které by zneplatnily závěr vyvozený v prozatímní fázi. V těchto souvislostech se potvrzuje, že zvýšení tureckých cen o 19 % musí být pokládáno za významné. Mimoto se připomíná, jak je uvedeno v 41. bodě odůvodnění, že neexistují žádné důkazy o dumpingovém dovozu z této země, který by způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu, a tudíž nelze toto tvrzení uznat.
3.2 Dopad poklesu spotřeby
(151)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že pokles spotřeby postihl především Španělsko a Itálii, v nichž byla újma údajně největší. Hlavním místem určení čínského vývozu byly naopak severské členské státy, které nevykazovaly pokles spotřeby a v nichž byli výrobci v Unii údajně poškozeni méně. Tatáž strana rovněž tvrdila, že se španělské odvětví keramických obkládaček v roce 2010 zotavilo, což prokazuje, že mezi čínským vývozem a údaji o výrobě a prodeji výrobního odvětví Unie neexistuje žádná souvislost.
(152)
Jedna strana uvedla, že navýšení zásob výrobního odvětví Unie by mělo být přičteno poklesu spotřeby v Unii a nikoli dumpingovému dovozu z Číny.
(153)
Tvrzení, že členské státy v severní Evropě nebyly poklesem spotřeby dotčeny a že dovoz z Číny byl nasměrován pouze do severní Evropy, nebylo podpořeno žádnými doloženými důkazy. Naopak, údaje od čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku prokazují, že prodej je rozložen rovnoměrně na celou Unii. Na Španělsko a Itálii mimoto připadá společně 28 % tohoto prodeje, což je jen o něco málo méně než prodej do Německa (32 %). Na tomto základě byla tato tvrzení odmítnuta.
(154)
S ohledem na tvrzení, že navýšení zásob výrobního odvětví Unie by mělo být přičítáno poklesu spotřeby v Unii, připomíná Komise zdůvodnění uvedené v 108. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že tlak čínského dovozu byl velmi silný zejména v sektoru prodeje velkých sérií, což mělo jasný dopad na zásoby výrobců v Unii. Růst míry zásob během posuzovaného období nelze vysvětlit pouze obtížemi s prodejem výrobků, nýbrž také tím, že bylo nutné mít k dispozici zásoby mimořádně velké škály výrobků. Závěr o účincích čínského dovozu působícího újmu na zásoby se tudíž potvrzuje.
3.3 Dopad hospodářské krize
(155)
Několik zúčastněných stran trvalo na tom, že skutečnou příčinou potíží výrobního odvětví Unie byla hospodářská krize. To bylo doloženo skutečností, že k hlavnímu zhoršení došlo mezi rokem 2008 a 2009, tj. v roce, který postihla krize, zatímco v následujícím období byla tendence méně výrazná. Uvádělo se rovněž, že posuzované období zahrnovalo vrchol a dno hospodářského cyklu, přičemž vrchol se vyznačuje hospodářským rozmachem stavebnictví a dno finanční krizí, a snížení vývozu kvůli zřizování nových výrobních závodů v zemích třetího světa.
(156)
Po poskytnutí konečných informací trvala jedna zúčastněná strana na tom, že ke zhoršení řady ukazatelů újmy došlo kvůli hospodářské krizi a nikoli v důsledku dumpingového dovozu. Účinkem recese bylo podle této strany zvýšení poptávky po velkých objemech levných výrobků. Následkem toho se výrobní odvětví Unie muselo více zaměřit na výrobu pro objednávky ve velkém, tedy na segment, v němž již působilo čínské výrobní odvětví, čímž došlo k navýšení úrovně zásob. Kromě toho recese údajně způsobila inflaci v Unii, která byla v porovnání s Čínou vyšší, což vedlo ke zvýšení výrobních nákladů výrobců v Unii, a výrobní odvětví Unie proto údajně muselo prodávat za ceny, jež byly nižší než výrobní náklady.
(157)
Jiná strana tvrdila, že zisk výrobního odvětví Unie se v posledním čtvrtletí období šetření významně zvýšil, což poukazuje na to, že výrobní odvětví Unie se po hospodářské krizi zotavilo. Tato strana požadovala, aby byl zisk za období šetření udáván za čtvrtletí, což by pravděpodobně naznačilo, že ziskovost ke konci období šetření byla výrazně vyšší.
(158)
Skutečnost, že na výkonnost výrobního odvětví Unie měl dopad hospodářský útlum, byla uznána již v 120. bodě odůvodnění nařízení o uložení prozatímních opatření. V této souvislosti je třeba připomenout, že aby byla zjištěna příčinná souvislost, příslušná právní norma stanoví, že dumpingový dovoz musí výrobnímu odvětví Unie způsobovat podstatnou újmu. Dumpingový dovoz však nemusí být jedinou příčinou újmy.
(159)
Šetřením bylo mimoto prokázáno, že tendence rostoucího čínského vývozu mohla pokračovat navzdory hospodářské krizi. Čína byla skutečně jediným účastníkem na trhu, který byl schopen udržet si svůj podíl na trhu i ve složité hospodářské situaci.
(160)
Pokud jde o změnu ve struktuře poptávky v Unii, jak se uvádí v 156. bodě odůvodnění, nebyly na podporu tohoto tvrzení předloženy žádné důkazy. Připomíná se, že šetření naopak ukázalo, jak je vysvětleno v 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že výrobní odvětví Unie muselo změnit sortimentní skladbu a nabízet větší výběr výrobků z hlediska typů, barev a rozměrů a muselo navýšit své zásoby, aby bylo schopno v krátkém čase reagovat na velmi specifické objednávky. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
(161)
Pokud jde o dopad inflace na výrobní náklady, je možné pozorovat, že průměrná míra inflace v Unii nebyla vyšší než míra inflace v Číně během posuzovaného období, a že jí proto nemohou být vysvětlovány obtíže výrobců v Unii s prodejem za udržitelné ceny. S ohledem na úroveň cenového podbízení navíc nelze vyvodit závěr, že tlak na snižování čínských dovozních cen byl způsoben výrobním odvětvím Unie. Z těchto důvodů muselo být tvrzení této strany odmítnuto.
(162)
Pokud jde na druhou stranu o situaci výrobního odvětví Unie, připomíná se, že v prozatímním nařízení (126. bod odůvodnění) bylo prokázáno, že agresivní cenové chování čínských vývozců nepříznivě ovlivnilo ziskovost výrobního odvětví Unie v posuzovaném období již v době před světovým hospodářským útlumem. To prokazuje, že i kdyby nedošlo ke krizi, tlak ze strany levného dovozu z Číny byl sám o sobě dostatečný, aby mohl výrobnímu odvětví Unie způsobit podstatnou újmu.
(163)
Tato skutečnost (vezme-li se v úvahu společně s dumpingovými cenami) podporuje závěr, že hospodářský útlum nenarušuje příčinnou souvislost mezi čínským vývozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(164)
Požadavek, aby byl zisk za období šetření udáván za čtvrtletí, není pro současné šetření považován za relevantní, protože i kdyby se ukázalo, že byl zisk výraznější, musel by být porovnán s cílovým ziskem ve výši 3,9 %.
3.4 Dopad neprovedení restrukturalizace výrobního odvětví Unie
(165)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že újmu způsobenou výrobcům v Unii je nutno přičíst tomu, že neprovedli restrukturalizaci, jelikož zmenšení trhu ve výši 29 % bylo doprovázeno pouze 7% snížením kapacity a 16% snížením zaměstnanosti.
(166)
V tomto odvětví je zrušení výrobní kapacity složitým procesem, jelikož obnovení kapacity v případě zotavení trhu je pro výrobce mimořádně nákladné. Snížení zaměstnanosti, k němuž došlo v dotčeném období, bylo stejného řádu jako zmenšení trhu. Tendence v oblasti zaměstnanosti nemusí naprosto přesně odrážet tendenci výroby, jelikož ne všechna pracovní místa souvisí přímo s vlastní výrobou. Skutečnost, že zrušení kapacity a propouštění pracovníků ve výrobním odvětví neodpovídalo přesně zmenšení trhu, nenaznačuje, že nedošlo k restrukturalizaci. V rozporu s těmito tvrzeními a s přihlédnutím ke struktuře výrobního odvětví je proto 7% snížení kapacity a 16% snížení zaměstnanosti nutno pokládat za významné.
3.5 Dopad výkonnosti výrobního odvětví Unie na vývozních trzích
(167)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že snížení objemu vývozu výrobního odvětví Unie bylo zapříčiněno vysokými cenami, a nikoli dopadem čínského vývozu.
(168)
S ohledem na toto tvrzení se připomíná, že se po hospodářské krizi vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zlepšila. Tvrzení, že vývozní výkonnost měla značný nepříznivý dopad na výsledky výrobního odvětví Unie, není proto možno přijmout.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(169)
Žádné z tvrzení, která předložily zúčastněné strany, neprokazuje, že dopad ostatních činitelů kromě dumpingového dovozu z Číny byl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou. Potvrzují se proto závěry o příčinných souvislostech uvedené v prozatímním nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
(170)
S ohledem na připomínky stran provedla Komise další analýzu všech tvrzení týkajících se zájmu Unie. Všechny záležitosti byly posouzeny a byly potvrzeny závěry uvedené v prozatímním nařízení.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(171)
Jelikož s ohledem na zájem výrobního odvětví Unie nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se závěry uvedené v 137. až 141. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Zájem dovozců
(172)
Jedna strana uvedla, že uložení opatření ohrozí ekonomickou existenci dovozců, jelikož budou moci přenést pouze částečně vyšší náklady v důsledku cla na své odběratele.
(173)
Po poskytnutí konečných informací se dvě strany vyjádřily proti závěru, že dovozci mohou snadno přejít z čínských dodávek k jiným zdrojům dodávek, a jako důvod uvedli zejména to, že kvalita a ceny nejsou srovnatelné.
(174)
S ohledem na toto tvrzení se připomíná, že velká část dovozu není cly dotčena, jelikož nepochází z Číny. Vlastnosti výrobku, jenž se ve srovnatelné kvalitě vyrábí na celém světě, naznačují, že jsou tyto výrobky nahraditelné, a že je tudíž možné využívat celou řadu alternativních zdrojů dodávek, a to i navzdory učiněným tvrzením. I v případě dovozců, kteří se spoléhají na čínský dovoz, jenž je podle zjištění šetření dumpingový a prodává se za podstatně nižší ceny, než jsou ceny výrobků pocházejících z Unie, bylo při šetření zjištěno, že dovozci mohou u svých prodejních cen uplatnit přirážky přesahující 30 %. To spolu se zjištěnou skutečností, že dovozci dosáhli zisku ve výši přibližně 5 % a mohou přenést přinejmenším část možných vyšších nákladů na své odběratele, naznačuje, že jim jejich postavení umožňuje vypořádat se s dopadem opatření.
(175)
Jak je uvedeno v 144. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, uložení opatření nebude dovozcům v Unii bránit v tom, aby zvýšili podíly dovozu výrobků z jiných nedumpingových zdrojů, které jsou dostupné v Unii i v ostatních třetích zemích.
(176)
Jeden dovozce tvrdil, že pro určitý typ výrobku jsou prý v současné době čínské ceny vyšší než ceny výrobního odvětví Unie, a že by tedy opatření neumožňovala tento konkrétní typ výrobku v budoucnu vyvážet.
(177)
Toto tvrzení nebylo podloženo žádnými důkazy. Podle dostupných informací navíc tento typ výrobku představoval pouze menší část trhu a významně by neovlivnil dodávky na trhu Unie. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
3. Zájem uživatelů
(178)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že dopad na uživatele bude značný. Zejména se uvádělo, že i minimální zvýšení cen o 32,3 % odběratelům zabrání v nákupu kvalitních výrobků. Rovněž se uvádělo, že ačkoliv může být pravdou, že dopad na velké diverzifikované obchody pro kutily může být omezený, malé specializované obchody budou značně dotčeny.
(179)
Pokud jde o dopad na konečné uživatele, Komise potvrzuje prozatímní závěr uvedený v 152. a 153. bodě odůvodnění nařízení Komise o prozatímním clu, tj. že dopad na ceny bude omezený.
(180)
Stavebnictví, jeden z největších odběratelů výrobců keramických obkládaček, se rozhodlo při šetření nespolupracovat. Po uložení prozatímních opatření byla Evropská federace stavebního průmyslu (European Construction Industry Federation (FIEC)) znovu vyzvána, aby poskytla statistické údaje, které prokazují, do jaké míry (pokud vůbec) bude toto odvětví nepříznivě ovlivněno uložením opatření. Federace FIEC potvrdila, že ačkoliv nejsou údaje přímo dostupné, nákladový dopad opatření na celkovou činnost jejích členů je velmi malý. Federace rovněž objasnila, že nízký zájem ze strany jejích členů je nutno pokládat za podporu návrhu Komise.
(181)
Pokud jde o malé specializované obchody, Komisi se nepodařilo získat žádné přesvědčivé údaje, které by potvrzovaly velikost a rozsah dopadu antidumpingového opatření. Stejně jako u dopadu na dovozce je nutno mít na paměti, že se keramické obkládačky vyrábějí v Unii a v mnoha třetích zemích neuplatňujících dumping; lze proto vyloučit vážné riziko nedostatečných dodávek pro maloobchody.
4. Zájem konečných spotřebitelů
(182)
Usilovalo se o získání podrobnějšího posouzení dopadů ze strany spotřebitelů. Šetření prokázalo, že dopad bude pravděpodobně omezený.
(183)
Absolutní hodnota opatření je za prvé vypočítána z dovozní ceny, a tudíž na základě, který je mnohem nižší než konečná maloobchodní cena dotčeného výrobku. Tato hodnota může být na různých stupních (dovozci, velkoobchodníci a maloobchodníci) dříve, než se výrobek dostane ke konečnému spotřebiteli, snížena. A i kdyby dovozci a prodejci přesunuli celou výši cla na odběratele, připomíná se, že na trhu existuje velká nabídka výrobků, na něž se opatření nevztahují a které vyrábějí výrobci v Unii i výrobci ze třetích zemí.
(184)
Komise vypočítala dopad antidumpingových cel na ceny účtované spotřebitelům, a to stanovením výše cla, jež má být zaplaceno podle skutečného dovozu z Číny, a přidělením této částky přímo spotřebitelům za předpokladu, že dovozci, velkoobchodníci a maloobchodníci přenesou veškeré dodatečné náklady na konečné spotřebitele. Takto vypočítaný dopad na náklady je podstatně nižší než 0,5 EUR/m2. Připomíná se, že v prozatímním nařízení byl vyvozen závěr, že v Unii činí průměrná roční spotřeba u spotřebitelů přibližně 2,2 m2 na osobu. Vzhledem k nízkému dopadu cla na metr čtvereční bude zvýšení nákladů pravděpodobně omezené, a to i v případě, že spotřebitel nakoupí značné množství dotčeného výrobku za účelem stavby nebo renovace.
5. Závěr týkající se zájmu Unie
(185)
Lze očekávat, že uložení opatření pomůže výrobnímu odvětví Unie s následnými příznivými dopady na podmínky hospodářské soutěže na trhu Unie a snížením hrozby uzavírání podniků a snižování počtu pracovníků.
(186)
Mimoto lze předpokládat, že uložení opatření bude mít omezený dopad na uživatele/dovozce, kteří budou moci pořizovat dodávky u široké škály dodavatelů na trhu Unie a v ostatních třetích zemích.
(187)
Na základě výše uvedených skutečností nelze dospět k závěru, že uložení opatření není v zájmu Unie.
G. KONEČNÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
1.1 Zveřejnění
(188)
Dvě zúčastněné strany uvedly, že Komise měla v prozatímním ånařízení zveřejnit rozpětí cenového podbízení, a jedna z nich tvrdila, že nezveřejnění tohoto údaje znamená, že zúčastněné strany nemohly posoudit, zda bylo náležitě uplatněno pravidlo nižšího cla.
(189)
V reakci na výše uvedené skutečnosti jsou zveřejněna prozatímní rozpětí:
Společnost
Rozpětí újmy
Skupina Wonderful
52,6 %
Skupina Xinruncheng
95,8 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
72,1 %
Heyuan Becarry Ceramic Co. Ltd
73,9 %
Všichni ostatní spolupracující výrobci
66,0 %
Zbytkové rozpětí
95,8 %
1.2 Rozpětí újmy
(190)
Jedna strana tvrdila, že pro zjištění újmy použila Komise nejednotný přístup a měla své závěry založit na vážených průměrných údajích pro celé výrobní odvětví.
(191)
V souvislosti s tímto tvrzením se poznamenává, že zjištění týkající se úrovně pro odstranění újmy vycházejí z ověřených údajů od konkrétních společností, jež byly považovány za nejspolehlivější základ k tomu, aby byly zohledněny všechny příslušné skutečnosti pro účely srovnání. Proto muselo být toto tvrzení odmítnuto.
(192)
Vzhledem k výše dosaženým závěrům ohledně dumpingu, výsledné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz z Číny.
(193)
Pro účely stanovení úrovně těchto cel byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(194)
Považovalo se proto se vhodné vypočítat rozpětí cenového podbízení na základě cen zjištěných z údajů, které poskytli výrobci v Unii a čínští vývozci.
(195)
Při výpočtu výše antidumpingového cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by clo mělo být vypočítáno tak, aby výrobnímu odvětví Unie umožnilo pokrýt výrobní náklady a dosáhnout přiměřeného zisku. Usuzovalo se, že tímto přiměřeným ziskem před zdaněním je zisk, jehož by výrobní odvětví tohoto typu dosáhlo za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by neexistoval dumpingový dovoz, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Tento zisk byl stanoven s přihlédnutím k ziskovosti ve výši 3,9 %, jíž výrobní odvětví Unie dosáhlo v roce 2007, jak je uvedeno v tabulce 12 prozatímního nařízení.
(196)
Zjištěná rozpětí újmy jsou tato:
Společnost
Rozpětí újmy
Skupina Wonderful
58,5 %
Skupina Xinruncheng
82,3 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
66,6 %
Heyuan Becarry Ceramic Co. Ltd
58,6 %
Všichni ostatní spolupracující výrobci
65,0 %
Zbytkové rozpětí
82,3 %
(197)
Podotýká se, že rozpětí újmy u „všech ostatních spolupracujících výrobců“ bylo stanoveno bez použití údajů skupiny Kito, jelikož skupina Kito nebyla součástí vzorku, a aby bylo zajištěno, že je v souladu se způsobem výpočtu dumpingového rozpětí pro „všechny ostatní spolupracující výrobce“. (Viz čl. 9 odst. 6 první věta základního nařízení.) Pro skupinu Kito se s ohledem na použití článku 18 základního nařízení použije zbytkové rozpětí újmy, jak je uvedeno v 54. bodě odůvodnění.
(198)
Podotýká se rovněž, že rozpětí cenového podbízení jsou vyšší než zjištěná dumpingová rozpětí uvedená v 88. až 93. bodě odůvodnění, a proto by jako základ pro stanovení výše cel mělo v souladu s pravidlem nižšího cla sloužit dumpingové rozpětí.
(199)
V zájmu zajištění rovného zacházení mezi novými vyvážejícími výrobci a spolupracujícími společnostmi nezařazenými do vzorku uvedenými v příloze I tohoto nařízení by mělo být přijato ustanovení zajišťující, že se na nové výrobce bude vztahovat vážený průměr cla uloženého spolupracujícím společnostem nezařazeným do vzorku, jelikož noví výrobci by jinak neměli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení vzhledem k tomu, že čl. 11 odst. 4 neplatí v případě, kdy byl použit výběr vzorku.
2. Celní prohlášení
(200)
Statistické údaje týkající se dotčeného výrobku se často vyjadřují v metrech čtverečních. Nicméně pro dotčený výrobek není v kombinované nomenklatuře stanovené v příloze I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (6) žádná taková doplňková jednotka uvedena. Je proto nezbytné stanovit, že v prohlášení o propuštění do volného oběhu se má kromě hmotnosti v kilogramech nebo tunách uvádět pro dovoz i počet metrů čtverečních dotčeného výrobku.
3. Konečný výběr prozatímního cla
(201)
Vzhledem k velikosti zjištěného dumpingového rozpětí a na základě úrovně újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považovalo za nezbytné, aby se částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením vybraly s konečnou platností.
(202)
Jestliže jsou konečná cla vyšší než prozatímní cla, vyberou se s konečnou platností pouze zajištěné částky ve výši prozatímního cla, zatímco částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, by se měly uvolnit.
4. Forma opatření
(203)
Jedna zúčastněná strana navrhla, aby opatření měla formu minimální dovozní ceny namísto valorických cel. Minimální dovozní cena však není pro dotčený výrobek vhodná, jelikož výrobek existuje ve velkém množství typů výrobků, jejichž ceny vykazují významné rozdíly, což představuje velmi vysoké riziko vzájemné kompenzace. Kromě toho se očekává, že typy výrobku se budou dále vyvíjet, pokud jde o design a konečnou úpravu, a minimální dovozní cena by pak už nebyla vhodným základem pro výši cla. Proto se žádost o uložení opatření ve formě minimální dovozní ceny zamítá.
(204)
Jiná strana požadovala, aby měla opatření formu dovozních kvót. Avšak dovozní kvóty nejsou ani v souladu se základním nařízením, ani s mezinárodně dohodnutými pravidly. Proto musela být žádost zamítnuta,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz glazovaných a neglazovaných keramických dlaždic a obkládaček, obkládaček pro krby nebo stěny; glazovaných a neglazovaných keramických mozaikových kostek a podobných výrobků, též na podložce, v současnosti kódů KN 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 a 6908 90 99, pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Clo
Doplňkový kód TARIC
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd; Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd; Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd; Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,3 %
B011
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
29,3 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
36,5 %
B010
Společnosti uvedené v příloze I
30,6 %
Všechny ostatní společnosti
69,7 %
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li tato faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 258/2011 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz keramických obkládaček, v současnosti kódů KN 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 a 6908 90 99, pocházejících z Čínské lidové republiky budou vybrány s konečnou platností. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, budou uvolněny.
Článek 3
Pokud jakýkoli výrobce z Čínské lidové republiky předloží Komisi dostatečné důkazy o tom, že v období šetření (tj. od 1. dubna 2009 do 31. března 2010) nevyvážel zboží popsané v čl. 1 odst. 1 pocházející z Čínské lidové republiky, o tom, že není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením, a o tom, že po skončení období šetření vyvezl dotčené zboží do Unie nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného výrobku do Unie, může Rada na návrh Komise a po konzultaci s poradním výborem prostou většinou změnit čl. 1 odst. 2 tak, aby bylo pro tohoto výrobce stanoveno clo platné pro spolupracující výrobce nezařazené do vzorku, tj. 30,6 %.
Článek 4
Při předložení prohlášení o propuštění do volného oběhu v souvislosti s výrobky uvedenými v článku 1 se do příslušného pole takového prohlášení zapíše počet metrů čtverečních dovezených výrobků.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. září 2011.
32011R0917
L 238/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 917/2011
od 12. rujna 2011.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz keramičkih pločica podrijetlom iz Narodne Republike Kine
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. prosinca 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno članak 9.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Privremene mjere
(1)
Komisija je Uredbom (EU) br. 258/2011 (2) („Privremena uredba”) uvela privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz keramičkih pločica podrijetlom iz Narodne Republike Kine („Kina”).
(2)
Ispravak (3) je objavljen 31. svibnja 2011. kako bi se ispravile određene tipografske pogreške, a posebno nazivi određenih kineskih proizvođača izvoznika koji su bili pogrešno napisani u Prilogu I. privremenoj Uredbi.
(3)
Nakon provjere određenih tvrdnji primljenih nakon objave ispravka za koje je utvrđeno da su opravdane, primijećeno je da su određeni ostali nazivi bili pogrešno napisani. Ispravljeni nazivi svih trgovačkih društava koja podliježu ponderiranoj prosječnoj pristojbi navedeni su u Prilogu I. ovoj Uredbi.
(4)
Podsjeća se da je postupak pokrenut na temelju pritužbe koju je podnijelo Udruženje europskih proizvođača keramičkih pločica (CET) („podnositelj pritužbe”) u ime proizvođača koji predstavljaju veći udio, u ovom slučaju više od 30 % ukupne proizvodnje keramičkih pločica u Uniji. Kako je određeno u uvodnoj izjavi 24. privremene Uredbe, ispitni postupak o dampingu i šteti obuhvatio je razdoblje od 1. travnja 2009. do 31. ožujka 2010. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). U vezi s kretanjima koja su važna za ocjenu štete, Komisija je analizirala podatke koji su obuhvaćali razdoblje od 1. siječnja 2007. do kraja RIP-a („razmatrano razdoblje”).
2. Daljnji postupak
(5)
Nakon objave bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je odlučeno uvesti privremene mjere („privremena objava”), nekoliko zainteresiranih stranaka dalo je pisane podneske u kojima su obznanile svoje stavove o privremenim nalazima. Strankama koje su tako zatražile pružena je mogućnost saslušanja te su rasprave sa službenikom za saslušanje održane na zahtjev dvije zainteresirane stranke.
(6)
Komisija je nastavila tražiti podatke koje je smatrala potrebnima za svoje konačne nalaze.
(7)
Sve su stranke obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti uvođenje konačne antidampinške pristojbe na uvoz keramičkih pločica podrijetlom iz Kine i konačnu naplatu iznosa osiguranih privremenom pristojbom. Nakon te objave također im je dano razdoblje za ulaganje prigovora.
(8)
Usmeni i pisani komentari zainteresiranih stranaka razmatrani su i, prema potrebi, uzeti u obzir.
3. Stranke na koje se odnosi postupak
3.1. Odabir uzoraka kineskih proizvođača izvoznika
(9)
Kod odabira uzoraka proizvođača izvoznika, „skupina” trgovačkih društava podnositelja zahtjeva bila je uključena zbog činjenice da je zajedno s obujmom izvoza dva proizvođača uključena u navodnu skupinu činila trećeg najvećeg izvoznika prema obujmu na tržištu Unije. Ta trgovačka društva su tvrdila da su povezana na temelju članka 143. stavka 1. točke (b) Uredbe Komisije (EEZ) br. 2454/93 od 2. srpnja 1993. o utvrđivanju odredaba za provedbu Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 o Carinskom zakoniku Zajednice (4) koji određuje da se stranke smatraju povezanima ako „su pravno priznati partneri u poslu”. Ispitni postupak je naknadno pokazao da ta trgovačka društva nisu bila povezana u tom smislu i, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 35. privremene Uredbe, ta dva proizvođača smatrana su zasebnim subjektima.
(10)
Nekoliko proizvođača izvoznika dostavilo je podneske u kojima su tvrdili da je ta trgovačka društva trebalo isključiti iz uzorka zbog dostavljanja lažnih ili obmanjujućih podataka. Ti proizvođači su, nadalje tvrdili da je, slijedom toga, ponderiranu prosječnu dampinšku maržu trebalo izračunati ne uzimajući u obzir ta dva trgovačka društva u uzorku.
(11)
U tom pogledu se napominje da su se podaci koje su dostavile te stranke prije odabira uzoraka smatrali dostatnima kako bi ih se smatralo povezanima te su, s obzirom na njihov zajednički obujam izvozne prodaje na tržištu Unije, uključene u uzorak. Nakon posjeta radi provjere na licu mjesta u poslovnim prostorijama ta dva trgovačka društva, detaljno je ispitan njihov odnos. Provjereni su podaci koje su dostavila trgovačka društva u potporu svojoj tvrdnji da su povezana, no utvrđeno je da su nedostatni kako bi se društva smatrala povezanima, što je suprotno stavu trgovačkih društava o tom pitanju. Kao rezultat toga, zaključeno je da se ta trgovačka društva ne mogu smatrati povezanima u smislu članka 143. stavka 1. točke (b) Uredbe (EEZ) br. 2454/93. S obzirom da su trgovačka društva surađivala u ispitnom postupku, uključujući dostavljanjem podataka o njihovom navodnom odnosu, smatralo se da nema razloga za njihovo isključivanje iz uzorka. U tim je okolnostima ta tvrdnja odbačena.
(12)
Štoviše, čak i pod pretpostavkom da bi odabir drugih trgovačkih društava u uzorak tijekom ispitnog postupka doveo do značajno većeg obujma izvoza na tržište Unije tijekom RIP-a, bilo bi teško u raspoloživom vremenu ispitati bilo kakva novo odabrana trgovačka društva. Stoga, unatoč tome što se pokazalo da ta trgovačka društva nisu povezana, uzorak je i dalje u skladu s kriterijima predviđenima u osnovnoj Uredbi. Konačno, ukazuje se na činjenicu da nije bilo dokaza da su trgovačka društva namjerno tvrdila da su povezana kako bi bila uključena u uzorak.
(13)
U izostanku ostalih komentara, potvrđuju se uvodne izjave 5. i 6. Privremene uredbe.
3.2. Odabir uzoraka proizvođača iz Unije
(14)
Nakon uvođenja privremenih mjera, jedna stranka je tvrdila da ni jedan proizvođač iz Unije koji je podupro pritužbu nije dostavio odgovore na odabir uzoraka te se, stoga, treba smatrati da ne surađuju u postupku. Taj argument je zadržan nakon konačne objave.
(15)
U pogledu tvrdnje da bi izostanak odgovora na odabir uzoraka ukazivao na to da proizvođači iz Unije koji podupiru pritužbu nisu surađivali, podsjeća se da je CET pravni zastupnik svih trgovačkih društava podnositelja zahtjeva. Prema potrebi, CET je u ime podnositelja pritužbe dostavio i dodatne informacije koje se odnose na podatke za RIP. Kako je detaljno opisano u obavijesti o pokretanju postupka, informacije u pogledu odabira uzoraka zatražene su samo za trgovačka društva koja već nisu dostavila potrebne podatke. Iz toga slijedi da su proizvođači podnositelji pritužbe u potpunosti surađivali s obzirom na to da su dostavili sve potrebne podatke u fazi podnošenje pritužbe, a potrebne izmjene u pogledu podataka za RIP dostavio je u njihovo ime njihov pravni zastupnik tijekom ispitnog postupka.
(16)
Jedna zainteresirana stanka je tvrdila da podjela industrije Unije na različite segmente i zemljopisnu rasprostranjenost znači da nije statistički valjana. U tom pogledu se podsjeća da je industrija keramičkih pločica u Unije jako podijeljena s preko 500 proizvođača. Također je utvrđeno da je industrija zastupljena u sva tri segmenta industrije, tj. velikih, srednjih i malih trgovačkih društava. Kako bi se osiguralo da rezultati velikih trgovačkih društava ne dominiraju u analizi štete, nego da je stanje malih trgovačkih društava, koja zajedno čine najveći udio proizvodnje Unije, ispravno navedeno, smatralo se da svi segmenti, odnosno mala, srednja i velika trgovačka društva, trebaju biti zastupljeni u uzorku. Unutar svakog segmenta odabrana su najveća trgovačka društva, pod uvjetom da se mogla osigurati geografska reprezentativnost.
(17)
Jedna zainteresirana stranka je, također, tvrdila da Komisija nije pokazala da je uzorak ostao reprezentativan nakon povlačenja poljskog proizvođača i da je u svakom slučaju bio nedostatno reprezentativan u pogledu obujma prodaje na tržištu Unije.
(18)
Točno je da je jedan poljski proizvođač odlučio prekinuti suradnju i stoga ga je trebalo isključiti iz uzorka. Međutim, uzorak ne treba odražavati točnu zemljopisnu rasprostranjenost i težinu države članice proizvođača kako bi bio reprezentativan. S obzirom na to da je zemljopisna rasprostranjenost samo jedan od čimbenika koje treba uzeti u obzir kako bi se osigurala reprezentativnost, takav pristup administrativno ne bi bio praktičan. Umjesto toga, dostatno je da uzorak uglavnom odražava omjere najvažnijih uključenih zemalja proizvođača. Nakon procjene u pogledu tog kriterija, utvrđeno je da povlačenje poljskog trgovačkog društva nije utjecalo na ukupnu reprezentativnost uzorka. Na temelju toga, potvrđuje se da je uzorak proizvođača iz Unije bio dostatno reprezentativan u smislu članka 17. osnovne Uredbe.
(19)
U pogledu tvrdnje o ukupnoj reprezentativnosti uzorka, podsjeća se da je, s obzirom na činjenicu da je industrija Unije jako podijeljena, neizbježno da trgovačka društva u uzorku obuhvaćaju relativno mali udio ukupne proizvodnje Unije. U svakom slučaju, članak 17. Osnovne uredbe određuje da ispitni postupak može biti ograničen na uzorke koji su ili statistički valjani ili čine najveći reprezentativni obujam proizvodnje, prodaje ili izvoza koji se razumno može ispitati, međutim bez navođenja bilo kakvog količinskog praga u vezi s razinom takvog reprezentativnog obujma. S obzirom na gore navedeno, potvrđuje se da je odabrani uzorak bio reprezentativan u smislu članka 17. Osnovne uredbe.
(20)
Jedna zainteresirana stranka je tvrdila da Komisija nije uključila u uzorak proizvođače iz Unije koji nude niske prodajne cijene i koji se nalaze u zemljama poput Poljske i Češke. Stoga tako dobiveni uzorak neće biti reprezentativan u pogledu prosječnih prodajnih cijena proizvođača iz Unije.
(21)
Kao odgovor na gornju tvrdnju, Komisija je utvrdila da su prosječne prodajne cijene uzorka industrije Unije bile u istom rasponu kao prosječne prodajne cijene iz javno dostupnih statističkih podataka. U svakom slučaju, i kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 125., ispitni postupak je pokazao da čak i kad se uzmu u obzir javno dostupne cijene za te zemlje, konačni se nalazi ne bi promijenili ni na kakav primjeren način.
(22)
Brojne stranke komentirale su metodologiju korištenu za odabir uzorka industrije Unije u usporedbi s odabirom uzorka kineskih izvoznika, koja se isključivo temeljila na obujmu izvoza.
(23)
U pogledu različitih metodologija korištenih za odabir uzorka proizvođača iz Unije, s jedne strane, i kineskih proizvođača izvoznika, s druge strane, treba napomenuti da su metodologije korištene u skladu s ciljevima odabira uzoraka. S obzirom na industriju Unije, Komisija je trebala procijeniti stanje cijele industrije i stoga su odabrani kriteriji koji će osigurati najreprezentativniju sliku cijelog sektora. U pogledu kineskih izvoznika, smatralo se primjerenim odabrati uzorak temeljen na najvećem obujmu izvoza dotičnog proizvoda i stoga su u uzorak odabrani najveći izvoznici. Također treba napomenuti da članak 17. Osnovne uredbe ne propisuje obvezu odabira uzoraka na temelju istih kriterija. Nadalje, u ovom slučaju, prije konačnog odabira uzoraka kineskih proizvođača izvoznika, strankama koje surađuju u Kini, kao i kineskim tijelima pružena je mogućnost komentiranja predloženog uzorka. Komentari su primljeni u pogledu sastava uzorka, ali ne i u pogledu njegove reprezentativnosti.
(24)
Nakon konačne objave, udruženje uvoznika je tvrdilo da članak 17. Osnovne uredbe predviđa da uzorke proizvođača iz Unije i proizvođača izvoznika treba odabrati na temelju istih kriterija. Nekoliko kineskih stranaka i dalje je nakon konačne objave tvrdilo da je postojala diskriminacija između postupanja s kineskim proizvođačima izvoznicima i proizvođačima iz Unije u odabiru odgovarajućih uzoraka.
(25)
Kao odgovor na tvrdnju nakon konačne objave da iste kriterije treba primijeniti na odabir uzoraka proizvođača iz Unije i proizvođača izvoznika, zbog razloga navedenih u uvodnoj izjavi 23., smatra se da se ti uzorci mogu odabrati na temelju različitih kriterija. U tim je okolnostima ta tvrdnja odbačena.
(26)
U pogledu činjenice da, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 23., nikakvi komentari nisu primljeni o reprezentativnosti uzorka, stranke su tvrdile da, u trenutku odabira uzoraka, kineske stranke nisu bile obaviještene o različitim kriterijima odabira koji su korišteni za odabir uzoraka te tako nisu mogle komentirati tu činjenicu.
(27)
U pogledu činjenice da kineske stranke nisu bile obaviještene o različitim kriterijima korištenima za odabir uzoraka, standardna je praksa, u skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe, konzultirati stranke o sastavu predloženih uzoraka za njihovu vlastitu kategoriju, npr. proizvođači izvoznici konzultirat će se samo o predloženom uzorku proizvođačâ izvoznikâ. U tim okolnostima odbačena je tvrdnja tih stranaka o nemogućnosti komentiranja različitih kriterija odabira za različite uzorke u trenutku odabira uzorka.
(28)
Nakon konačne objave, jedna zainteresirana stranka je tvrdila da je, uzimajući u obzir različite segmente za odabir uzorka, Komisija prekršila članak 4. stavak 1. Osnovne uredbe koji određuje da analizu treba napraviti u odnosu na industriju Unije kao cjelinu, a ne na određene skupine ili vrste trgovačkih društava.
(29)
Tvrdnja da je podjela uzorka na tri segmenta u suprotnosti s člankom 4. stavkom 1. Osnovne uredbe ne može se potvrditi. Kao što se može zaključiti iz uvodne izjave 23., odabrani je uzorak predstavljao cijelu industriju Unije, a ne samo specifičnu skupinu trgovačkih društava, kako je tvrdila dotična stranka. Nadalje, članak 17. stavak 1. Osnovne uredbe posebno omogućava odabir uzorka kako bi se utvrdila šteta. Stoga je ova tvrdnja bila neutemeljena te je odbačena.
(30)
Nakon konačne objave, ista zainteresirana stranka osporavala je činjenicu da je zemljopisna rasprostranjenost uzeta u obzir za odabir uzorka, tvrdeći da je Unija jedinstveno tržište i da članak 17. stavak 1. Osnovne uredbe može odobriti samo odabir uzorka koji se temelji na najvećem reprezentativnom obujmu.
(31)
U pogledu tvrdnje o korištenju kriterija zemljopisne rasprostranjenosti, smatra se da je ovo podijeljena industrija te kako bi se ocijenila reprezentativnost odabranih trgovačkih društava, zemljopisna rasprostranjenost proizvođačâ među državama članicama korištena je kao bi odražavala različite situacije koje se mogu susresti u Uniji. Uzorak obuhvaća države članice u kojima se proizvodi otprilike 90 % proizvodnje Unije. Nakon povlačenja poljskog trgovačkog društava, ta je razina ostala visoka na otprilike 80 %. Stoga je metodologija koju je Komisija primijenila osigurala reprezentativnost uzorka u pogledu proizvodnje Unije kao cjeline i bila je u skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe. Stoga je tvrdnja odbačena.
(32)
Nakon konačne objave, jedna zainteresirana stranka je tvrdila da su samo mala i srednja trgovačka društava odabrana u uzorak proizvođačâ uz Unije, a koja su navodno imala više troškove i cijene od velikih kineskih trgovačkih društava.
(33)
Taj argument nije potkrijepljen nikakvim dokazima. Napominje se da je uzorak uključivao trgovačka društva iz svih segmenata. Nadalje, ostali čimbenici, osim veličine trgovačkog društva, mogu utjecati na troškove, kao što su sirovine, amortizacija ili iskorištenost kapaciteta.
4. Prava stranaka
4.1. Povjerljivost naziva podnositelja pritužbe i trgovačkih društava koja podupiru pritužbu
(34)
Jedna zainteresirana stranka je tvrdila da nedostatak podataka u pogledu identiteta podnositelja pritužbe nije omogućio zainteresiranim strankama potpuno korištenje svojih prava na obranu. Također se tvrdilo da, s obzirom da neki proizvođači nisu zatražili zadržavanje svojih naziva, zahtjev za anonimnosti nije bio opravdan.
(35)
Jedna stranka je ponovila svoju tvrdnju da nije bilo pravnih razloga koji bi omogućili povjerljivost u pogledu naziva većine proizvođača podnositelja pritužbe, kao i društava koja podupiru pritužbu. Posebno se tvrdilo da nikakvi dokazi u potporu zahtjeva za povjerljivosti nisu bili uključeni u spis otvoren za pregled zainteresiranim strankama. Nadalje se tvrdilo da je nepoznavanje identiteta trgovačkih društava u uzorku značilo da ostale zainteresirane stranke nisu mogle komentirati točnost procjene mikropokazatelja.
(36)
Kao odgovor na konačnu objavu, ista je stranka postavila pitanje jesu li sva povezana trgovačka društava proizvođača u uzorku dostavila odgovor na upitnik.
(37)
Podsjeća se da članak 19. Osnovne uredbe omogućava zaštitu povjerljivih podataka u okolnostima kada bi njihovo objavljivanje davalo znatne komparativne prednosti konkurentu ili bi imalo značajne štetne učinke na osobu koja daje podatke ili na osobu od koje je primila podatke. Velika većina podnositelja pritužbe željela je da njihov identitet ostane povjerljiv i dostavila je dostatne dokaze koji pokazuju da je zaista postojala velika mogućnost protumjere, između ostalog, u obliku gubitka prodaje za te proizvođače u slučaju objavljivanja njihovih naziva. Službe Komisije su stoga prihvatile zahtjev tih trgovačkih društava.
(38)
U pogledu tvrdnje da neki proizvođači nisu zatražili povjerljivost svojeg naziva, treba napomenuti da ta činjenica ne utječe na pravo ostalih trgovačkih društava za zatraže takvo postupanje kada se dostave dostatni razlozi. Ocjena takvih zahtjeva napravljena je za svaki slučaj posebno i stoga je tvrdnja odbačena.
(39)
U pogledu pitanja jesu li sva povezana trgovačka društva proizvođača iz Unije u uzorku dostavila odgovor na upitnik, treba napomenuti da načelno izostanak odgovora od povezanog proizvođača iz Unije kao takav ne bi nužno spriječio Komisiju od donošenja pouzdanih zaključaka o šteti pod uvjetom da se dostavljeni odgovori na upitnik mogu provjeriti. To bi posebno bio slučaj kada su povezana trgovačka društva zasebni pravni subjekti sa zasebnim računovodstvom.
5. Opseg ispitnog postupka. Uključivanje uvoza iz Turske
(40)
Jedna stranka koja zastupa interese proizvođača izvoznika tvrdila je da je uvoz dotičnog proizvoda iz Turske trebalo uključiti u opseg ovog ispitnog postupka.
(41)
Što se tiče neuključivanja uvoza podrijetlom iz Turske u pritužbu, treba napomenuti da u fazi pokretanja postupka nije bilo dokaza o dampingu, šteti i uzročno-posljedičnoj vezi iz te zemlje čime bi se opravdalo pokretanje antidampinškog postupka za taj uvoz. Tvrdnja da je Turska trebala biti uključena u opseg ispitnog postupka je, stoga, odbačena.
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
(42)
Nakon uvođenja privremenih mjera, jedna zainteresirana stranka je navela da je bilo promjena u oznakama KN koje obuhvaćaju dotični proizvod sadržan u Uredbi o uvođenju privremenih mjera u usporedbi s oznakama u obavijesti o pokretanju postupka i raspitivala se o razlozima za te razlike i jesu li uzrokovale promjenu u opsegu proizvoda.
(43)
U tom kontekstu se naglašava da razlike između oznaka KN navedenih u Uredbi o uvođenju privremenih mjera i oznaka navedenih u obavijesti o pokretanju postupka nisu povezane s promjenom definicije proizvoda ili opsega ispitnog postupka. Izmjene ne mijenjaju obuhvaćene vrsta pločica, nego se jednostavno odnose na potrebu da se u obzir uzmu opće promjene kombinirane nomenklature, kako je predviđeno Uredbom Komisije (EU) br. 861/2010 koja se primjenjuje od 1. siječnja 2011. (5).
(44)
Zainteresirana stranka zatražila je da se određeni keramički mozaici isključe iz opsega proizvoda. Stranka je tvrdila da bi u slučaju uvođenja mjera ta kategorija dotičnog proizvoda izgubila na konkurentnosti u odnosu na ostale proizvode s kojima se može zamijeniti i da, u svakom slučaju, nema dampinga u ovom konkretnom segmentu.
(45)
U vezi s ovom tvrdnjom, ispitni postupak je pokazao da, s obzirom da keramički mozaici i ostale vrste keramičkih pločica imaju jednaka osnovna fizička i tehnička svojstva, revizija opsega proizvoda nije opravdana. Što se tiče izostanka dampinga u tom segmentu, što nije potkrijepljeno nikakvim dokazima, analiza dampinga i štete mora odražavati stanje za cjelokupni dotični proizvod. U tim je okolnostima ta tvrdnja odbačena.
(46)
S obzirom na gore navedeno i u nedostatku bilo kakvih daljnjih komentara u pogledu dotičnog proizvoda i istovjetnog proizvoda, potvrđuju se uvodne izjave 25. do 32. Uredbe o uvođenju privremenih mjera.
C. DAMPING
1. Tretman tržišnog gospodarstva (MET)
(47)
U izostanku bilo kakvih daljnjih komentara ili nalaza o tretmanu tržišnog gospodarstva, potvrđuju se zaključci određeni u uvodnim izjavama 33. do 40. Privremene uredbe.
2. Individualni tretman (IT)
(48)
Nikakvi komentari nisu primljeni u pogledu odluke o dodjeljivanju ili odbijanju IT-a pojedinim trgovačkim društvima.
(49)
Međutim, dva uvoznika postavila su pitanje valjanosti Komisijine analize o IT-u u cjelini, tvrdeći da Unija na godišnjoj razini dodjeljuje subvencije putem programa strukturnih fondova.
(50)
U tom pogledu se napominje da članak 9. stavak 5. Osnovne uredbe određuje uvjete koje treba ispuniti za dobivanje statusa IT-a. Navodno postojanje subvencioniranje u Uniji nije važno za potrebe tog ispitivanja. Stoga se ta tvrdnja odbacuje te se zadržavaju zaključci određeni u uvodnim izjavama 41. do 44. Privremene uredbe.
3. Individualno ispitivanje („II”)
(51)
Zahtjevi za II primljeni su od osam proizvođača izvoznika koji surađuju prema članku 17. stavku 3. Osnovne uredbe. Odlučeno je provesti II za jednog proizvođača izvoznika, Kito Group, jer to nije bilo bespotrebno teško. Ta grupacije je predstavljala daleko najveći obujam izvoza osam proizvođača koji su zatražili II.
(52)
Ta grupacija zatražila je IT. Nakon ispitivanja tog zahtjeva, prvotno je predloženo dodijeliti IT grupaciji Kito Group, jer nisu utvrđeni nikakvi razlozi zašto ta grupacija ne bi trebala dobiti IT.
(53)
Nakon konačne objave, podnositelj pritužbe je tvrdio da se ne čini kako članak 17. stavak 3. Osnovne uredbe dopušta ograničeni broj zahtjeva za II u slučajevima kada se prime brojni zahtjevi. Podnositelj pritužbe je tvrdio da je taj stav potkrijepljen brojnim prethodnim antidampinškim ispitnim postupcima. U tom pogledu se napominje da je mjerilo iz članka 17. stavka 3. Osnovne uredbe za ispitivanje zahtjeva za II vidjeti bi li ta ispitivanja bila bespotrebno teška i spriječila pravovremeni dovršetak ispitnog postupka. U ovom ispitnom postupku i kako je navedeno u uvodnoj izjavi 51., ispitivanje jednog od osam zahtjeva za II nije bilo bespotrebno teško. S obzirom na prethodne ispitne postupke kada su se rješavali zahtjevi za II, napominje se da prirodu takvih zahtjeva i potrebu za pravovremenim dovršetkom ispitnog postupka treba ocijeniti za svaki slučaj posebno. S obzirom na gore navedeno odbacuju se tvrdnje podnositelja pritužbe.
(54)
Nakon konačne objave, primljeni su podaci i dokazi da Kito Group možda nije prijavio sva povezana trgovačka društva grupacije tako da nalazi o grupaciji možda nisu potpuni. Grupaciji je pružena mogućnost komentiranja te informacije te je obaviještena da bi se mogao primijeniti članak 18. Osnovne uredbe. U odgovoru na to, grupacija je potvrdila da zaista nije prijavila dva povezana trgovačka društva u svojem odgovoru na antidampinški ispitni postupak, ali je tvrdila da, s obzirom da se radilo samo o previdu bez posljedice, jer nije uključena u proizvodnju i/ili komercijalizaciju dotičnog proizvoda, to ne bi trebalo utjecati na nalaze. Međutim, činjenica da postojanje ta dva trgovačka društva nije prijavljeno, nije omogućila odgovarajuću ocjenu i provjeru aktivnosti grupacije u odnosu na dotični proizvod. U tim okolnostima se zaključuje da grupacija nije dostavila potrebne podatke u odgovarajućim rokovima i stoga se nalazi za trgovačko društvo donose na temelju raspoloživih činjenica u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe.
4. Uobičajena vrijednost
4.1. Izbor analogne zemlje
(55)
Dva uvoznika su dostavila komentare protiv izbora Sjedinjenih Američkih Država („SAD”) kao analogne zemlje, tvrdeći da SAD nije prihvatljiva analogna zemlja zbog neznatne vlastite proizvodnje i nekonkurentnosti na svjetskom tržištu. Nadalje su tvrdili da je SAD odabran na neobjektivan način te da je nedostatak alternativnih analognih zemalja stvorio neprimjereni pritisak udruženja proizvođača iz Unije na proizvođače iz ostalih mogućih analognih zemalja kako bi obeshrabrili njihovu moguću suradnju. Dva uvoznika su tvrdila da je Komisija zanemarila podatke iz brojnih mogućih zemalja koje bi surađivale i da nisu razmotreni javno dostupni podaci nacionalnih i međunarodnih udruženja proizvođača u trećim zemljama.
(56)
Uzimajući u obzir najprije zadnji argument, podsjeća se da su za provedbu ispitnog postupka o razini dampinga potrebni podaci koji se odnose na pojedino trgovačko društvo. Stoga je ovaj argument odbačen.
(57)
U pogledu navoda o neprimjerenom pritisku udruženja proizvođača iz Unije kako bi obeshrabrili suradnju, napominje se da nisu dostavljeni nikakvi dokazi. Stoga je te komentare trebalo zanemariti.
(58)
Nadalje, ti uvoznici su tvrdili da godišnji obujam proizvodnje keramičkih pločica u SAD-u otprilike iznosi 60 milijuna m2, a ne 600 milijuna m2, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 51. Privremene uredbe. To je provjereno i utvrđeno je da je točno.
(59)
U pogledu primjerenosti SAD-a kao analogne zemlje s obzirom na značajno nižu razinu proizvodnje, treba napomenuti da je američko tržište vrlo konkurentno. Postoji nekoliko lokalnih trgovačkih društava za proizvodnju, a količine uvoza su značajne. Nadalje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 52. Privremene uredbe, nema dokaza ni o kakvim netarifnim preprekama koje bi bitno ometale tržišno natjecanje na tržištu. U tim okolnostima, unatoč manjem obujmu proizvodnje, ukupni zaključak o primjerenosti SAD-a kao analogne zemlje ostaje nepromijenjen.
(60)
Dva uvoznika su tvrdila da su jedinične prodajne cijene pločica proizvedenih u SAD-u na domaćem tržištu bile puno veće nego na tržištu Unije i, u usporedbi s izvoznim cijenama, omogućuju postojanje dampinških praksa. Utvrđeno je da je taj argument nevažan za potrebe ovog postupka, jer svi takvi navodi, pod pretpostavkom da za njih ima dokaza prima facie, mogu se detaljno ispitati samo u zasebnom antidampinškom postupku koji se odnosi na SAD. Stoga je zanemaren.
(61)
Ti uvoznici su, nadalje, tvrdili da je američki proizvođač koji surađuje u vlasništvu proizvođača iz Unije ili je povezan s njima, te je tako ispitni postupak bio pogrešan jer dobiveni podaci nisu bili nezavisni.
(62)
Podsjeća se da su podaci koje je dostavio američki proizvođač koji surađuje provjereni na licu mjesta. Stoga je utvrđeno da je ta tvrdnja bila nevažna i zanemarena je.
(63)
Nadalje, ti uvoznici su tvrdili da je obujam američkog izvoza ograničen. Smatralo se da je taj argument nevažan za odabir analogne zemlje, jer se podaci analogne zemlje koriste za utvrđivanje uobičajene vrijednosti, a ne izvoznih cijena. Stoga je tvrdnja odbačena.
(64)
Konačno su isti uvoznici tvrdili da zadržavanje povjerljivosti u pogledu identiteta, obujma, vrijednosti i količine proizvodnje analognog proizvođača koji surađuje nije opravdano. Podsjeća se da je analogni proizvođač koji surađuje zatražio povjerljivost zbog straha od protumjera u trgovini te je utvrđeno da je zahtjev opravdan. Štoviše, ne može se isključiti da bi navođenje bilo kojih podataka koji uvoznici traže, čak i u rasponima, moglo dovesti do utvrđivanja proizvođača iz analogne zemlje. Stoga je tvrdnja uvoznikâ zanemarena.
(65)
Nakon konačne objave, dva gore navedena uvoznika ponovila su određeni broj svojih gore navedenih tvrdnji, no nisu dostavili nikakve daljnje potkrijepljene dokaze. U tim su okolnostima njihove tvrdnje odbačene.
(66)
Nadalje, ta dva uvoznika su tvrdila i da je, s obzirom na to da američkog proizvođača koji surađuje navodno kontrolira proizvođač iz Unije, izbor američkog trgovačkog društva kao odgovarajućeg proizvođača iz analogne zemlje pogrešan. Posebno su tvrdili da američko trgovačko društvo nije ekonomski nezavisno i stoga ne može služiti kao mjerilo za damping. Uvoznici citiraju članak 2. stavak 1. treći i četvrti podstavak Osnovne uredbe kao opravdanje za svoju tvrdnju. U odgovoru na tu tvrdnju, najprije se mora reći da je, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 23. Privremene uredbe i donjoj uvodnoj izjavi 69., američki proizvođač koji surađuje zatražio anonimnost i taj je zahtjev odobren. U tim okolnostima ne može se potvrditi ili odbaciti postojanje odnosa između američkog trgovačkog društva i proizvođača iz Unije. Međutim, napominje se da se gore navedene odredbe osnovne Uredbe odnose na to kako treba postupati s prodajnim cijenama trgovačkog društva iz ispitnog postupka kada prodaje robu povezanoj stranci. Te odredbe ne odnose se na pitanje mogućeg odnosa između proizvođača iz analogne zemlje i proizvođača iz Unije. U tim je okolnostima tvrdnja odbačena.
(67)
Nakon konačne objave udruženje uvoznika dostavilo je brojne tvrdnje. Prvo, tvrdilo je da je zbog navodno malog obujma prodaje američkih proizvođača na domaćem tržištu u usporedbi s kineskim izvozom u Uniju SAD odabran kao neodgovarajuća analogna zemlja. U tom pogledu, prilikom ispitivanja mogućih analognih zemalja, jedan od ispitanih elemenata je, između ostalog, razina tržišnog natjecanja u tim zemljama. Kako bi se postigle slične razine domaće prodaje domaće industrije i uvoza iz zemlje iz ispitnog postupka, nije nužno smatrati neku zemlju odgovarajućom analognom zemljom. U pogledu tih tvrdnja, za ovaj ispitni postupak i kako je navedeno u uvodnoj izjavi 59., utvrđeno je da je američko tržište dostatno konkurentno da bude odgovarajući izbor. U tim je okolnostima ta tvrdnja odbačena.
(68)
Udruženje uvoznika je, također, tvrdilo da ne smatra kako je činjenica, da je uvoz na američko tržište značajan, važna za odabir SAD-a kao analogne zemlje. U pogledu te tvrdnje, treba napomenuti da je razina uvoza doista jedan od važnih čimbenika koji se ispituju kod odabira odgovarajuću analogne zemlje. Kombinacija domaće proizvodnje i velikog obujma uvoza doprinose konkurentnom tržištu kako je navedeno u uvodnoj izjavi 59. U tim je okolnostima ta tvrdnja odbačena.
(69)
Udruženje uvoznika je, također, pitalo koje je dokaze dostavio proizvođač koji surađuje iz analogne zemlje kako bi dokazao rizik od trgovinskih protumjera kako je navedeno u uvodnoj izjavi 64. U tom pogledu je američko trgovačko društvo ukazalo na to da na američkom tržištu postoje brojni kineski proizvođači izvoznici s kojima se američko trgovačko društvo natječe za iste kupce. U tim okolnostima je američko trgovačko društvo navelo da se boji trgovinskih protumjera u slučaju otkrivanja njegova identiteta. U pogledu dokaza dostavljenih kako bi se pokazao rizik od protumjera, treba napomenuti kako se smatra da je mogući rizik, koji proizlazi iz činjenice da se američko trgovačko društvo i kineski proizvođači izvoznici koji posluju na američkom tržištu natječu za iste kupce, vjerodostojan. U tim okolnostima je prihvaćen zahtjev trgovačkog društva za anonimnosti.
(70)
Udruženje je, također, tvrdilo da, s obzirom na to da je prosječna domaća prodajna cijena u SAD-u keramičkih pločica proizvedenih na domaćem tržištu navodno nekoliko puta veća od cijene uvoza u Uniju iz Kine, američki proizvod nije „istovjetni proizvod” u odnosu na uvezeni proizvod iz Kine. U tom pogledu, ne može se zbog činjenice da se te dvije cijene razlikuju smatrati da američki proizvod nije istovjetan dotičnom proizvodu. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 32. Privremene uredbe, utvrđeno je da dotični proizvod i, između ostalog, proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu SAD-a imaju ista osnovna fizička i tehnička svojstva, kao i istu osnovnu upotrebu. U tim okolnostima smatraju se istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe. Tvrdnja udruženja se stoga odbacuje.
(71)
Konačno, udruženje je pitalo zašto se Unije nije razmatrala kao odgovarajuća analogna zemlja zbog izostanka suradnje iz trećih zemalja, osim SAD-a. U tom pogledu, s obzirom da je utvrđeno kako je SAD odgovarajuća analogna zemlja, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 59., nije se javila potreba za ispitivanjem mogućih ostalih odgovarajućih tržišta. Tvrdnja udruženja se stoga odbacuje.
(72)
U izostanku daljnjih komentara, potvrđuje se da je izbor SAD-a kao analogne zemlje primjeren i razuman u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe i potvrđuju se uvodne izjave 45. do 54. Privremene uredbe.
4.2. Utvrđivanje uobičajene vrijednosti
(73)
Dva uvoznika su tvrdila da bez podataka o proizvodnji američkog proizvođača u pogledu obujma, zainteresirane stranke ne mogu provjeriti mogu li zbog ekonomije razmjera postojati značajne razlike u troškovima proizvodnje američkog proizvođača u usporedbi s kineskim proizvođačima u uzorku koji godišnje proizvode više od 10 milijuna m2 keramičkih pločica. Nadalje, ti uvoznici su tvrdili da se obujam proizvodnje analognog proizvođača i kineskih proizvođača ne može usporediti s obzirom na mali obujam proizvodnje analognog proizvođača ili u analognoj zemlji. Podsjeća se da je obujam proizvodnje analognog proizvođača koji surađuje povjerljiv te se, stoga, ne može objaviti. Također se podsjeća da je kineska industrija jako podijeljena i uglavnom je čine mala i srednja poduzeća. Stoga je utvrđeno da argumenti nisu potkrijepljeni.
(74)
Ti uvoznici ukazali su na to da je, s obzirom na to da prema drugom podstavku članka 2. stavka 1. Osnovne uredbe uobičajenu vrijednost treba temeljiti na cijenama „drugih prodavatelja ili proizvođača”, utvrđivanje uobičajene vrijednosti na temelju podataka jednog trgovačkog društva bilo pogrešno.
(75)
U tom pogledu se podsjeća da se ovaj postupak odnosi na uvoz iz zemlje bez tržišnog gospodarstva kada uobičajenu vrijednost treba utvrditi u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe. Stoga je ova tvrdnja odbačena.
(76)
Nakon konačne objave, udruženje uvoznika je navelo da smatra kako se uobičajena vrijednost u analognoj zemlji nije mogla temeljiti na podacima koje je dostavilo jedno trgovačko društvo. Međutim, zbog razloga određenih u uvodnoj izjavi 75, ova je tvrdnja odbačena.
(77)
Konačno, ti uvoznici su tvrdili da proizvod analognog proizvođača nije bio reprezentativan s obzirom na to da se odnosio isključivo na segment s višim cijenama. Budući da je analognom proizvođaču odobren zahtjev za povjerljivost, taj navod nije niti potvrđen niti odbačen. U svakom slučaju, čak i da je tvrdnja točna, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 61. Privremene uredbe, prilagodbe su, prema potrebi, napravljene radi izračuna uobičajene vrijednosti kako bi se u obzir uzele sve vrste pločica, uključujući proizvode koji se ponovno prodaju pod drugom markom (resale branding). Stoga je utvrđeno da ova tvrdnja nije opravdana te je odbačena.
4.3. Izvozna cijena
(78)
Nakon konačne objave, jedan proizvođač izvoznik je tvrdio da su službe Komisije pogrešno razvrstale prodaju određenih vrsta keramičkih pločica u Uniji tijekom RIP-a i da na odgovarajući način treba ispraviti dampinšku maržu trgovačkog društva. U tom pogledu je tijekom posjeta radi provjere u poslovnim prostorijama trgovačkog društva utvrđeno da je trgovačko društvo pogrešno razvrstalo određene keramičke pločice te je trgovačko društvo o tome obaviješteno. One su zatim ispravno ponovno razvrstane radi izrade točnog izračuna dampinga. U tim okolnostima je tvrdnja trgovačkog društva odbačena.
(79)
Nakon konačne objave je isti proizvođač izvoznik tvrdio da su određeni poslovi izvozne prodaje u Uniji tijekom RIP-a zanemareni prilikom izračuna dampinške marže trgovačkog društva. U tom pogledu je utvrđeno da su ti poslovi zanemareni, jer su datumi računa padali nakon isteka RIP-a. U tim okolnostima je tvrdnja trgovačkog društva odbačena.
(80)
U izostanku bilo kakvih komentara u pogledu izvoznih cijena, potvrđuje se uvodna izjava 59. Privremene uredbe.
4.4. Usporedba
(81)
Dostavljeni su komentari o usporedbi između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene.
(82)
Jedan proizvođač izvoznik je tvrdio da za izračun njegove vrijednosti CIF u obzir treba uzeti činjenicu da je izvozna prodaje ostvarena preko nepovezanih trgovaca. Utvrđeno je da je ova tvrdnja bila opravdana te su naknadno ponovno izračunate vrijednosti CIF za tog izvoznika. Nakon konačne objave, podnositelj pritužbe je tvrdio da nije trebalo ponovno izračunavati te cijene, jer podaci koje su dostavili nepovezani trgovci nisu bili pouzdani s obzirom na to da su navodno samo neki trgovci preko kojih je proizvođač izvoznik izvršio prodaju dostavili podatke. U tom pogledu je utvrđeno da su svi nepovezani trgovci putem kojih je proizvođač izvoznik izvršio prodaju dostavili podatke o cijenama. U tim je okolnostima tvrdnja odbačena.
(83)
Drugi proizvođač izvoznik je tvrdio da troškovi osiguranja nisu ispravno uzeti u obzir kod izračuna njegove vrijednosti CIF. Utvrđeno je da je ova tvrdnja bila opravdana te su na odgovarajući način ispravljene vrijednosti CIF za tog izvoznika.
(84)
Jedna skupina trgovačkih društava izvoznika je tvrdila da su troškovi osiguranja uključeni u njihove vrijednosti CIF bili pogrešno izračunati. Utvrđeno je da je ova tvrdnja bila opravdana te su ponovno izračunate vrijednosti CIF. Osim toga, utvrđeno je da za jedno trgovačko društvo iz te skupine manipulativni troškovi nisu uzeti u obzir kod izračuna vrijednosti na razini franko tvornica. To je, također, ispravljeno.
(85)
Dva uvoznika su tvrdila da je kod izračuna izvoznih cijena u obzir trebalo uzeti kretanja deviznog tečaja američkog dolara tijekom RIP-a. Međutim, podsjeća se da su, u skladu sa standardnom praksom Komisije, mjesečni devizni tečajevi korišteni za konverzije valuta tijekom RIP-a. Stoga su kretanja deviznog tečaja tijekom RIP-a, zapravo, uzeta u obzir.
(86)
Nakon konačne objave, jedan proizvođač izvoznik je tvrdio da je, s obzirom na to da se uobičajena vrijednost temeljila na podacima jednog proizvođača iz analogne zemlje i stoga se konkretni podaci nisu mogli objaviti zbog povjerljivosti podataka, važno osigurati provedbu prilagodba, prema potrebi, kako bi se osigurala usporedivost proizvoda za potrebe izračuna dampinga. U tom pogledu, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 61. Privremene uredbe, prilagodbe su, prema potrebi, napravljene kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene.
(87)
Nakon konačne objave, dva uvoznika su tvrdila da američki proizvođač koji surađuje opskrbljuje isključivo sektor skupih keramičkih pločica, dok kineski proizvođači izvoznici pokrivaju segment niskih cijena. U pogledu osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, ti su uvoznici tvrdili da nisu obaviješteni o potrebnim prilagodbama prema članku 2. stavku 10. osnovne Uredbe. U tom pogledu se napominje da su u uvodnoj izjavi 61. privremene Uredbe objašnjene prilagodbe koje su napravljene kako bi se osigurala primjerena usporedba.
4.5. Dampinška marža za izvoznike u uzorku koji surađuju
(88)
Uzimajući u obzir sve gore navedene komentare, konačne dampinške marže za proizvođače u uzorku koji surađuju, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose kako slijedi:
Naziv trgovačkog društva/grupacije
Konačna dampinška marža
Shandong Yadi Co. Ltd
36,5 %
Xinruncheng Group
29,3 %
Wonderful Group
26,3 %
Heyuan Becarry Co. Ltd
67,7 %
4.6. Dampinške marže za sve ostale proizvođače izvoznike koji surađuju
(89)
Kao rezultat promjena u izračunu dampinških marža kako je navedeno u uvodnoj izjavi 88., ponderirana prosječna dampinška marža uzorka, koja se temelji na dampinškim maržama četiri proizvođača izvoznika u uzorku koji surađuju, iznosi 30,6 %. U tom kontekstu, napominje se da je za Heyuan Becarry Co. Ltd, kojemu nije odobren niti MET niti IT, dampinška marža izračunata na način opisan u uvodnoj izjavi 88. privremene Uredbe. U skladu s prvom rečenicom članka 9. stavka 6. osnovne Uredbe, ta je dampinška marža korištena za izračun ponderirane prosječne dampinške marže stranaka u uzorku, koja se primjenjuje na proizvođače izvoznike koji nisu odabrani u uzorak. Nadalje, s obzirom da društvu Heyuan Becarry Co. Ltd nije odobren MET te je utvrđeno da su njegove odluke o izvoznoj prodaji podlijegale znatnom uplitanju države, pristojba koja se primjenjuje na uvoz od društva Heyuan Becarry Co. Ltd treba biti jednaka pristojbi koja se primjenjuje na uvoz od ostalih izvoznika koji surađuju, a nisu odabrani u uzorak.
(90)
U pogledu metode izračuna dampinške marže za društvo Heyuan Becarry Co. Ltd, koje je, kako je prethodno navedeno, bilo proizvođač izvoznik koji surađuje i koji je uključen u uzorak, ali mu nije odobren IT, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 65.Privremene uredbe, upućivanje u toj uvodnoj izjavi na uvodnu izjavu 64. Privremene uredbe trebalo bi se, zapravo, odnositi na uvodnu izjavu 62.
4.7. Dampinška marža za trgovačko društvo koje traži individualno ispitivanje
(91)
Za trgovačko društvo navedeno u uvodnim izjavama 51. do 54. koje je individualno ispitano, s obzirom na primjenu članka 18. Osnovne uredbe, primijenit će se dampinška marža na području cijele zemlje.
4.8. Dampinške marže za sve ostale proizvođače izvoznike koji ne surađuju
(92)
U izostanku bilo kakvih komentara u pogledu izračuna dampinške marže za sve ostale proizvođače izvoznike, potvrđuju se uvodne izjave 66. do 67. Privremene uredbe.
(93)
Uzimajući u obzir komentare izražene u uvodnim izjavama 81. do 85., marža dampinga na području cijele zemlje utvrđena je na 69,7 %.
4.9. Podnesci u vezi s popisom izvoznika koji surađuju
(94)
Primljeni su brojni navodi u kojima se tvrdilo da su 13 proizvođača izvoznika koji su imali koristi od ponderirane prosječne privremene pristojbe na temelju privremene Uredbe, iz Priloga ovoj Uredbi, bili samo trgovci, a ne proizvođači te ih, stoga, nije trebalo uključiti u Prilog.
(95)
Nakon daljnjeg ispitivanja je utvrđeno da su ti navodi bili točni u slučaju pet trgovačkih društava. Ta trgovačka društva obaviještena su o namjeri da ih se ukloni iz odgovarajućeg Priloga i pružena im je mogućnost komentiranja. Tri od tih trgovačkih društava nisu dostavila dodatne komentare, dok su dva trgovačka društava iznijela daljnje tvrdnje o tom pitanju. Te daljnje tvrdnje nisu sadržavale dokaze prima facie koji pokazuju da su ta trgovačka društva bila de facto proizvođači izvoznici dotičnog proizvoda i stoga su odbačene. Tih pet trgovačkih društava na odgovarajući je način uklonjeno s popisa trgovačkih društava koja imaju koristi od ponderirane prosječne konačne pristojbe.
4.10. Događaji nakon RIP-a
(96)
Nakon objave privremenih nalaza, odnos između skupine dva proizvođača izvoznika koji surađuju navodno je prekinuta zbog promjena u vlasničkoj strukturi. Kao rezultat toga, jedno od tih trgovačkih društava zatražilo je individualnu pristojbu nezavisno od pristojbe drugog trgovačkog društva.
(97)
Iz dostavljenih podataka se čini da su poveznice između ta dva trgovačka društva prekinute nakon RIP-a. Učinak ove navodne podjele u strukturi grupacije, kao i zahtjev jednog od trgovačkih društava za odobravanje utvrđene individualne stope pristojbe trebalo bi detaljno revidirati. U tom pogledu, ako jedno ili oba trgovačka društva zatraže reviziju stanja nakon te navodne podjele, to se može razmotriti pravovremeno u skladu s Osnovnom uredbom. U tim okolnostima, odbačen je zahtjev trgovačkog društva za dobivanje individualne pristojbe utvrđene u ovom ispitnom postupku.
(98)
Nakon konačne objave, podnositelj pritužbe je tvrdio da za jednog od povezanih proizvođača izvoznika iz uvodne izjave 97. treba izračunati zasebnu pristojbu, jer nije bilo dokaza da je primjenjivao damping na višoj razini od drugog proizvođača izvoznika. U tom pogledu, treba napomenuti da bi proizvođačima izvoznicima koji su povezani tijekom RIP-a ispitnog postupka neizračunavanje njihove ponderirane prosječne dampinške marže i pristojbe ostavilo prostora za izbjegavanje pristojba od strane proizvođača izvoznika koji podliježe većoj pristojbi. S obzirom na to da je utvrđeno da su proizvođači izvoznici u ovom ispitnom postupku bili povezani tijekom RIP-a, nema razloga za utvrđivanje zasebnih pristojba za svakog od njih. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 97., ako jedno ili oba trgovačka društva zatraže reviziju stanja nakon njihove navodne podjele, to se može razmotriti u skladu s Osnovnom uredbom. U tim okolnostima odbačen je zahtjev podnositelja pritužbe.
D. ŠTETA
1. Proizvodnja Unije i industrija Unije
(99)
U izostanku komentara ili novih nalaza u pogledu proizvodnje Unije i industrije Unije, potvrđuju se zaključci u uvodnim izjavama 68. do 70. Privremene uredbe.
1.1. Potrošnja Unije
(100)
U izostanku komentara ili nalaza u pogledu potrošnje Unije, potvrđuju se zaključci u uvodnim izjavama 71. i 72. Privremene uredbe.
2. Uvoz iz Kine
(101)
Jedna zainteresirana stranka postavila je pitanje analize uvoza tvrdeći da su i u pritužbi i u Privremenoj uredbi nedostajali podaci o obujmu uvoza i da je mjera u m2 mjera područja, a ne obujma.
(102)
Druga zainteresirana stranka je tvrdila da razvoj cijene i obujma uvoza iz Kine prikazuje samo uobičajene fluktuacije trgovine i stoga ne mogu biti pokazatelj ponašanja kineskih izvoznika u pogledu dampinga.
(103)
Nakon konačne objave, jedna stanka je postavila pitanja pouzdanosti statističkih podataka Eurostata tvrdeći da su stvarne kineske uvozne cijene više te se, stoga, mogu usporediti s uvoznim cijenama iz ostalih trećih zemalja. Osim toga, tvrdila je da bi to utjecalo na utvrđene dampinške marže.
(104)
Druga zainteresirana stranka je tvrdila da je njezina vlastita analiza statističkih podataka Eurostata u pogledu tržišnog obujma i uvozne cijene bila nešto drukčija od analize u Privremenoj uredbi i da te nalaze treba izmijeniti na odgovarajući način.
(105)
Druga zainteresirana stranka je tvrdila da službe Komisije nisu uzele u obzir povećanje cijena kineskog uvoza koje se dogodilo nakon RIP-a, odnosno 2010.
(106)
U pogledu tvrdnje o jedinici mjere korištenoj za utvrđivanje obujma uvoza, pojam „obujam” iz članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe odnosi se na količinu, a ne na „kubični obujam”. Za svaki proizvod treba koristiti najreprezentativniju jedinicu mjere. Što se tiče dotičnog proizvoda, subjekti na svjetskom tržištu stalno koriste kvadratne metre (m2). Stoga se ta jedinica smatra najprimjerenijom za potrebe ovog ispitnog postupka i tvrdnja je u tom pogledu odbačena.
(107)
U pogledu razvoja cijena i obujma uvoza iz Kine, istina je da su razlike ograničene kad se razmatraju u apsolutnom smislu. Kineski uvoz smanjio se za 3 % tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, zaključke o obujmu kineskog uvoza trebalo je staviti u kontekst ukupnog smanjenja potrošnje na tržištu Unije. Činjenica da se kineski uvoz smanjio samo za 3 % tijekom tog razdoblja kada je ukupna potrošnja pala za 29 % jasno je utjecala na njegovu prisutnost na tržištu Unije. Održavanje stabilnosti uvoza stoga je omogućilo kineskom uvozu povećanje tržišnog udjela u razdoblju kad se kod ostalih subjekata smanjio.
(108)
U pogledu kretanja kineskih cijena, prosječne uvozne cijene navedene u uvodnoj izjavi 73. Privremene uredbe temeljile su se na statističkim podacima Eurostata. Postavljena su pitanja o točnosti prosječnih uvoznih cijena prema određenim državama članicama, ali nisu potvrđene nikakve promjene u službenim statističkim podacima. U svakom slučaju, podsjeća se da su podaci Eurostata korišteni samo za utvrđivanje općih kretanja i da, čak i ako su kineske uvozne cijene bile prilagođene prema gore, stanje štete u cjelini još uvijek bi ostalo isto s visokim maržama za sniženje prodajnih i ciljnih cijena. U tom kontekstu treba napomenuti da za izračun marža štete i dampinga nisu korišteni podaci Eurostata. Korišteni su samo provjereni podaci posjećenih trgovačkih društava kako bi se utvrdila razina marža. Stoga, čak i ako bi se utvrdile razlike u statističkim podacima, to ne bi utjecalo na objavljenu razinu marža.
(109)
Što se tiče tvrdnje da službe Komisije nisu uzele u obzir podatke Eurostata iz 2010., taj se argument ne može potvrditi s obzirom na to da su brojke za RIP uključivale prvo tromjesečje 2010. U pogledu drugog do četvrtog tromjesečja 2010., treba napomenuti da se te brojke odnose na razdoblje nakon RIP-a koje ne treba uzeti u razmatranje. Nadalje, čak i da su se one trebale uzeti u obzir, statistički podaci o uvozu pokazuju da su se povećale i uvozne cijene iz trećih zemalja, što pokazuje da je to bio opći trend i da se nije odnosio samo na kineski uvoz.
3. Sniženje cijena
(110)
Podsjeća se da je u privremenoj fazi, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 76. Privremene uredbe, sniženje cijena definirano kao ponderirane prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije za nepovezane kupce na tržištu Unije, prilagođene razini franko tvornica, uspoređene prema vrsti proizvoda s odgovarajućim ponderiranim prosječnim cijenama uvoza iz Kine za prvog nezavisnog kupca na tržištu Unije, utvrđenima na osnovi CIF s odgovarajućim prilagodbama za postojeće carine, troškove nakon uvoza i razinu trgovine.
(111)
Jedna stranka je tvrdila da izračuni dostavljeni strankama u pogledu izračuna izvozne cijene nisu odgovarali objašnjenju danom u uvodnoj izjavi 76. Privremene uredbe. Nakon provjere je potvrđeno da u toj uvodnoj izjavi postoji pogreška u tekstu. Naime, u privremenoj fazi je prilagodba na razini trgovine napravljena za prodajne cijene proizvođačâ iz Unije na razini franko tvornica nepovezanim kupcima na tržištu Unije te nikakva prilagodba za troškove nakon uvoza nije napravljena u izračunu prosječne izvozne cijene. U konačnoj fazi, cijene CIF na granici Unije proizvođačâ izvoznikâ iz dotične zemlje prilagođene su za postojeće carinske pristojbe i troškove nakon uvoza (troškovi nastali u luci Unije za uvoz, prijevoz i troškove skladištenja koji su nastali prije ponovne prodaje od strane uvoznikâ), na temelju podataka koje su dostavili nepovezani uvoznici koji surađuju.
(112)
Druga stranka je tvrdila da bi, kada se prilagode prema dolje kako bi se u obzir uzeo trošak distribucije/marketinga, cijene bile slične cijenama kineskog izvoza. Međutim, te prilagodbe već su bile uključene u privremeni izračun. Stoga je ova tvrdnja bila neutemeljena te je odbačena.
(113)
Ispitni postupak je pokazao razine sniženja cijena između 43,2 % i 55,7 % koje se malo razlikuju od privremeno utvrđenih razina (vidjeti uvodnu izjavu 77. Privremene uredbe). Razlog te promjene je izračun nove vrijednosti CIF za proizvođača izvoznika navedenog u uvodnom izjavama 83. do 85. i izračun individualne izvozne cijene CIF za proizvođača izvoznika, Kito Group, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 51.
4. Uvoz iz trećih zemalja, osim Kine
(114)
U izostanku komentara ili nalaza u pogledu uvoza iz trećih zemalja, osim Kine, potvrđuju se zaključci u uvodnim izjavama 78. do 80. Privremene uredbe.
5. Stanje industrije Unije
5.1. Makroekonomski pokazatelji
5.1.1. Proizvodnja, kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(115)
U izostanku komentara ili nalaza u pogledu proizvodnje, kapaciteta i iskorištenosti kapaciteta, potvrđuju se zaključci u uvodnim izjavama 84. do 85. Privremene uredbe.
5.1.2. Obujam prodaje i tržišni udio
(116)
U izostanku komentara ili nalaza u pogledu obujma prodaje i tržišnog udjela, potvrđuju se zaključci u uvodnim izjavama 86. do 87. privremene Uredbe.
5.1.3. Zaposlenost i produktivnost
(117)
U izostanku komentara ili nalaza u pogledu zaposlenosti i produktivnosti, potvrđuju se zaključci u uvodnim izjavama 88. do 89. Privremene uredbe.
5.1.4. Visina dampinške marže
(118)
Dampinške marže određene su u uvodnim izjavama 88. do 93. Potvrđuje se da su sve utvrđene marže značajno su više od razine de minimis. S obzirom na obujam i cijene dampinškog uvoza, potvrđuje se da se učinak stvarnih marža dampinga ne može smatrati zanemarivim.
5.2. Mikroekonomski pokazatelji
5.2.1. Zalihe
(119)
Jedna stranka je osporavala ispravnost podataka dostavljenih u uvodnim izjavama 93. do 95. Privremene uredbe. Stranka je tvrdila da je vrijednost zaliha kao postotak proizvodnje tijekom cijelog razmatranog razdoblja bila značajno niža od vrijednosti navedene u tablici 10. iste Uredbe. Ti su izračuni revidirani te je utvrđeno da su samo podaci vezani uz postotak za 2009. i RIP bili pogrešno izračunati i da je u tom razdoblju postotak zaliha zaista bio nešto viši od onoga što je prethodno navedeno. Ispravna verzija ovog izračuna nalazi se u tablici 1. ove Uredbe.
(120)
Ista stranka je tvrdila da bi, ako je industrija Unije bila prisiljena povećati svoju razinu zaliha na razinu 6-mjesečne proizvodnje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 94. Privremene uredbe, to predstavljalo postotak zaliha od 50 % u odnosu na cijelu proizvodnju, a ne 59 % kako je prikazano u tablici 10. Privremene uredbe.
(121)
U tom pogledu treba naglasiti da su se analize dane u uvodnim izjavama 93. i 94. Privremene uredbe dopunjavale, ali nisu bile istovjetne. Prva analiza je pokazala postotak zaliha trgovačkih društava u uzorku izmjeren u kvadratnim metrima u usporedbi s proizvodnjom trgovačkih društava u uzorku, također izraženom u kvadratnim metrima (61 % za RIP). Druga analiza, također za trgovačka društva u uzorku, pokazala je broj mjeseci proizvodnje u zalihama u odnosi na 12 mjeseci godine (50 % za RIP).
(122)
Daljnja analiza je omogućila poboljšanje ocjene kretanja broja mjeseci proizvodnje u zalihama. U tom pogledu su 2007. proizvođači u uzorku držali oko 5 mjeseci proizvodnje (43 %), ali su zbog pritiska dampinškog uvoza bili prisiljeni povećati zalihe na više od 7 mjeseci proizvodnje (što odgovora 61 % ukupne godišnje proizvodnje) tijekom RIP-a. Tablica 1. sadrži obujam zaliha, također, u obliku broja mjeseci u odnosu na godišnju proizvodnju.
(123)
Tablica 1.
Zalihe
2007.
2008.
2009.
RIP
Zalihe (u tisućama m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Indeks (2007. = 100)
100
105
82
86
Zalihe kao postotak proizvodnje
43 %
49 %
56 %
61 %
Indeks (2007. = 100)
100
113
130
142
Broj mjeseci u zalihama u usporedbi s godišnjom proizvodnjom
5,2
5,9
6,7
7,4
Indeks (2007. = 100)
100
113
130
142
Postotak mjeseci u zalihama (na temelju 12 mjeseci)
43 %
49 %
56 %
61 %
(124)
Stoga se potvrđuje zaključak da kretanje zaliha pokazuje štetno stanje.
5.2.2. Prodajne cijene
(125)
Jedna zainteresirana stranka, kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 20., osporavala je nalaze u uvodnim izjavama 96. do 99. Privremene uredbe u pogledu prodajnih cijena industrije Unije tvrdeći da Komisija nije uključila u svoj izračun jedinične cijene Unije proizvođače iz Poljske i Češke i da nalazi nisu u skladu sa stvarnim javnim podacima.
(126)
U pogledu te tvrdnje, napravljena je simulacije u kojoj su uključene prodajne cijene zabilježene u Poljskoj koja čini oko 10 % ukupne proizvodnje Unije. Nije napravljena simulacija za Češku čija proizvodnja čini manje od 3 % ukupne proizvodnje Unije. Simulacija je pokazala da, čak i kad se u obzir uzmu poljske cijene, konačni nalazi ne mijenjaju se bitno. Konačno, u skladu sa svojom metodologijom, Komisija je izračunala prodajne cijene industrije Unije nakon izvršenja odgovarajuće prilagodne kako bi dobila cijena prema prvom nezavisnom kupcu s ciljem osiguranja usporedivosti s kineskim prodajnim cijenama.
(127)
Jedna zainteresirana stranka je smatrala da je objašnjenje iz uvodne izjave 97. Privremene uredbe, u kojem se kaže da je industrija Unije bila prisiljena prodati manje količine veće raznovrsnosti, pogrešno jer je industrija Unije u takvom slučaju navodno trebala izgubiti puno više od 2 % tržišnog udjela.
(128)
Treba napomenuti da usredotočenost na prodaju manjih serija ne dovodi nužno do gubitka većeg tržišnog udjela. Prvo, industrija Unije nije u potpunosti izbačena s tržišta zbog većih jedinstvenih serija proizvoda, neovisno o činjenici da je pritisak jeftinog kineskog uvoza u tom sektoru posebno jak. Drugo, industrija Unije je uspjela zadržati svoju prisutnost na cijelom tržištu smanjenjem svojih prodajnih cijena i proizvodnjom skuplje ponude proizvoda što je dovelo do pada profitabilnosti, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 100. Privremene uredbe. Stoga se činjenica da industrija Unije nije izgubila veći udio na tržištu objašnjava izborom da zadrži prisutnost na tržištu unatoč cjenovnom pritisku iz Kine.
5.2.3. Profitabilnost, novčani tok, povrat ulaganja i plaće
(129)
Jedna stranka je smatrala da postoje velike razlike u profitabilnosti između velikih i malih trgovačkih društava. Zbog toga je tvrdila da se prosječna dobit trebala smatrati nereprezentativnom, jer je uzorak sadržavao samo podatke od jednog velikog trgovačkog društva.
(130)
Druga stranka je tvrdila da su veliki proizvođači iz Unije u dobrom financijskom položaju. Ista stranka je tvrdila da se, s obzirom na to da nije bilo gubitaka čak i kada se dodaju mala trgovačka društva u prosječnu profitnu maržu industrije Unije, kako je prikazano u uvodnoj izjavi 101. i tablici 12. Privremene uredbe, ne može pokazati nikakva ukupna šteta.
(131)
Treba napomenuti da su, s ciljem osiguranja usklađenosti nalaza s reprezentativnošću uzoraka, svi pokazatelji štete (uključujući dobit) ponderirani u odnosu na udio svakog segmenta u ukupnoj proizvodnji Unije. S druge strane, potvrđuje se reprezentativnost velikog trgovačkog društva u položaju većeg segmenta. Stoga su ukupni pokazatelji dobiveni iz analize trgovačkih društava u uzorku reprezentativni za stanje cijele industrije Unije te je gore navedenu tvrdnju trebalo odbaciti.
(132)
U odnosu na tvrdnju da velika trgovačka društva nisu pretrpjela nikakvu štetu, treba napomenuti da, u skladu s člankom 4. stavkom 1. Osnovne uredbe, analizu treba napraviti u odnosu na industriju Unije kao cjelinu, a ne na određene skupine ili vrste trgovačkih društava. Kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 130., činjenica da tijekom RIP-a nije bilo gubitaka ne znači sama po sebi da nije bilo štete.
5.2.4. Trošak proizvodnje
(133)
Jedna stranka je osporavala zaključak da se trošak proizvodnje industrije Unije povećao za 14 % kao posljedica povećanja zaliha i promjene ponude proizvoda. Prema toj stranci taj zaključak nije točan jer razine zaliha i ponuda proizvoda nisu dio troška proizvodnje.
(134)
Tu je tvrdnju trebalo odbaciti jer visoke razine zaliha predstavljaju značajan financijski trošak koji je uključen u analizu troška proizvodnje. S druge strane, ponovljena promjena ponude proizvoda dovodi do dodatnih troškova proizvodnje s obzirom na to da proizvođač mora često revidirati proizvodni proces: ova aktivnost može biti skupa jer dovodi do razdoblja mirovanja i nedostatne iskorištenosti strojeva.
6. Zaključak o šteti
(135)
Jedna stranka dovela je u pitanje zaključak u uvodnoj izjavi 107. Privremene uredbe prema kojem je smanjenje potrošnje imalo negativan učinak na industriju Unije. Prema toj stranci, nije moglo doći do štete kao posljedice smanjenja potrošnje, jer je ukupan tržišni udio ostao isti.
(136)
Što se tiče komentara o stabilnosti tržišnog udjela proizvođačâ iz Unije unatoč smanjenoj potrošnji, treba napomenuti da tržišni udio nije jedini važni pokazatelj štete. Proizvođači iz Unije uspjeli su zadržati svoj udio na tržištu Unije samo na račun profitabilnosti koja se smanjila tijekom razmatranog razdoblja. Stoga se ne može zaključiti da stabilnost tržišnog udjela proizvođačâ iz Unije isključuje štetu.
(137)
S obzirom na gore navedeno, potvrđuju se zaključci o šteti određeni u uvodnim izjavama 107. do 111. Privremene uredbe.
E. UZROČNOST
(138)
Komisija je primila komentare o privremenim nalazima vezanim uz uzročnost. Neki od tih komentara bili su ponavljani komentari već navedeni u privremenoj Uredbi u uvodnim izjavama 128. do 132. vezanim uz samoprouzročenu štetu. Nisu podneseni dodatni dokazi koji bi promijenili privremene zaključke. Stoga se potvrđuju zaključci iz uvodnih izjava 135. i 136. Privremene uredbe.
1. Utjecaj uvoza iz Kine
(139)
U skladu s člankom 3. stavkom 6. i stavkom 7. Osnovne uredbe, u privremenoj je fazi ispitano je li dampinški uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz Kine nanio materijalnu štetu industriji Unije.
(140)
Neke su stranke tvrdile da je pad u proizvodnji i prodaji industrije Unije rezultat smanjene potrošnje. Također se tvrdilo da su učinci kineskog uvoza zasigurno bili ograničeni s obzirom na to da se kineski tržišni udio povećao za 1,6 %, od čega se ne više od 1 % moglo povezati s tržišnim udjelom industrije Unije.
(141)
U tom se smislu podsjeća da je ispitni postupak ukazao na podudarnost u vremenu između povećanog tržišnog udjela kineskog uvoza i smanjenja dobiti industrije Unije i povećanja razina zaliha. Nadalje, nije samo povećani tržišni udio stvorio pritisak na industriju Unije nego je to u još većoj mjeri izvršilo ponašanje cijena i visoke razine sniženja cijena kineskih proizvođača izvoznika.
(142)
Kako se podsjeća u uvodnoj izjavi 113., ispitni je postupak otkrio značajne razine sniženja cijena. Također je pokazao da su industrija Unije i uvoznici u velikoj mjeri prodavali istim kupcima što je značilo da industrija Unije izravno konkurira dampinškom uvozu za narudžbe.
(143)
Sve to ukazuje na to da je pritisak cijena, a ne samo obujam uvoza, uzrokovao pad profitabilnosti industrije Unije i pogoršanje većina pokazatelja štete.
2. Manjak konkurencije između pločica proizvedenih u Uniji i dampinških pločica uvezenih iz Kine
(144)
Nekoliko zainteresiranih stranaka tvrdilo je da uvoz keramičkih pločica iz Kine nije mogao uzrokovati štetu industriji Unije jer nije usporediv. U tom se smislu tvrdilo da su keramičke pločice iz Kine namijenjene tržištu homogenih proizvoda dok industrija Unije proizvodi prema narudžbi, u manjim količinama. Također se smatralo da kineska i industrija Unije ne konkuriraju zbog toga što kineska industrija posluje unutar segmenta niske do srednje klase, dok industrija Unije posluje u segmentu od srednje do visoke klase. Ograničen gubitak tržišnog udjela industrije Unije iznesen je kao dokaz tome.
(145)
Iako prethodno navedene tvrdnje nisu poduprte dokazima, svejedno je pažljivo razmotreno konkurira li kineski uvoz pločicama proizvedenima u Uniji.
(146)
U tom smislu valja napomenuti da je Komisija provela jako detaljne usporedbe, razlikujući stotine različitih vrsta pločica. U ovom je slučaju ispitni postupak pokazao znatnu razinu podudarnosti između vrsta industrije Unije i izvoznika. To jasno pokazuje da industrija Unije i kineski uvoz konkuriraju u smislu vrsta proizvoda. Također se podsjeća da je tijekom ispitnog postupka utvrđeno da industrija Unije i proizvođači izvoznici izravno konkuriraju jer dijele istu bazu klijenata.
(147)
Vezano uz tvrdnju da su keramičke pločice iz Kine namijenjene tržištu homogenih proizvoda dok industrija Unije proizvodi manje količine prema narudžbi, podsjeća se, vidjeti uvodnu izjavu 95. Privremene uredbe, da je upravo pritisak kineskog uvoza naveo industriju Unije da se preusmjeri prema manjim narudžbama proizvoda veće raznolikosti u smislu boje i veličine. Industrija Unije i dalje je prisutna u svim segmentima tržišta i za razliku od gore navedenih tvrdnji, uzorak koji ukazuje na to da se industrija Unije morala usmjeriti na posebne vrste proizvoda mora se smatrati pokazateljem prisutnosti izravne konkurencije.
(148)
U pogledu gore navedenog ne može se podržati argument da kineski uvoz nije nanio štetu industriji Unije jer nisu međusobno konkurirali.
3. Učinci ostalih čimbenika
3.1. Utjecaj uvoza iz ostalih trećih zemalja
(149)
Neke su stranke i dalje tvrdile da se učinak turskog uvoza trebao smatrati značajnim. Jedna je stranka vezano uz cijene osporavala zaključak da je povećanje turskih cijena od 19 % bilo značajno.
(150)
Navedeni je argument razmotren u uvodnoj izjavi 118. Privremene uredbe i nisu pronađen novi dokazi koji bi poništili zaključak donesen u privremenoj fazi. U tom se smislu potvrđuje da se povećanje turskih cijena od 19 % mora smatrati značajnim. Nadalje se podsjeća, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 41., da nisu postojali dokazi o dampinškom uvozu iz ove zemlje koji je nanio štetu industriji Unije i stoga se ovaj argument ne može podržati.
3.2. Učinak smanjenja potrošnje
(151)
Jedna je zainteresirana stranka tvrdila da je smanjenje potrošnje utjecalo uglavnom na Španjolsku i Italiju gdje je šteta navodno bila najznačajnija. S druge strane, glavno odredište kineskog izvoza bile su sjeverne države članice kod kojih nije zabilježeno smanjenje potrošnje i gdje su proizvođači iz Unije navodno pretrpjeli manju štetu. Ista je stranka također tvrdila da se španjolska industrija keramičkih pločica oporavila 2010. što ukazuje na to da nema povezanosti između kineskog izvoza i proizvodnje i prodaje industrije Unije.
(152)
Jedna je stranka tvrdila da bi povećanje zaliha koje je zabilježila industrija Unije trebalo pripisati padu potrošnje Unije, a ne dampinškom uvozu iz Kine.
(153)
Tvrdnje da smanjenje potrošnje nije utjecalo na sjeverne europske države članice i da je uvoz iz Kine bio usmjeren samo prema sjevernoj Europi nisu potkrijepljene dostatnim dokazima. Podaci dobiveni od kineskih proizvođača izvoznika u uzorku pokazuju suprotno, da je prodaja bila jednoliko raspoređena diljem Unije. Štoviše, Španjolska i Italija zajedno obuhvaćaju oko 28 % prodaje, tek nešto manje od prodaje Njemačkoj (32 %). Na temelju toga, te su tvrdnje odbačene.
(154)
Što se tiče tvrdnje da je povećanje zaliha zabilježeno od industrije Unije trebalo pripisati padu potrošnje Unije, Komisija podsjeća na uvodnu izjavu 108. Privremene uredbe, odnosno na to da je pritisak kineskog uvoza bio izuzetno jak posebno u sektoru prodaje velikih količina i da je to očito utjecalo na zalihe proizvođača iz Unije. Rast zaliha tijekom razmatranog razdoblja ne može se objasniti samo poteškoćama vezanima uz prodaju proizvoda već i potrebom da se održe zalihe izuzetno širokog raspona proizvoda. Stoga se potvrđuje zaključak o štetnom učinku kineskog uvoza na zalihe.
3.3. Utjecaj gospodarske krize
(155)
Nekoliko zainteresiranih stranaka tvrdilo je da je gospodarska kriza bila stvarni uzrok poteškoća industrije Unije. Kao dokaz su iznijele činjenicu da je do najvećeg pogoršanja došlo između 2008. i 2009., odnosno u godini kad se kriza pojavila, dok u narednom razdoblju trend nije bio toliko izrazit. Također su navele da je razmatrano razdoblje obuhvaćalo rast i pad ciklusa pri čemu je najvišu točku obilježio nagli razvoj građevinskog sektora, a najnižu financijska kriza i smanjenje izvoza zbog osnivanja novih proizvodnih postrojenja u zemljama trećeg svijeta.
(156)
Nakon konačne objave, jedna je zainteresirana stranka tvrdila da je do pogoršanja mnogih pokazatelja štete došlo zbog gospodarske krize, a ne dampinškog uvoza. Prema navedenoj stranci, učinak recesije bio je povećanje potražnje velike količine proizvoda po niskim cijenama. Zbog toga se industrija Unije morala više usmjeriti prema proizvodnji narudžbi u velikim količinama, segmentu u kojem je kineska industrija već bila prisutna, uz povećanje zaliha kao posljedicu toga. Nadalje, recesija je navodno uzrokovala inflaciju u Uniji, veću nego u Kini, što je dovelo do povećanja troškova proizvodnje proizvođača iz Unije zbog čega je industrija Unije navodno prodavala po cijenama nižim od troškova proizvodnje.
(157)
Druga je stranka tvrdila da se dobit industrije Unije znatno povećala tijekom posljednje četvrtine RIP-a i da je to pokazalo da se industrija Unije oporavila nakon gospodarske krize. Navedena je stranka tražila da se dobit za RIP iskazuje prema četvrtini što bi vjerojatno ukazalo na znatno veću profitabilnost prema kraju RIP-a.
(158)
Činjenica da gospodarski pad nije utjecao na realizaciju industrije Unije već je priznata u uvodnoj izjavi 120. Uredbe o uvođenju privremenih mjera. U tom pogledu valja podsjetiti da, da bi se utvrdila uzročnost, odgovarajući pravni standard propisuje da je dampinški uvoz uzrokovao materijalnu štetu industriji Unije. Međutim, dampinški uvoz nije nužno bio jedini uzrok štete.
(159)
Ispitni je postupak dalje pokazao da bi se kineski trend povećanog izvoza mogao nastaviti usprkos gospodarskoj krizi. Kina je bila jedini sudionik na tržištu koji je mogao zadržati svoj tržišni udio u teškoj gospodarskoj situaciji.
(160)
Što se tiče strukturalne promjene u potražnji Unije navedene u uvodnoj izjavi 156., nisu izneseni dokazi koji podupiru navedenu tvrdnju. Podsjeća se da je, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 106. Privremene uredbe, ispitni postupak pokazao upravo suprotno, odnosno da je industrija Unije morala promijeniti svoju kombinaciju proizvoda opskrbljujući čitav niz različitih proizvoda u smislu vrste, boje i veličine te da je povećala zalihe da bi u kratkom roku mogla odgovoriti na posebne narudžbe. Ovu tvrdnju, stoga, treba odbaciti.
(161)
U vezi s učinkom inflacije na troškove proizvodnje, utvrđeno je da stopa inflacije u Uniji u prosjeku nije bila viša od stope u Kini tijekom razmatranog razdoblja i da, stoga, ne može objasniti poteškoće proizvođača iz Unije pri prodaji po održivim cijenama. S obzirom na razinu sniženja cijena ne može se zaključiti da je sniženje kineskih uvoznih cijena uzrokovala industrija Unije. Na temelju toga tvrdnje koje je iznijela navedena stranka treba odbaciti.
(162)
S druge strane, vezano uz situaciju industrije Unije treba podsjetiti da je Privremena uredba (uvodna izjava 126.) pokazala da je agresivno ponašanje kineskih izvoznika vezano uz cijene utjecalo na profitabilnost industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja i prije svjetske gospodarske krize. To pokazuje da je, čak i u slučaju odsutnosti krize, pritisak uvoza iz Kine po niskim cijenama sam po sebi bio dovoljan za nanošenje materijalne štete industriji Unije.
(163)
Navedenu činjenicu, ako se razmatra zajedno s dampinškim cijenama, dodano podupire zaključak da gospodarska kriza nije prekinula uzročno-posljedičnu vezu između kineskog uvoza i štete industrije Unije.
(164)
Što se tiče zahtjeva da se dobit za RIP navede po četvrtini, navedeno se nije smatralo bitnim tijekom sadašnjeg ispitnog postupka jer čak i da dođe do značajnijeg rasta, dobit bi valjalo usporediti s ciljanom dobiti od 3,9 %.
3.4. Učinak nestrukturiranja industrije Unije
(165)
Jedna je zainteresirana stranka tvrdila da bi štetu nanesenu proizvođačima iz Unije trebalo pripisati njihovom neuspjehu da se restrukturiraju jer su se smanjenju tržišta od 29 % odazvali samo sa smanjenjem kapaciteta od 7 % i smanjenjem zaposlenosti od 16 %.
(166)
U navedenom je sektoru smanjenje proizvodnog kapaciteta zahtjevan proces, jer je povećanje kapaciteta u slučaju mogućeg oporavka tržišta izuzetno skupo za proizvođače. Smanjenje zaposlenosti zabilježeno tijekom razmatranog razdoblja bilo je jednakog reda veličine kao smanjenje tržišta. Kretanje zaposlenosti ne mora u potpunosti odražavati kretanje proizvodnje s obzirom na to da nisu svi poslovi izravno povezani sa stvarnom proizvodnjom. Zaključno tome, činjenica da smanjenje kapaciteta i radne snage u industriji nije u potpunosti odgovaralo smanjenju tržišta ne ukazuje na neuspjeh restrukturiranja. Suprotno tvrdnjama i uzimajući u obzir strukturu industrije, smanjenje kapaciteta od 7 % i zaposlenosti od 16 % mora se smatrati značajnim.
3.5. Učinak realizacije industrije Unije na izvozna tržišta
(167)
Jedna je zainteresirana stranka tvrdila da su pad izvozne prodaje industrije Unije uzrokovale visoke cijene, a ne učinak kineskog izvoza.
(168)
U tom se pogledu podsjeća da se realizacija izvoza industrije Unije oporavila nakon gospodarske krize. Stoga se ne može prihvatiti tvrdnja da bi realizacija izvoza imala izuzetno nepovoljan učinak na rezultate industrije Unije.
4. Zaključak o uzročnosti
(169)
Ni jedan od argumenata koji su predale zainteresirane stranke nije pokazao da je utjecaj drugih čimbenika osim dampinškog uvoza iz Kine bio takav da bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i utvrđene štete. Potvrđuju se zaključci o uzročnosti iz Privremene uredbe.
F. INTERES UNIJE
(170)
U pogledu komentara stranaka, Komisija je provela dodatnu analizu svih argumenata koji se odnose na interes Unije. Sva su pitanja ispitana i zaključci Privremene uredbe potvrđeni.
1. Interes industrije Unije
(171)
U nedostatku komentara vezanih uz interes industrije Unije, potvrđuju se zaključci u uvodnim izjavama 137. do 141. Privremene uredbe.
2. Interes uvoznika
(172)
Jedna je stranka tvrdila da je uvođenje mjera ugrozilo gospodarsko postojanje uvoznika jer bi u tom slučaju oni svojim kupcima mogli prenijeli samo dio dodatnih troškova pristojba.
(173)
Nakon konačne objave dvije su stranke osporavale zaključak da se uvoznici mogu lako prebaciti s kineske opskrbe na ostale izvore opskrbe, posebno zbog toga što kvaliteta i cijene nisu usporedive.
(174)
U vezi navedene tvrdnje podsjeća se da pristojbe ne utječu na velik dio uvoza jer se ne radi o uvozu kineskog podrijetla. Značajke proizvoda, koji se proizvodi diljem svijeta te je usporedive kvalitete, ukazuju na to da su ti proizvodi zamjenjivi i da je zbog toga dostupan čitav niz drugih izvora opskrbe, usprkos navedenim tvrdnjama. Ispitni je postupak pokazao, čak i za uvoznike koji se oslanjaju na kineski uvoz, za koji je ispitnim postupkom utvrđeno da je dampinški i da se prodaje po cijenama znatno sniženim u odnosu na cijene proizvoda podrijetlom iz Unije, da uvoznici u slučaju svojih prodajnih cijena mogu primijeniti uvećane iznose veće od 30 %. Navedeno, zajedno s činjenicom da je utvrđeno da su uvoznici ostvarili dobit od oko 5 % i njihovom mogućnosti da prenesu barem dio mogućeg povećanja troška na svoje kupce, ukazuje na to da se nalaze u položaju u kojem se mogu nositi s učinkom mjera.
(175)
Štoviše, kako je zaključeno u uvodnoj izjavi 144. Privremene uredbe, uvođenje mjera ne bi spriječilo uvoznike iz Unije da povećaju udio uvoza proizvoda iz ostalih nedampinških izvora koji su im dostupni i u Uniji i u ostalim trećim zemljama.
(176)
Jedan je uvoznik tvrdio da bi za određenu vrstu proizvoda kineske cijene trenutačno bile više od cijena industrije Unije i da, stoga, u budućnosti mjere ne bi dozvoljavale izvoz te posebne vrste.
(177)
Ova tvrdnja nije poduprta nikakvim dokazima. Štoviše, prema dostupnim podacima, navedena je vrsta proizvoda predstavljala samo manji dio tržišta i ne bi znatno utjecala na stanje opskrbe na tržištu Unije. Tvrdnja je stoga odbačena.
3. Interes korisnikâ
(178)
Neke su zainteresirane stranke tvrdile da bi učinak na korisnike bio značajan. Posebno su tvrdile da će čak i minimalno povećanje cijena od 32,3 % spriječiti kvalitetnu kupovinu kupaca. Također su tvrdile da, iako bi učinak na velike raznolike trgovine tipa „uradi sam” mogao biti ograničen, učinak na male specijalizirane trgovine bi bio značajan.
(179)
Što se tiče učinka na krajnje korisnike, Komisija potvrđuje što je privremeno zaključeno u Uredbi Komisije o uvođenju privremene pristojbe, u uvodnim izjavama 152. i 153., odnosno da će učinak cijena biti ograničen.
(180)
Građevinski sektor, jedan od većih kupaca proizvođača keramičkih pločica, odlučio je ne sudjelovati u ispitnom postupku. Nakon uvođenja privremenih mjera, Europsko udruženje građevinske industrije (FIEC) ponovno je pozvano da iznese statistike koje pokazuju u kojoj bi mjeri, ako uopće, uvođenje mjera utjecalo na njega. FIEC je potvrdio da je, iako nema izravno dostupnih podataka, troškovni učinak mjera na njegovo cjelokupno poslovanja vrlo nizak. Udruženje je također objasnilo da bi slab interes njegovih članova trebalo gledati kao znak potpore prijedloga Komisije.
(181)
Naposljetku, vezano uz male specijalizirane trgovine, Komisija nije sakupila dostatne podatke koji bi potvrdili veličinu i opseg učinka antidampinške mjere. Usporedno s onime što se događa uvoznicima valja zapamtiti da se keramičke pločice proizvode u Uniji i mnogim nedampinškim trećim zemljama i stoga se ozbiljan rizik od manjka opskrbe za maloprodajne trgovine može isključiti.
4. Interes krajnjih kupaca
(182)
Napori su bili usmjereni prema stjecanju detaljnije ocjene učinaka od kupaca. Ispitni je postupak pokazao da će učinak vjerojatno biti ograničen.
(183)
Apsolutna vrijednost mjera izračunata je u odnosu na uvoznu cijenu, odnosno na osnovi koja je puno niža od konačne maloprodajne cijene dotičnog proizvoda. Navedena vrijednost može se smanjiti kroz razne korake (uvoznici, trgovci na veliko i malo) prije nego što dođe do krajnjeg kupca. Čak kad bi uvoznici i distributeri prenijeli cijeli teret pristojbe na kupce, podsjeća se da postoji velika ponuda proizvoda na tržištu koji ne podliježu mjerama, a koje proizvode i proizvođači iz Unije i trećih zemalja.
(184)
Komisija je izračunala učinak antidampinških pristojba na cijene zaračunate kupcima tako da je ocijenila iznos pristojba koje valja platiti, u skladu sa stvarnim uvozom iz Kine, i prenijela taj iznos izravno na kupce, pretpostavljajući da će uvoznici, trgovci na veliko i malo prenijeti sve dodatne troškove na krajnje kupce. Troškovni učinak izračunan na taj način znatno je manji od 0,5 eura po m2. Podsjeća se da je privremenom Uredbom zaključeno da prosječna godišnja potrošnja prosječnog kupca iznosi oko 2,2 m2 po osobi u Uniji. S obzirom na slab učinak pristojbe po kvadratnom metru, povećanje troška vjerojatno će biti ograničeno ako kupac kupi znatnu količinu dotičnog proizvoda radi građevinski radova ili radova obnove.
5. Zaključak o interesu Unije
(185)
Može se očekivati da će učinci uvođenja mjera pomoći industriji Unije, uz posljedične pozitivne učinke na uvjete konkurencije na tržištu Unije i smanjenje opasnosti od zatvaranja i smanjenja broja zaposlenih.
(186)
Štoviše, za očekivati je da će uvođenje mjera imati ograničen učinak na korisnike/uvoznike koji bi se mogli opskrbljivati od čitavog niza dobavljača na tržištu Unije i u ostalim trećim zemljama.
(187)
U smislu prethodno navedenog, ne može se zaključiti da bi uvođenje mjera bilo protiv interesa Unije.
G. KONAČNE MJERE
1. Razina uklanjanja štete
1.1. Objava
(188)
Dvije zainteresirane stranke su tvrdile da je Komisija trebala objaviti maržu sniženja ciljnih cijena u privremenoj Uredbi, a jedna od njih je tvrdila da je neobjavljivanje tih podataka značilo da zainteresirane stranke nisu mogle ocijeniti je li pravilo niže pristojbe primijenjeno na ispravan način.
(189)
Kao odgovor na gore navedeno, privremene marže iznose kako slijedi:
Trgovačko društvo
Marža štete
Group Wonderful
52,6 %
Group Xinruncheng
95,8 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
72,1 %
Heyuan Becarry Ceramic Co. Ltd
73,9 %
Svi ostali proizvođači koji surađuju
66,0 %
Preostala marža
95,8 %
1.2. Marža štete
(190)
Jedna stranka je tvrdila da je Komisija koristila nedosljedan pristup za utvrđivanje štete i da je trebala temeljiti svoje zaključke na podacima u vezi s ponderiranim prosjekom za cijelu industriju.
(191)
U pogledu te tvrdnje, napominje se da se nalazi o razini uklanjanja štete temelje na provjerenim podacima za pojedino trgovačko društvo koji se smatraju najpouzdanijim temeljom kako bi se u obzir uzeli svi odgovarajući podaci za usporedbu. Ovu je tvrdnju, stoga, trebalo odbaciti.
(192)
S obzirom na donesene zaključke u pogledu dampinga, nastale štete, uzročnosti i interesa Unije, potrebno je uvesti privremene mjere kako bi se spriječila daljnja šteta koju industriji Unije uzrokuje dampinški uvoz iz Kine.
(193)
Za potrebe utvrđivanja razine tih pristojba u obzir su uzete utvrđene dampinške marže i iznos pristojbe koji je potreban za uklanjanje štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(194)
Stoga se smatralo primjereni, izračunati maržu sniženja cijena na temelju cijena utvrđenih iz podataka koje su dostavili proizvođači iz Unije i kineski izvoznici.
(195)
Prilikom izračuna iznosa antidampinške pristojbe potrebne za uklanjanje učinaka štetnog dampinga, smatralo se da bi pristojbu trebalo izračunati tako da se omogućiti industriji Unije pokrivanje svojih troškova proizvodnje i ostvarenje razumne dobiti. Smatralo se da se je razumna dobit prije oporezivanja, dobit koju bi objektivno mogla ostvariti industrija te vrste u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, tj. u izostanku dampinškog uvoza, od prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji. Ta je dobit procijenjena u odnosu na profitabilnost od 3,9 % koju je industrija Unije ostvarila 2007., kako je detaljno prikazano u privremenoj Uredbi.
(196)
Utvrđene su marže štete kako slijedi:
Trgovačko društvo
Marža štete
Group Wonderful
58,5 %
Group Xinruncheng
82,3 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
66,6 %
Heyuan Becarry Ceramic Co. Ltd
58,6 %
Svi ostali proizvođači koji surađuju
65,0 %
Preostala marža
82,3 %
(197)
Napominje se da je marža štete za „sve ostale proizvođače koji surađuju” utvrđena bez korištenja podataka grupacije Kito Group, jer Kito Group nije bila dio uzorka i s ciljem osiguranja usklađenosti s načinom izračuna dampinške marže za „sve ostale proizvođače koji surađuju” (vidjeti članak 9. stavak 6. prvu rečenicu Osnovne uredbe). S obzirom na primjenu članka 18. Osnovne uredbe kako je navedeno u uvodnoj izjavi 54., za Kito Group će se primjenjivati preostala marža štete.
(198)
Također se napominje da su marže sniženja ciljnih cijena više od marža dampinga utvrđenih gore u uvodnim izjavama 88. do 93. i stoga dampinška marža treba služiti kao osnova za utvrđivanje razine pristojbe u skladu s pravilom niže pristojbe.
(199)
Kako bi se osigurao jednaki tretman svih novih proizvođača izvoznika i trgovačkih društava koja su surađivala, a nisu uključena u uzorak, i koja su navedena u Prilogu I. ovoj Uredbi, trebalo bi propisati ponderiranu prosječnu pristojbu uvedenu za potonja trgovačka društva, koju treba primijeniti na sve nove proizvođače koji u suprotnom ne bi imali pravo na reviziju prema članku 11. stavku 4. Osnovne uredbe, s obzirom da se članak 11. stavak 4. ne primjenjuje ako je korišten odabir uzoraka.
2. Carinska deklaracija
(200)
Statistički podaci vezani uz dotični proizvod često se izražavaju u kvadratnim metrima. Međutim, ne postoji posebna mjerna jedinica za dotični proizvod određena u kombiniranoj nomenklaturi utvrđenoj u Prilogu I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (6). Zato treba propisati da se ne samo težina u kilogramima ili tonama, već i broj kvaratnih metara dotičnog proizvoda za uvoz unese u izjavu za puštanje u slobodni promet.
3. Konačna naplata privremene pristojbe
(201)
U pogledu visine utvrđenih dampinških marža i s obzirom na razinu štete koja je prouzročena industriji Unije, smatra se potrebnim konačno naplatiti iznose osigurane privremenom antidampinškom pristojbom koja je uvedena privremenom Uredbom.
(202)
Kada su konačne pristojbe više od privremenih pristojba, treba konačno naplatiti samo iznose osigurane na razini privremenih pristojba, dok se oslobađaju iznosi osigurani više od konačne stope antidampinških pristojba
4. Oblik mjera
(203)
Jedna zainteresirana stranka je predložila da mjere budu u obliku najniže uvozne cijene (NUC), a ne u obliku pristojba ad valorem. Međutim, NUC nije prikladan za dotični proizvod jer on postoji u obliku mnogobrojnih vrsta proizvoda za koje se cijene značajno razlikuju zbog čega postoji visok rizik od unakrsne naknade. Osim toga, očekuje se da će se vrste proizvoda dodatno razvijati u pogledu dizajna i završne obrade te NUC više ne bi činio odgovarajući temelj za određivanje razine pristojbe. Stoga se odbacuje zahtjev za uvođenje mjera u obliku NUC-a.
(204)
Druga stranka je zatražila da mjere trebaju biti u obliku uvoznih kvota. Međutim, uvozne kvote nisu niti u skladu s osnovnom Uredbom niti s međunarodnim propisima. Stoga je zahtjev trebalo odbaciti,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz glaziranih i neglaziranih keramičkih pločica za popločavanje i oblaganje, neglazirane keramičke pločice za mozaik i slično, neovisno o tome jesu li na podlozi ili ne, trenutačno obuhvaćenih oznakama 6907 10 00, 6907 90 20, 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 i 6908 90 99 KN i podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Trgovačko društvo
Pristojba
Dodatna oznaka TARIC
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd; Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd; Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd; Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,3 %
B011
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
29,3 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
36,5 %
B010
Trgovačka društva navedena u Prilogu I.
30,6 %
Sva ostala trgovačka društva
69,7 %
B999
3. Primjena pojedinačnih stopa pristojba navedenih za trgovačka društva navedena u stavku 2. uvjetuje se dostavljanjem carinskim tijelima država članica valjanog računa koji mora biti u skladu sa zahtjevima određenima u Prilogu II. U slučaju da račun nije dostavljen, primjenjuje se pristojba koja se primjenjuje na sva ostala trgovačka društva.
4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Konačno se naplaćuju iznosi osigurani privremenom antidampinškom pristojbom prema Uredbi Komisije (EZ) br. 258/2011 o uvođenju antidampinške pristojbe na uvoz keramičkih pločica trenutačno obuhvaćenih oznakama KN 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 i 6908 90 99 i podrijetlom iz Kine. Oslobađaju se iznosi osigurani iznad iznosa konačnih antidampinških pristojba.
Članak 3.
Ako bilo koja proizvođač iz Narodne Republike Kine Komisiji dostavi dostatne dokaze da nije izvozio robu opisanu u članku 1. stavku 1. podrijetlom iz Narodne Republike Kine tijekom razdoblja ispitnog postupka (1. travnja 2009.-31. ožujka 2010.), da nije povezana s izvoznikom ili proizvođačem koji podliježe mjerama uvedenima ovom Uredbom i da je ili stvarno izvezao dotičnu robu ili je preuzeo neopozivu ugovornu obvezu da izveze značajnu količinu u Uniju nakon kraja razdoblja ispitnog postupka, Vijeće, djelujući običnom većinom na prijedlog Komisije, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, može izmijeniti članak 1. stavak 2. kako bi tom proizvođaču odredilo pristojbu koja se primjenjuje na proizvođače koji su surađivali, ali nisu uvršteni u uzorak, tj. 30,6 %.
Članak 4.
Ako se izjava za puštanje u slobodni promet predstavi u pogledu proizvodâ navedenih u članku 1., broj četvornih metara uvezenog proizvoda unosi se u odgovarajuće polje u toj izjavi.
Članak 5.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 12. rujna 2011.