PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 13/2012
ze dne 6. ledna 2012
o změně nařízení (ES) č. 1292/2007, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Předchozí šetření a stávající antidumpingová opatření
(1)
V srpnu 2001 Rada nařízením (ES) č. 1676/2001 (2) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího mimo jiné z Indie. Opatření měla podobu valorického antidumpingového cla v rozmezí od 0 % do 62,6 % uloženého na dovoz jednotlivě vyjmenovaných vyvážejících výrobců se zbytkovou celní sazbou 53,3 % na dovoz od všech ostatních společností.
(2)
V srpnu 2001 Komise rozhodnutím 2001/645/ES (3) přijala cenové závazky, které nabídlo pět indických výrobců. Přijetí závazků bylo následně odvoláno (4) v březnu 2006.
(3)
V březnu 2006 Rada nařízením (ES) č. 366/2006 (5) změnila opatření uložená nařízením (ES) č. 1676/2001. S přihlédnutím ke zjištěním z přezkumu konečných vyrovnávacích cel před pozbytím platnosti uvedeným v nařízení (ES) č. 367/2006 (6) bylo uloženo antidumpingové clo v rozmezí od 0 % do 18 %.
(4)
V září 2006 Rada na základě žádosti nového vyvážejícího výrobce nařízením (ES) č. 1424/2006 (7) změnila nařízení (ES) č. 1676/2001, pokud jde o jednoho vývozce z Indie. Se zohledněním rozpětí vývozní subvence dotčené společnosti, které bylo zjištěno v antisubvenčním šetření vedoucím k přijetí nařízení (ES) č. 367/2006, stanovilo pozměněné nařízení dumpingové rozpětí 15,5 % pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku a sazbu antidumpingového cla 3,5 % pro dotčenou společnost. Jelikož pro tuto společnost nebylo stanoveno individuální vyrovnávací clo, byla použita sazba stanovená pro všechny ostatní společnosti.
(5)
V listopadu 2007 Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení uložila nařízením (ES) č. 1292/2007 (8) konečné antidumpingové clo na dovoz PET filmu pocházejícího z Indie. Tímtéž nařízením byl zastaven částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, který byl omezen na šetření dumpingu, pokud jde o jednoho indického vyvážejícího výrobce.
(6)
Nařízení (ES) č. 1292/2007 rovněž zachovalo rozšíření opatření na Brazílii a Izrael, přičemž některé společnosti byly z těchto opatření vyňaty. Poslední změna nařízení (ES) č. 1292/2007 byla v tomto ohledu provedena prováděcím nařízením Rady (EU) č. 806/2010 (9).
(7)
V lednu 2009 Rada na základě částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování pěti indických výrobců PET filmu, který Komise zahájila z vlastního podnětu, změnila nařízením (ES) č. 15/2009 (10) konečná antidumpingová cla uložená těmto společnostem nařízením (ES) č. 1292/2007 a konečná vyrovnávací cla uložená těmto společnostem nařízením (ES) č. 367/2006.
(8)
V květnu 2011 Rada prováděcím nařízením (EU) č. 469/2011 (11) změnila nařízení (ES) č. 1292/2007, a tím upravila sazby antidumpingové clo sazby vzhledem k pozbytí platnosti vyrovnávacího cla uloženého nařízením (ES) č. 367/2006 dne 9. března 2011 (12).
(9)
Žadatel o tento prozatímní přezkum - společnost Ester Industries Limited - v současnosti podléhá konečnému antidumpingovému clu ve výši 29,3 %.
2. Žádost o částečný prozatímní přezkum
(10)
V červenci 2010 Komise obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Žádost, omezená na zkoumání dumpingu, byla podána společností Ester Industries Limited, vyvážejícím výrobcem z Indie (dále jen „Ester“ nebo „žadatel“). Ve své žádosti žadatel uvedl, že okolnosti, na jejichž základě byla opatření uložena, se změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy. Žadatel poskytl důkazy prima facie o tom, že k vyrovnání účinků dumpingu působícího újmu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření.
3. Zahájení přezkumu
(11)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, a zveřejněním oznámení dne 29. října 2010 v Úředním věstníku Evropské unie (13) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájila v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený na přezkoumání dumpingu vzhledem k žadateli.
(12)
V oznámení o zahájení přezkumu bylo uvedeno, že má částečný prozatímní přezkum také posoudit, zda je třeba v závislosti na zjištěních přezkumu změnit celní sazbu platnou pro dovoz dotčeného výrobku od vyvážejících výrobců v dotčené zemi, kteří nejsou jednotlivě vyjmenováni v čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1292/2007, tj. antidumpingovou celní sazbu platnou pro „všechny ostatní společnosti“ v Indii.
4. Šetření
(13)
Šetření míry dumpingu se týkalo období od 1. října 2009 do 30. září 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“).
(14)
Komise o zahájení šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu oficiálně informovala žadatele, orgány země vývozu a výrobní odvětví v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a být vyslechnuty.
(15)
S cílem získat informace nezbytné pro šetření zaslala Komise žadateli dotazník a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpověď.
(16)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro stanovení dumpingu. V provozovnách žadatele se uskutečnila inspekce na místě.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(17)
Výrobkem, jehož se tento přezkum týká, je výrobek vymezený v nařízení (ES) č. 1292/2007, kterým se ukládají platná opatření, v platném znění, tedy polyethylentereftalátový (PET) film pocházející z Indie, v současnosti kódů KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90.
2. Obdobný výrobek
(18)
Jako v předchozích šetřeních se i během tohoto šetření ukázalo, že PET film vyráběný v Indii a vyvážený do Unie a PET film vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indii a také PET film vyráběný a prodávaný v EU výrobci v Unii mají tytéž základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní využití.
(19)
Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
a) Běžná hodnota
(20)
Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejdříve přezkoumala, zda byl domácí prodej obdobného výrobku uskutečněný žadatelem nezávislým odběratelům reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje činil alespoň 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozu do Unie.
(21)
Komise poté určila ty druhy obdobného výrobku prodávané dotčenou společností na domácím trhu, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s druhy výrobku prodávanými na vývoz do Unie.
(22)
Potom bylo zjišťováno, zda prodej žadatele na domácím trhu byl u každého druhu výrobku reprezentativní, tj. zda prodej každého druhu výrobku na domácím trhu představoval alespoň 5 % objemu prodeje stejného druhu výrobku vyváženého do Unie. U těchto druhů výrobků prodávaných v reprezentativním množství bylo dále zjišťováno, zda se tento prodej uskutečnil v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení.
(23)
Zjišťování, zda u prodeje jednotlivých druhů výrobku v reprezentativních množstvích na domácím trhu lze mít za to, že byl uskutečněn v běžném obchodním styku, vycházelo ze stanovení podílu ziskového prodeje příslušného druhu nezávislým odběratelům. Ve všech případech, kdy byl prodej určitého druhu výrobku na domácím trhu uskutečněn v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočítané jako vážený průměr veškerého prodeje tohoto druhu na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(24)
Nicméně u zbývajících druhů výrobku, jejichž prodej na domácím trhu nebyl reprezentativní nebo se neuskutečnil v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota stanovena početně v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Běžná hodnota byla stanovena jako součet výrobních nákladů vyvážených druhů výrobku, jenž byl v případě potřeby upraven o přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady a o přiměřený zisk, a to na základě skutečných údajů ohledně výroby a prodeje v běžném obchodním styku obdobného výrobku vyvážejícím výrobcem, který byl předmětem šetření, podle první věty čl. 2 odst. 6 základního nařízení.
b) Vývozní cena
(25)
V předchozím prozatímním přezkumu, který vedl k přijetí nařízení (ES) č. 366/2006, bylo zjištěno, že cenové závazky ovlivnily vývozní ceny v minulosti, v důsledku čehož nebyly tyto ceny spolehlivé pro stanovení budoucího chování vývozců při vývozu. V uvedeném prozatímním přezkumu, vzhledem k tomu, že společnost Ester dotčený výrobek prodávala na světovém trhu ve značném množství, bylo rozhodnuto stanovit vývozní cenu na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba platit všem třetím zemím.
(26)
Je třeba připomenout, že přijetí cenových závazků bylo odvoláno v březnu 2006, tj. více než tři roky před současným obdobím přezkumného šetření. Proto nebyly v současném období přezkumného šetření vývozní ceny společnosti Ester do Unie ovlivněny žádnými cenovými závazky. Lze tedy vyvodit závěr, že uvedené ceny mohou být považovány za spolehlivé pro stanovení budoucího chování vývozců při vývozu.
(27)
Jelikož byl vývoz žadatele do Unie uskutečněn přímo nezávislým odběratelům, byla vývozní cena stanovena na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba platit, za dotčený výrobek v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
c) Srovnání
(28)
Srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům činitelů, které ovlivňovaly ceny a srovnatelnost cen. Za tímto účelem byly v odůvodněných případech provedeny náležité úpravy, které se týkaly nákladů na dopravu a pojištění, manipulačních nákladů, nákladů při nakládání a vedlejších nákladů, provizí, finančních nákladů a nákladů na balení, které žadatel platí.
(29)
Žadatel uvedl, že v porovnání s předchozím šetřením v rámci prozatímního přezkumu nabízí odběratelům širší škálu chemických povrchových úprav a že toto hledisko by mělo být vzato v úvahu při zařazování dotčeného výrobku podle různých typů výrobků. Společnost nicméně neprokázala, že různé typy chemických povrchových úprav ovlivnily srovnatelnost cen, a zejména, že odběratelé platí trvale různé ceny na domácím trhu a na vývozním trhu EU, v závislosti na typu chemické povrchové úpravy. Proto by zařazení výrobku použité v předchozích šetřeních mělo být zachováno a uvedený požadavek musí být zamítnut.
(30)
Žadatel také požadoval úpravu vývozní ceny na základě subvencí získaných při vývozu v rámci režimu Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPB) po uskutečnění vývozu. V této souvislosti bylo shledáno, že v rámci tohoto režimu se částky připsané za vývoz dotyčného výrobku dají použít na kompenzaci cla splatného za dovoz jakéhokoli zboží nebo se dají volně prodat jiným společnostem. Navíc neexistují žádná omezení, že by se dovážené zboží mělo používat pouze k výrobě dotčeného vyváženého výrobku. Společnost Ester neprokázala, že subvence v rámci režimu DEPB ovlivnila srovnatelnost cen, a zejména, že v důsledku subvencí v rámci režimu DEPB platili odběratelé na domácím trhu trvale odlišné ceny. Tento požadavek bylo proto zamítnut.
(31)
Žadatel také požadoval úpravu vývozní ceny na základě subvencí získaných v rámci režimu Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCG) a v rámci režimu „Export Credit“. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že podobně jako u ostatních výše uvedených režimů neexistuje omezení, že dovážené zboží v rámci režimu EPCG by mělo být používáno pouze při výrobě dotčeného vyváženého výrobku. Za druhé, žadatel nepředložil žádné důkazy o zřejmé souvislosti mezi tvorbou cen u vyváženého zboží a subvencemi obdrženými v rámci režimů EPCG a „Export Credit“. Žadatel dále neprokázal, že subvence v rámci těchto dvou režimů ovlivnily srovnatelnost cen, a zejména, že v důsledku subvencí v rámci režimů EPCG a „Export Credit“ platili odběratelé na domácím trhu trvale odlišné ceny. Proto musí být uvedený požadavek zamítnut.
d) Dumpingové rozpětí
(32)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné hodnoty podle druhu výrobku a vážené průměrné vývozní ceny odpovídajícího druhu dotčeného výrobku. V návaznosti na připomínky ke zveřejnění informací uvedené v 44. a 45. bodě odůvodnění dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí 8,3 %.
D. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(33)
Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také posuzovalo, zda lze změněné okolnosti přiměřeně považovat za okolnosti trvalé povahy.
(34)
V tomto ohledu šetření ukázalo, že Ester skutečně přijal řadu opatření pro snížení nákladů a zlepšení účinnosti. Společnost se zejména zmodernizovala a vybudovala novou výrobní linku. Dále se v důsledku výrazného zvýšení výroby podstatně snížily režijní náklady. Společnost rovněž začala získávat suroviny efektivněji (z bližšího místa), a tím se jí podařilo značně snížit náklady za přepravu. Toto snížení nákladů má přímý vliv na dumpingové rozpětí. Tato změna okolností může být proto považována za změnu trvalé povahy.
(35)
Pokud jde o vývozní cenu, šetření prokázalo určitou dlouhodobou stabilitu cenové politiky společnosti Ester od roku 2006 (rok, kdy byl cenový závazek zrušen) do roku 2010 (téměř konec období přezkumného šetření). Vzhledem k uvedené změně metodiky pro stanovení vývozní ceny společnosti Ester do Unie, která je popsána v 24. a 25. bodě odůvodnění, a výše uvedené stabilitě cen, je nově vypočtené dumpingové rozpětí pravděpodobně trvalé povahy.
(36)
Proto se má za to, že okolnosti, kvůli nimž byl tento prozatímní přezkum zahájen, se pravděpodobně v dohledné době nezmění způsobem, který by měl vliv na zjištění tohoto prozatímního přezkumu. Proto byl učiněn závěr, že se tyto změny považují za trvalé a že zachování současné výše opatření již nemá opodstatnění.
E. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(37)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že průměrné dumpingové rozpětí vzorku by mělo být přepočteno v případě, že současný prozatímní přezkum bude mít za následek nižší dumpingové rozpětí pro Ester (což byla jedna ze společností ve vzorku), než jaké bylo stanoveno dříve. Je třeba připomenout, že rozsah stávajícího částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení je výslovně omezen na přezkum dumpingového rozpětí žadatele, jednotlivého vývozce, konkrétně společnosti Ester. Proto bylo šetření omezeno na zvláštní okolnosti žadatele, s přihlédnutím ke všem podstatným a náležitě doloženým důkazům (14). Závěry stanovené na tomto základě nejsou relevantní pro ostatní společnosti ve vzorku nebo jakéhokoli jiného vyvážejícího výrobce v dotčené zemi.
(38)
Má se za to, že stanovení průměrného dumpingového rozpětí nového vzorku podle čl. 9 odst. 6 základního nařízení za těchto okolností není ani právně možné, ani ekonomicky vhodné z následujících důvodů. Je třeba připomenout, že výpočet průměrného dumpingového rozpětí vzorku se použije pouze tehdy, jestliže se v souvislosti s daným šetřením má za to, že počet vývozců je tak velký, že jednotlivé šetření všech spolupracujících vývozců by pro instituce představovalo neúměrnou zátěž a ohrozilo by dokončení šetření v povinné lhůtě stanovené v základním nařízení. Dále se předpokládá, že výpočet váženého průměrného rozpětí na základě dumpingového rozpětí vývozců zařazených do vzorku je reprezentativní pro dumpingové rozpětí spolupracujících vývozců nezařazených do vzorku. Tak tomu může být pouze v případě, jestliže se takový výpočet provádí na základě dumpingových rozpětí, které se vztahují ke stejnému časovému období. V případě částečného prozatímního přezkumu omezeného původně na jednu společnost ve vzorku, jako je stávající šetření, však žádná z výše uvedených okolností nenastala. V důsledku toho byl učiněn závěr, že faktické okolnosti současného částečného prozatímního přezkumu jsou takové, že se ustanovení čl. 9 odst. 6 jednoznačně nepoužijí.
(39)
Je třeba připomenout, že prohlášením v oznámení o zahájení přezkumu, podle něhož „bude-li stanoveno, že by opatření v případě tohoto žadatele měla být zrušena nebo změněna, může být nezbytné změnit celní sazbu, která se v současnosti uplatňuje na dovoz dotčeného výrobku od jiných společností v Indii“, se rozumí, že v důsledku přezkumu může být zbytkové clo zvýšeno, aby se zabránilo obcházení (15). Vzhledem k tomu, že se clo žadatele snižuje, není výše uvedené ustanovení oznámení o zahájení přezkumu relevantní.
(40)
S ohledem na důvody popsané v 37. až 39. bodě odůvodnění je nutno zamítnout tvrzení, že by průměrné dumpingové rozpětí vzorku mělo být přepočítáno.
(41)
Zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí navrhnout změnu celní sazby uplatňované na žadatele, a bylo jim umožněno vyjádřit své připomínky.
(42)
Žadatel zopakoval své požadavky ohledně zařazení výrobku uvedeného v 29. bodě odůvodnění, jakož i své požadavky ohledně úpravy vývozní ceny související s vrácením cla v důsledku subvencí v režimu DEPB, EPCG a „Export Credit“, jak je popsáno v 30. a 31. bodě odůvodnění. Vzhledem k tomu, že nebyly poskytnuty žádné nové informace, které by mohly změnit zjištění Komise, však tyto požadavky musely být zamítnuty.
(43)
Žadatel dále zpochybnil metodu výpočtu hodnoty CIF transakcí, které byly provedeny na základě FOB. Při stanovení jednotkové hodnoty CIF Komise vztáhla celkové náklady na přepravu placené společností na všechny vývozní transakce včetně transakcí FOB. Společnost uvedla, že by se celkové náklady na přepravu měly týkat pouze transakcí CIF. Toto tvrzení bylo přijato.
(44)
Žadatel dále uvedl, že ne všechny prodeje vzorku byly vyloučeny ze stanovení dumpingového rozpětí. Toto tvrzení bylo rovněž přijato.
(45)
V návaznosti na přezkumné šetření činí navržené revidované dumpingové rozpětí a sazba antidumpingového cla, které by byly použitelné pro dovoz dotčeného výrobku vyráběného společností Ester Industries Limited, 8,3 %,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V tabulce v čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1292/2007 se položka týkající se společnosti Ester Industries Limited nahrazuje tímto:
„Ester Industries Limited, DLF City, Phase II, Sector 25, Gurgaon, Haryana - 122022, Indie
8,3
A026“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 6. ledna 2012.
32012R0013
L 008/17
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 13/2012
od 6. siječnja 2012.
o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1292/2007 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz polietilenterftalatskih (PET) folija podrijetlom iz Indije
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 4. i članak 11. stavke 3., 5. i 6.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija („Komisija”) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Prethodni ispitni postupak i postojeće antidampinške mjere
(1)
Vijeće je u kolovozu 2001. Uredbom (EZ) br. 1676/2001 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz folije od polietilen tereftalata (PET) podrijetlom, između ostalog, iz Indije. Te su se mjere sastojale od antidampinške pristojbe ad valorem u rasponu od 0 % do 62,6 % na uvoz od poimence imenovanih proizvođača izvoznika, te preostale stope pristojbe od 53,3 % na uvoz iz svih ostalih trgovačkih društava.
(2)
Komisija je u kolovozu 2001. Odlukom 2001/645/EZ (3) prihvatila preuzimanja obveza u vezi cijene koje je ponudilo pet indijskih proizvođača. Preuzimanja obveza naknadno su povučena (4) u ožujku 2006.
(3)
Vijeće je u ožujku 2006. Uredbom (EZ) br. 366/2006 (5) izmijenilo mjere uvedene Uredbom (EZ) br. 1676/2001. Uvedena antidampinška pristojba iznosila je između 0 % i 18 %, uzimajući u obzir nalaze revizije nakon isteka mjere konačnih kompenzacijskih pristojba koji su detaljno navedeni u Uredbi Vijeća (EZ) br. 367/2006 (6).
(4)
Vijeće je u rujnu 2006., nakon zahtjeva jednog novog proizvođača izvoznika, Uredbom (EZ) br. 1424/2006 (7) izmijenilo Uredbu (EZ) br. 1676/2001 u odnosu na jednog indijskog izvoznika. Izmijenjenom Uredbom utvrđena je dampinška marža u iznosu od 15,5 % za trgovačka društva koja surađuju, a koja nisu uključena u uzorak, i stopa antidampinške pristojbe od 3,5 % za dotično trgovačko društvo uzimajući u obzir maržu izvozne subvencije tog trgovačkog društva kako je utvrđena antisubvencijskim ispitnim postupkom koji je doveo do donošenja Uredbe (EZ) br. 367/2006. Budući da za to trgovačko društvo nije bila utvrđena pojedinačna stopa kompenzacijske pristojbe, primijenjena je stopa utvrđena za sva ostala trgovačka društva.
(5)
Vijeće je u studenom 2007. Uredbom (EZ) br. 1292/2007 (8) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz folija od PET-a podrijetlom iz Indije nakon revizije nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe. Istom je Uredbom prekinuta parcijalna privremena revizija prema članku 11. stavku 3. Osnovne uredbe, opsegom ograničena na ispitivanje dampinga u vezi s jednim indijskim proizvođačem izvoznikom.
(6)
Uredbom (EZ) br. 1292/2007 zadržano je proširenje mjera na Brazil i Izrael uz izuzeće određenih trgovačkih društava. Uredba (EZ) br. 1292/2007 u tom je pogledu zadnji put izmijenjena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 806/2010 (9).
(7)
Vijeće je u siječnju 2009. Uredbom (EZ) br. 15/2009 (10) nakon parcijalne privremene revizije u vezi sa subvencioniranjem pet indijskih proizvođača folija od PET-a koju je pokrenula Komisija na vlastitu inicijativu izmijenilo konačne antidampinške pristojbe uvedene za ta trgovačka društva Uredbom (EZ) br. 1292/2007 i konačne kompenzacijske pristojbe uvedene za ta trgovačka društva Uredbom (EZ) br. 367/2006.
(8)
Vijeće je u svibnju 2001. Provedbenom uredbom (EU) br. 460/2011 (11) izmijenilo Uredbu (EZ) br. 1292/2007 i tako prilagodilo stope antidampinških pristojba s obzirom na istek kompenzacijske pristojbe 9. ožujka 2011. (12) uvedene Uredbom (EZ) br. 367/2006.
(9)
Podnositelj zahtjeva za tu privremenu reviziju - Ester Industries Limited - trenutačno podliježe konačnoj antidampinškoj pristojbi u iznosu od 29,3 %.
2. Zahtjev za parcijalnu privremenu reviziju
(10)
Komisija je u srpnju 2010. primila zahtjev za parcijalnu privremenu reviziju prema članku 11. stavku 3. Osnovne uredbe. Taj je zahtjev, opsegom ograničen na ispitivanje dampinga, podnio Ester Industries Limited, proizvođač izvoznik iz Indije („Ester” ili „podnositelj zahtjeva”). U svom je zahtjevu podnositelj zahtjeva tvrdio da su se okolnosti koje su dovele do uvođenja mjera promijenile i da su te promjene trajne prirode. Podnositelj zahtjeva dostavio je dokaze prima facie da daljnja primjena mjere na njezinoj trenutačnoj razini više nije potrebna kako bi se uklonio učinak štetnog dampinga.
3. Pokretanje revizije
(11)
Nakon što je, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, utvrđeno da postoje dostatni dokazi za opravdanje pokretanja parcijalne privremene revizije, Komisija je objavom obavijesti u Službenom listu Europske unije (13)29. listopada 2010. najavila pokretanje parcijalne privremene revizije u skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe, opsegom ograničene na ispitivanje dampinga u vezi s podnositeljem zahtjeva.
(12)
U obavijesti o pokretanju postupka navedeno je da bi parcijalna privremena revizija također, ovisno o nalazima revizije, ocijenila potrebu za izmjenom stope pristojbe koja se trenutačno primjenjuje na uvoz dotičnog proizvoda od proizvođača izvoznika iz dotične zemlje koji nisu zasebno navedeni u članku 2. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1292/2007, tj. stope antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva” u Indiji.
4. Ispitni postupak
(13)
Ispitni postupak razine dampinga obuhvatio je razdoblje od 1. listopada 2009. do 30. rujna 2010. („razdoblje revizije ispitnog postupka” ili „RRIP”).
(14)
Komisija je o pokretanju parcijalne privremene revizije ispitnog postupka službeno obavijestila podnositelja zahtjeva, tijela zemlje izvoznice i industriju Unije. Zainteresirane stranke imale su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu.
(15)
Kako bi dobila potrebne podatke za ispitni postupak, Komisija je podnositelju zahtjeva poslala upitnik i dobila odgovor u roku određenom za tu svrhu.
(16)
Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje dampinga. Posjet radi provjere obavljen je u poslovnim prostorijama podnositelja zahtjeva.
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. Dotični proizvod
(17)
Dotični proizvod obuhvaćen ovom revizijom isti je kao proizvod definiran u Uredbi (EZ) br. 1292/2007, kako je zadnje izmijenjena, kojom su uvedene mjere na snazi, odnosno folije od polietilen tereftalata podrijetlom iz Indije, trenutačno obuhvaćene oznakama KN ex39206219 i ex39206290.
2. Istovjetni proizvod
(18)
Kao i prethodni ispitni postupci, ovaj je ispitni postupak utvrdio da folije od PET-a proizvedene u Indiji koje se izvoze u Uniju, folije od PET-a koje se proizvode i prodaju na domaćem tržištu u Indiji i folije od PET-a koje u Europskoj uniji proizvode i prodaju proizvođači iz Unije imaju jednaka osnovna fizička i kemijska svojstva i istu krajnju svrhu.
(19)
Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
C. DAMPING
(a) Uobičajena vrijednost
(20)
U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe, Komisija je prvo ispitala je li domaća prodaja istovjetnih proizvoda podnositelja zahtjeva nezavisnim kupcima reprezentativna, odnosno je li ukupna prodaja jednaka iznosu od najmanje 5 % ukupne odgovarajuće izvozne prodaje Uniji.
(21)
Komisija je potom utvrdila one vrste istovjetnog proizvoda koje na domaćem tržištu prodaje trgovačko društvo koje su istovjetne ili izravno usporedive s vrstama koje se prodaju radi izvoza u Zajednicu.
(22)
Nadalje se ispitalo je li domaća prodaja istovjetnih proizvoda podnositelja zahtjeva nezavisnim kupcima reprezentativna za svaku vrstu proizvoda, tj. čini li domaća prodaja svih vrsta proizvoda 5 % ili više obujma prodaje iste vrste proizvoda koji se izvozi u Uniju. U skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe, za prodaju vrsta proizvoda prodanih u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu potom se ispitalo je li ta prodaja ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine.
(23)
Ispitivanje čiji je cilj bio utvrditi može li se smatrati da je domaća prodaja svake vrste dotičnog proizvoda na domaćem tržištu u reprezentativnim količinama ostvarena u uobičajenom tijeku prodaje provedeno je tako da se utvrdio udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima određene vrste. U svim slučajevima kad se konkretna vrsta proizvoda na domaćem tržištu prodavala u dostatnim količinama u uobičajenom tijeku trgovine, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni, izračunatoj kao ponderirani prosjek ukupne prodaje te vrste proizvoda na domaćem tržištu tijekom RRIP-a.
(24)
Za preostale vrste proizvoda koje nisu prodane u reprezentativnim količinama ili u uobičajenom tijeku trgovine, uobičajena vrijednost izračunana je u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe. Uobičajenu vrijednost izračunao je u skladu s prvom rečenicom iz članka 2. stavka 6. Osnovne uredbe proizvođač izvoznik iz ispitnog postupka, i to dodavanjem troškovima proizvodnje izvezenih vrsta, prilagođenih prema potrebi, razumnog postotka za prodajne, opće i administrativne troškove i razumne profitne marže na temelju stvarnih podataka o proizvodnji i prodaji istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku prodaje.
(b) Izvozna cijena
(25)
Prethodnom parcijalnom revizijom koja je dovela do usvajanja Uredbe (EZ) br. 366/2006 utvrđeno je da su preuzimanja obveza u vezi cijene utjecala na prethodne izvozne cijene i učinila ih nepouzdanima za utvrđivanje budućeg izvoznog ponašanja. Tom je parcijalnom revizijom, s obzirom da je društvo Ester prodavalo dotični proizvod u značajnim količinama na svjetskom tržištu, odlučeno da se izvozna cijena utvrdi na temelju cijena koje su stvarno plaćene ili koje treba platiti svim trećim zemljama.
(26)
Podsjeća se da su preuzimanja obveza u vezi cijena povučena u ožujku 2006., tj. više od tri godine prije trenutačnog RRIP-a. Stoga na izvozne cijene društva Ester u Uniju u trenutačnom RRIP-u nisu utjecala preuzimanja obveza. Iz toga se može zaključiti da se te izvozne cijene mogu smatrati pouzdanima za utvrđivanje budućeg izvoznog ponašanja.
(27)
S obzirom na to da je sva izvozna prodaja podnositelja zahtjeva Uniji izvršena izravno nezavisnim kupcima, izvozna je cijena utvrđena na temelju stvarno plaćenih cijena ili cijena koje je trebalo platiti za dotični proizvod u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe.
(c) Usporedba
(28)
Ponderirana uobičajena vrijednost i ponderirana izvozna cijena uspoređene su s obzirom na cijene franko tvornica na istoj razini trgovine. Kako bi se osigurala primjerena usporedba uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, u obzir su u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe uzete razlike u čimbenicima koji su utjecali na cijene i usporedivost cijena. U tu svrhu i kada je to bilo primjereno i opravdano izvršene su odgovarajuće prilagodbe koje se odnose na razlike u prijevozu tereta, osiguranju, manipulacijama, utovaru i popratnim troškovima, provizijama, financijskim troškovima i troškovima pakiranja plaćenima od strane podnositelja zahtjeva.
(29)
Podnositelj zahtjeva tvrdio je da svojim kupcima, u usporedbi s prethodnom privremenom revizijom ispitnog postupka, nudi širu paletu kemijskih premaza i da bi taj aspekt trebalo uzeti u obzir prilikom klasificiranja dotičnog proizvoda na različite vrste proizvoda. Međutim, to trgovačko društvo nije dokazalo da su razlike u vrsti kemijskih premaza utjecale na usporedivost cijena niti, posebno, da su kupci stalno plaćali različite cijene na domaćem tržištu i na izvoznom tržištu Unije ovisno o vrsti kemijskog premaza. Stoga je potrebno zadržati klasifikaciju proizvoda iz prethodnih ispitnih postupaka i nužno odbaciti tvrdnju podnositelja zahtjeva.
(30)
Podnositelj zahtjeva također je zahtijevao prilagodbu izvozne cijene, temeljenu na iznosu koristi ostvarene od izvoza u okviru Programa prava na povrat carinskih pristojba (DEPBS) nakon izvoza. U tom pogledu, utvrđeno je da su se u okviru tog programa krediti prilikom izvoza dotičnog proizvoda mogli koristiti za prebijanje carinskih pristojba na uvoz cjelokupne robe ili slobodno prodavati ostalim društvima. Nadalje, nema ograničenja prema kojima uvezenu robu treba koristiti samo u proizvodnji dotičnog proizvoda koji se izvozi. Ester nije dokazao da je korist ostvarena u okviru programa DEPBS utjecala na usporedivost cijena niti, posebno, da su kupci stalno plaćali različite cijene na domaćem tržištu zbog koristi od DEPBS-a. Stoga je zahtjev odbačen.
(31)
Podnositelj zahtjeva nadalje je zahtijevao prilagodbu izvozne cijene, temeljenu na iznosu koristi ostvarene u okviru Programa za poticanje izvoza osnovnih sredstava (EPCGS) i Programa „izvoznih kredita”. U tom pogledu treba napomenuti da, slično kao u vezi s ostalim gore spomenutim programima, nema ograničenja da se roba uvezena u okviru EPCGS-a treba koristiti jedino u proizvodnji dotičnog proizvoda koji se izvozi. Drugo, podnositelj zahtjeva nije dostavio nikakve dokaze o jasnoj povezanosti između cijene izvezene robe i koristi ostvarene u okviru EPCGS-a i Programa „izvoznih kredita”. Konačno, podnositelj zahtjeva nije dokazao da je korist ostvarena u okviru DEPBS-a utjecala na usporedivost cijena niti, posebno, da su kupci stalno plaćali različite cijene na domaćem tržištu zbog koristi od EPCGS-a i Programa „izvoznih kredita”. Stoga se tvrdnja mora odbaciti.
(d) Dampinška marža
(32)
Kao što je predviđeno člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, ponderirana prosječna uobičajena vrijednost svake vrste uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste dotičnog proizvoda. Nakon komentara o objavljivanju u donjim uvodnim izjavama 44. i 45., dampinška marža, izražena kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznosi 8,3 %.
D. TRAJNA PRIRODA PROMIJENJENIH OKOLNOSTI
(33)
U skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe, također je ispitano može li se objektivno smatrati da su promijenjene okolnosti trajne prirode.
(34)
U tom je pogledu ispitni postupak pokazao da je Ester zaista poduzeo niz mjera u svrhu smanjenja troškova i poboljšanja učinkovitosti. Posebno, to je trgovačko društvo osuvremenjeno, te je u pogon stavilo novu proizvodnu liniju. Nadalje, kao posljedica značajnog povećanja proizvodnje, režijski troškovi značajno su se smanjili. Trgovačko je društvo uz to počelo i učinkovitije nabavljati sirovine (s bliže lokacije) i time značajno smanjiti vozarine. To smanjenje troškova izravno utječe na dampinšku maržu. Stoga se smatra da je priroda ovih promjena okolnosti trajna.
(35)
U pogledu izvozne cijene, ispitni je postupak pokazao određenu stabilnost u politici određivanja cijena društva Ester tijekom dužeg vremenskog razdoblja, od 2006. (godine kad je preuzimanje obveze stavljeno izvan snage) do 2010. (gotovo do kraja RRIP-a). S obzirom na tu promjenu u metodologiji za određivanje izvozne cijene društva Ester u Uniju koja je opisana u gornjim uvodnim izjavama 24. i 25. i na gore spomenutu stabilnost cijena, nova izračunana dampinška marža vjerojatno će biti trajne prirode.
(36)
Stoga se smatra da se okolnosti koje su dovele do pokretanja ove privremene revizije u doglednoj budućnosti vjerojatno neće promijeniti tako da utječu na nalaze privremene revizije. Stoga je zaključeno da su promijenjene okolnosti trajne prirode i da nastavak primjene mjere na sadašnjoj razini više nije opravdan.
E. ANTIDAMPINŠKE MJERE
(37)
Jedan je proizvođač izvoznik tvrdio da je potrebno ponovo izračunati prosječnu dampinšku maržu za uzorak, u slučaju da posljedica trenutačne privremene provizije bude smanjenje dampinške marže za Ester (jedno od trgovačkih društava u uzorku) u odnosu na onu prethodno utvrđenu. Treba podsjetiti da je opseg trenutačne privremene provizije prema članku 11. stavku 3. Osnovne uredbe izričito ograničen na ispitivanje dampinške marže koja se odnosi na podnositelja zahtjeva, pojedinačnog izvoznika, odnosno na Ester. Stoga je ispitni postupak ograničen na specifične okolnosti vezane za podnositelja zahtjeva, uzimajući u obzir sve relevantne i propisno dokumentirane dokaze (14). Zaključci doneseni na toj osnovi nisu relevantni za ostala trgovačka društva u uzorku, kao ni za bilo kojeg drugog proizvođača izvoznika u dotičnoj zemlji.
(38)
Smatra se da utvrđivanje nove prosječne dampinške marže za uzorak u skladu s člankom 9. stavkom 6. Osnovne uredbe u takvim okolnostima nije niti pravno moguće, niti ekonomično iz sljedećih razloga. Doista, treba podsjetiti da se izračunu prosječne dampinške marže za uzorak pribjegava tek kad se, u kontekstu nekog ispitnog postupka, smatra da je broj izvoznika toliko velik da bi pojedinačno ispitivanje svakog od izvoznika koji su surađivali bespotrebno opteretilo institucije i ugrozilo dovršetak ispitnog postupka unutar obaveznog roka propisanog u Osnovnoj uredbi. Nadalje se pretpostavlja da izračun ponderirane prosječne marže na temelju marži dampinga izvoznika iz uzorka predstavlja dampinšku maržu izvoznika koji surađuju, ali nisu u uzorku. To vrijedi jedino u slučaju da se taj izračun temelji na maržama dampinga koje se odnose na isto vremensko razdoblje. Niti jedna od gore navedenih okolnosti nije prisutna u kontekstu parcijalne privremene revizije ograničene na jedno trgovačko društvo iz uzorka kao što je trenutačni ispitni postupak. Kao posljedica tog, zaključeno je da su činjenične okolnosti trenutačne parcijalne privremene revizije takve da odredbe iz članka 9. stavka 6. očito nisu primjenjive.
(39)
Treba podsjetiti da je izjava u Obavijesti o pokretanju postupka prema kojoj bi, „ako se utvrdi da se za podnositelja zahtjeva neke mjere ukidaju ili mijenjaju, moglo biti potrebno izmijeniti stopu pristojbe koja se trenutačno primjenjuje na uvoz dotičnog proizvoda od drugih trgovačkih društava”, znači da bi se, kao posljedica revizije, preostala pristojba mogla povećati kako bi se spriječilo izbjegavanje mjera (15). S obzirom na to da je pristojba podnositelja zahtjeva revidirana naniže, prethodno navedena odredba Obavijesti o pokretanju postupka nije bitna.
(40)
U svjetlu razloga opisanih u uvodnim izjavama 37. i 39., tvrdnja da je potrebno ponovo izračunati prosječnu dampinšku maržu za uzorak mora se odbaciti.
(41)
Zainteresirane stranke bile su obaviještene o osnovnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjerava predložiti izmjena stope pristojbe koja se primjenjuje na podnositelja zahtjeva i pružena im je mogućnost komentiranja.
(42)
Podnositelj zahtjeva ponovio je svoj zahtjev vezan za razvrstavanje proizvoda naveden u uvodnoj izjavi 29. kao i svoje zahtjeve u vezi s usklađenjem povrata pristojba na izvoznu cijenu zbog koristi ostvarene u okviru DEPBS-a, EPCGS-a i Programa „izvoznih kredita” kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 30. i 31. Međutim, s obzirom na to da nisu dostavljeni novi elementi koji bi promijenili nalaze Komisije, te je zahtjeve trebalo odbaciti.
(43)
Podnositelj zahtjeva nadalje je osporio metodu izračuna vrijednosti CIF transakcija koje su izvršene na temelju FOB. Pri utvrđivanju jedinične vrijednosti CIF, Komisija je usporedila ukupnu cijenu vozarine koju je platilo trgovačko društvo sa svim izvoznim transakcijama uključujući i transakcije FOB. Trgovačko je društvo tvrdilo da bi ukupna cijena vozarine trebala biti uspoređena samo s transakcijama CIF. Ta je tvrdnja prihvaćena.
(44)
Naposljetku, podnositelj zahtjeva je tvrdio da iz utvrđivanja dampinške marže nije isključena cjelokupna prodaja u uzorku. Ta je tvrdnja također prihvaćena.
(45)
Nakon revizije ispitnog postupka, predložena revidirana dampinška marža i stopa antidampinške pristojbe koja bi se primjenjivala na uvoz dotičnog proizvoda koji je proizveo Ester Industries Limited iznosi 8,3 %,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Unos u vezi s Ester Industries Limited u tablici iz članka 2. stavka 2. Uredbe (EZ) 1292/2007 zamjenjuje se sljedećim:
„Ester Industries Limited, DLF City, Phase II, Sector 25, Gurgaon, Haryana - 122 022, India
8,3
A026”
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 6. siječnja 2012.